GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יניר קוזין: יכול להיות שאני אתפרץ פה לדלת פתוחה לקראת הסיכום שלך, אבל לדעתי גם מה שעוד צריך לצאת כאן מהעניין הטכני או התכלסי יותר נכון, זה אולי באמת איזה שהוא מעקב מבחינת התכלול של כל המשרדים.
יניר קוזין: כי מסתבר שכל משרד יש לו את הדעה שלו, כל אחד מגיע לכאן, שמענו אותו וכל אחד אומר את דעתו האישית ואף אחד לא מחבר ביניהם.
יניר קוזין: אני חושבת שזה המקום של הוועדה וכפי שאמרת לדעתי, עם כל הכבוד למשרד המשפטים, ה-16 באוגוסט זה עוד הרבה מאד זמן, אולי אפשר למצוא זמן יותר קרוב וכמובן דיון המשך, אבל זה בטח דברים שאת תגידי.
יפעת שאשא ביטון: קודם כל תודה רבה לכולם.
יפעת שאשא ביטון: אני בדרך כלל לא מגיעה אפילו לא לטונים כאלה בדיוני ועדה ואני מבינה את הרגישות, אבל הדיון הזה הוא לא דיון על הגירה.
יפעת שאשא ביטון: אז אם גם פגעתי במישהו, אני מבקשת מחילה מראש.
יפעת שאשא ביטון: הדיון הזה הוא לא דיון על הגירה.
יפעת שאשא ביטון: הוא גם לא דיון על המדיניות של מדינת ישראל, ככל שיש לך אחד מאיתנו מה לומר עליה לטוב ולרע.
יפעת שאשא ביטון: הדיון פה הוא לעניין של שהייה של ילדים קטנים בכלא על לא עוול בכפם.
יפעת שאשא ביטון: הכלא הוא לא מקום לילדים – זה מה שאנחנו מנסים להעביר כאן.
יפעת שאשא ביטון: בטח לא לילדים קטנים ובטח לא בנסיבות שאנחנו מדברים עליהם.
יפעת שאשא ביטון: לא פושעים ולא כאלה שסרחו וגם לא בגילאים בכלל של גיל שיפוט פלילי.
יפעת שאשא ביטון: לכן מה שאני מבקשת כוועדה, אחרי ששמענו את כל הדברים, זה פעם אחת משרד הפנים, לתת פתרון מיידי לאותם שני ילדים שנמצאים היום בכלא.
יפעת שאשא ביטון: אם זה עם משרד הרווחה - - -
יניר קוזין: שתי ילדות.
יפעת שאשא ביטון: שתי ילדות.
יפעת שאשא ביטון: אם זה עם משרד הרווחה, אם זה עם משרד אחר, אם זה בכל דרך שצריך.
יפעת שאשא ביטון: אני מבינה את המצוקה שלכם, אני מבינה את המורכבות של הטיפול שלכם בחלק מהמקרים, אבל בסוף בסוף, בנקודת הסיום אסור שאנחנו נהיה במקום הזה.
יפעת שאשא ביטון: עם כל מה שלא יעשו אותם סוהרים וסוהרות בבית הכלא וכמה שהם לא ינסו לרכך את המציאות ואת הסיטואציה עבור הילדים, זה לא בידיים שלהם בכלל.
יפעת שאשא ביטון: עצם היותם של הילדים בתוך המסגרת הזו היא בלתי אפשרית.
יפעת שאשא ביטון: זה כמו כלוב מזהב עם צעצועים ועם ממתקים ועם כל מה שיביאו להם, בסוף בסוף זה לא המקום שלהם.
יפעת שאשא ביטון: תמצאו בבקשה פתרון לשני הילדים האלה באופן מיידי, זה מה שאני מבקשת למחר בבוקר.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו נבקש גם תוך שבוע דיווח שאכן הדברים האלה נמצאו ומה החלופה שניתנה.
טל חסין: ולהודיע ש - - -
יפעת שאשא ביטון: את רוצה להפריע לי גם כשאני נמצאת בסיכום?
יפעת שאשא ביטון: אני שואלת עכשיו באמת.
יפעת שאשא ביטון: הדבר השני זה שאנחנו מבקשים לתקן את התקנות ולקדם את כל התיקונים שצריך.
יפעת שאשא ביטון: אני אפילו לא אומרת לכם מה הם.
יפעת שאשא ביטון: אני לא איש המקצוע בעניין הזה, אבל אנחנו רוצים שיהיה ברור במדינת ישראל שבשום שלב בתהליך ילדים לא נכנסים עם הוריהם לכלא ומדינת ישראל נותנת את הפתרונות.
יפעת שאשא ביטון: במקביל אני מבקשת שתהיה תכנית לסיטואציות האלה.
יפעת שאשא ביטון: תכנית עבור מגורשים, כדי שאנחנו נדע בדיוק מה החלופות ומה האפשרויות שעומדות בפני מדינת ישראל ושהחלופות האלה יהיו ברות קיימה.
יפעת שאשא ביטון: זאת אומרת לא מה אנחנו בחזון שלנו רוצים שיהיה, אלא גם באמת לתרגם את זה למציאות בשטח כדי שאנחנו נדע שאנחנו לא נשב פה בעוד שנה עם עוד איזו שהיא כתבה ונמצא ילדים חדשים שנכנסים לכלא.
יפעת שאשא ביטון: אני מצטערת על האמוציות שיצאו פה.
יפעת שאשא ביטון: יש לך משהו להוסיף?
טל חסין: כן.
טל חסין: מה עם הפסקת מעצרים?
טל חסין: שפשוט לא יכנסו לכלא.
טל חסין: אז פתרנו את הבעיה - - -
יפעת שאשא ביטון: לא יכנסו לכלא של מי?
טל חסין: שילדים - - -
יפעת שאשא ביטון: לא הייתי ברורה במה שאמרתי את זה עכשיו.
טל חסין: לא, לא.
טל חסין: בסיכום זה לא נכלל.
יפעת שאשא ביטון: לא נכלל שאמרתי ילדים לא יהיו בכלא?
יפעת שאשא ביטון: אז הנה אני אומרת את זה שוב.
טל חסין: זה צריך להיות מופנה לרשות האוכלוסין, להודיע חד משמעית - - -
יפעת שאשא ביטון: סליחה, באמת, זה קצת – אני לא מהאנשים שנעלבים – אבל זה קצת פגיעה באינטליגנציה.
יפעת שאשא ביטון: אמרתי את זה בצורה מאד ברורה.
יפעת שאשא ביטון: ילדים לא יהיו - - -
טל חסין: - - - אמרת את זה - - -
יפעת שאשא ביטון: לא, גם עכשיו אמרתי.
יפעת שאשא ביטון: לא אמרתי שילדים לא יהיו בכלא?
יפעת שאשא ביטון: אז הנה אני אומרת לכם שוב: שילדים לא יהיו בכלא ואני מפנה אותך לפרוטוקול של הדיון בבקשה, כדי שאת תראי שאלה הדברים הראשונים שאנחנו פתחנו איתם ויותר מכך - - -
טל חסין: גברתי - - -
יפעת שאשא ביטון: יותר מכך, אנחנו דרשנו פתרון למחר בבוקר - - -
יוסי אדלשטיין: זה לא תפקיד של הוועדה - - - אני נורא מצטער.
יוסף ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) יישר כוח, אני רואה באמת רבים מתושבי ישובינו מהצפון ומהנגב, לכן באמת ברוכים הבאים.
יוסף ג'בארין: להבהרה, לפני שאני ממשיך, אני חייב לעבור לשפה העברית בשביל הפרוטוקול והשידור הישיר באינטרנט.
יוסף ג'בארין: אנחנו בוועדה לזכויות הילד, זוהי ישיבה רשמית של ועדה זו והדיון הוא בנושא סיפרות לילדים.
יוסף ג'בארין: מבחינת התוכנית שלנו, זוהי הישיבה האחרונה של הוועדות לפני הכנס המרכזי בשעה 14:00.
יוסף ג'בארין: יתכן ויהיו כמה אנשים שירצו לשאת דברים, אנו ננסה לחלק בין מה שנאמר פה ובין מה שייאמר בכנס, לכן קחו בחשבון שיש אפשרות לדבר פה ויש אפשרות בכנס של שעה 14:00.
יוסף ג'בארין: נושא הכנס יהיה בעיקר בעניין היוזמות לפיתוח ושיפור מעמדה של השפה הערבית, ויהיה בפורמט של שולחן עגול לאחר שיועלו מספר דברים קצרים בהתחלה.
יוסף ג'בארין: אנחנו למעשה בשנה השלישית של יום השפה הערבית בכנסת, כאשר מטרת היום הזה היא הפניית זרקור אל עבר סוגיות מרכזיות של היבטים מרכזים בחיים, הנוגעים לשפה הערבית, בנסיון לצאת עם המלצות בכל אחד מההיבטים בכדי להעלות את מעמדה בהקשר עליו אנחנו מדברים.
יוסף ג'בארין: היינו בוועדה לחינוך, היינו גם בוועדת העבודה והרווחה, בוועדה למלחמה בסמים ואלכוהול ובוועדת בנושא השידור בשפה הערבית בכנסת.
יוסף ג'בארין: כרגע אנחנו בוועדה לזכויות הילד, בדיון בעניין סיפרות הילדים בשפה הערבית, מצבה כיום, האתגרים בפניהם היא עומדת וההזדמנויות לשיפור מעמדה בחברה שלנו.
יוסף ג'בארין: כאמור, הכנס ייערך 14:00 בקומה 3באולם ירושלים, הכנס יהיה שלנו ולא ישיבה רשמית והוא ייערך בשפה הערבית.
יוסף ג'בארין: עכשיו, מאחר ופה מתנהלת ישיבה רשמית ואין עדיין - לצערי- תרגום בישיבת הוועדה, אז אני אעבור לשפה העברית.
יוסף ג'בארין: (ממשיך בשפה העברית) תודה לוועדה לזכויות הילד שהקדישה את הישיבה שלה בפעם השלישית ברציפות לנושא השפה הערבית בתחומים שקשורים לעבודת הוועדה.
יוסף ג'בארין: הדיון האחרון שהיה לנו בוועדה עסק בקמפיינים בשפה הערבית להגברת בטיחות ילדים ערבים בחברה הערבית והשנה רצינו למקד את הדיון בנושא יחסית חדש בוועדה.
יוסף ג'בארין: אני לא זוכר שהוא נדון, לפחות לא בשלוש השנים האחרונות, הנושא של ספרות ילדים בערבית, בין אם זה ביחס לכותבים והסופרים, בין אם זה ביחס למעמדה, האחריות של המוסדות הממשלתיים, משרדי הממשלה, משרד החינוך, משרד התרבות.
יוסף ג'בארין: לצורך הרחבת היריעה בדיון הזמנו גם אנשים שעוסקים בתחום, אנשי אקדמיה ופעילים חברתיים.
יוסף ג'בארין: כמובן אנשים יוכלו, אם ירצו, לדבר בערבית, אבל תהיה בעיה בפרוטוקול.
יוסף ג'בארין: אם הם ידברו בערבית, אני אוכל לסכם בכמה משפטים את הדברים שהם אמרו.
יוסף ג'בארין: אני רוצה להודות לחברי הכנסת, מסעוד גנאים, חנין זועבי, טלב אבו עראר, ואלל יונס, על ההשתתפות שלהם.
יוסף ג'בארין: אנחנו נקצר.
יוסף ג'בארין: בדרך כלל חברי כנסת מדברים הרבה בדיונים, אנחנו נקצר כדי לאפשר מספיק זמן לאורחים.
יוסף ג'בארין: אני מציע לפתוח עם עלא חליחל, אם אין לך התנגדות.
עלא חליחל: אני אדבר בעברית.
עלא חליחל: קצת מוזר.
עלא חליחל: סלאם עליכום בעברית.
עלא חליחל: תודה על הדיון, דיון מבורך ותודה על היוזמה.
עלא חליחל: אני כבר שלוש שנים מתעסק בספרות ילדים בצד התמיכתי, בוא נגיד.
עלא חליחל: הקמנו חממה שנקראת חממת חכאיה.
עלא חליחל: לפני שלוש שנים אנחנו זיהינו שיש צורך עצום בהשקעה באנשים שעוסקים בתחום, בכותבים, במאיירים, בעורכים, במו"לים, כי המצב הוא לא כל כך טוב, אנחנו נהיה עדינים, הוא לא מזהיר, בספרות ילדים בערבית בארץ וכבר שלוש שנים אנחנו מקיימים סדנאות לכתיבה, לכותבים ולמאיירים.
עלא חליחל: אנחנו עושים את זה בצפון, במשולש, ומקדמים סילבוס כפול, גם מבחינת הנגשה גיאוגרפית לכל האזורים, אבל בעיקר אנחנו מנסים לספק כלים מקצועיים, מעשיים, לכל מי שרוצה להיכנס לתחום או להתחזק בתוך התחום.
עלא חליחל: סדנאות הכתיבה שלנו מסתמכות גם על מפגשים מעשיים של כתיבה ופיתוח סיפור ראשון בתוך המסגרת של ההנחיות, לואי ותד הוא אחד המנחים שלנו, אריג' מסארווה היא אחת המורות שלנו, שמעבירה גם הרצאות עיוניות.
עלא חליחל: באיור יש לנו מורים יהודים, וזה לא במקרה, כי ענף האיור, לא ציור, לא אמנות פלסטית, זאת אומרת ציורים שהם מלווים על ידי טקסטים, אם זה ספרות ילדים ואם זה איורים מסוג אחר, הוא כמעט לא מפותח בארץ בערבית.
עלא חליחל: אתה יכול למצוא מאייר או שניים שהם טובים או ממוצעים, אבל למצוא מורה טוב זה בלתי אפשרי.
עלא חליחל: אנחנו חיפשנו ועדיין מחפשים, מי שיש לו הצעות נשמח לשמוע.
עלא חליחל: אנחנו גם בעניין הזה גם מנסים לתת מקפצה לאנשים שרוצים להיכנס לתחום, להתחזק בתוך התחום.
עלא חליחל: כבר שנתיים אנחנו התחלנו להוציא ספרים מתוך הסדנאות, הוצאנו שני ספרים שהם תוצר מובהק שלנו, גם ככותבים ומאיירים, השנה מוציאים עוד ספר או שניים מתוך הסדנאות.
עלא חליחל: אנשים שנכנסים אלינו נשבים בקסם של ספרות ילדים, הם נכנסים עם ידע שגוי או לא מספיק או לא מעשי ואנשים עוברים מהפך וכולם רוצים להמשיך לשנה שנייה ורוצים להשתלב בתחום, אז אנחנו מנסים לתמוך בצד הזה.
יוסף ג'בארין: אמרת חממה, זה מוסד פרטי, עמותה?
יוסף ג'בארין: האם נתמכים על ידי גוף ממשלתי?
עלא חליחל: החממה הזו הוקמה על ידי ארגון שנקרא מרכז הספר והספריות, הוא קיים כבר משנת 75', אז קראו לו גם בגלגולים שונים 'המרכז להדרכות לספריות'.
עלא חליחל: הוא לא שייך למשרד התרבות, זו עמותה עצמאית.
עלא חליחל: היה להם מרכז בנצרת שנסגר לפני שלוש שנים, ואז החליטו לסגור את המרכז ולפתוח את הסדנאות.
מסעוד גנאים: זה ממומן על ידי משרד התרבות?
עלא חליחל: גם, בחלק גדול.
עלא חליחל: נגיד החממה שלנו שני שליש משרד התרבות, ממדור תרבות ערבית בנצרת, ושליש מפעל הפיס.
עלא חליחל: ההשקעה שלנו בתחום מתקרבת לכמה מאות אלפי שקלים, אנחנו רוצים להגדיל את זה כמה שיותר, גם מבחינת לגוון בסדנאות, אבל יש לנו גם תכניות להיכנס לעבוד עם מורות וגננות, איך לקרוא ספרות ילדים, איך להתייחס דרך הספר גם לילדים.
עלא חליחל: יש פרויקט אדיר שנקרא פרויקט אלפאנוס, אני לא יודע אם שמעתם, כל מי שעוסק בתחום יודע, פאטמה יושבת פה, היא גם תדבר על זה, אבל זה פרויקט אדיר, גם מבחינת זה שמחלקים כמעט כמה מאות אלפי עותקים בשנה וגם מבחינת העבודה שלהם מול מורות וגננות.
עלא חליחל: אנחנו רוצים גם להיכנס לתחום הזה, לעשות השלמות, לבנות סדנאות בתחומי עניין חדשים.
עלא חליחל: יש לנו תכנית, זו פנייה גם למשרדי ממשלה או גופים תומכים, יש לנו מחסור גדול בתרגומי איכות.
עלא חליחל: מרכז הספר, העמותה הראשית שבתוכה אנחנו עובדים, יש להם מפעל כבר עשרות שנים שנקרא ספרי מופת, יש להם ניסיון אדיר בעניין הזה, לקחת טקסטים עתיקים, טקסטים שכמעט אף אחד לא רוצה לתרגם, ולהשקיע בהם מאמץ וכספים.
עלא חליחל: אנחנו רוצים לסמן 100 ספרי ילדים, נגיד ב-200 השנים האחרונות, מאנגלית, צרפתית, איטלקית, לעשות מיפוי ואנחנו רוצים לקדם, תוך עשר שנים לתרגם את 100 הספרים האלה ולבנות ספרייה שהיא ספרייה, אפשר לקרוא לזה ספרייה עם אוריינטציה מאוד רחבה לספרות ילדים.
עלא חליחל: כי בכל זאת, ובזה אני אסיים, אני לא רוצה להאריך, אנחנו חלק מתרבות ערבית גלובלית.
עלא חליחל: המצב של ספרות ילדים בעולם הערבי הוא יותר טוב מאשר אצלנו, צריך להודות על זה.
עלא חליחל: בלבנון, במצרים, אפשר למצוא כותבים ומאיירים מהמדרגה הראשונה, הבינלאומית.
עלא חליחל: אנחנו רוצים להגיע לשם ואני חושב שהאינטראקציה בתחום הזה תועיל לנו מאוד.
עלא חליחל: אני מקווה שכל מי שנוגע בדבר, גם מבחינת תמיכה וגם מבחינת ארגונים בשטח, צריך להקצות משאבים, איך לפתח ולתמוך ביוצרים עצמם, במו"לים, לתת להם תמיכה שיוציאו ספרים מקצועיים.
עלא חליחל: לצערי יש מכת מדינה, וחבר הכנסת ג'בארין, אני מקווה שזה יגיע לרשויות, יש מכת זיופים אדירה.
עלא חליחל: זה שוק פרוץ, משפחות פשע השתלטו על השוק, מביאים ספרים מכל מקום, גם ספרים מקומיים, ספרים שזויפו אצל זייפן גדול באום אל פחם, שהוא ממשפחת פשע, ואתה לא יכול להתקרב אליו.
עלא חליחל: יש פה הפקר אדיר, אם ערבים נהרגים ברחובות המשטרה לא מתערבת, ספרים נהרגים כל יום ברחובות אצלנו, מוכרים את זה על ימין ועל שמאל.
עלא חליחל: אני משקיע בספר, בחממה שלנו, כמעט 40,000 שקל בספר ואז מזייפים את זה ומוכרים את זה בעשרה שקלים ולך תתחרה איתם.
עלא חליחל: זה מונע מהמו"לים המקומיים שלנו, שהם בעצמם גם חלק מזייפים, אבל מו"ל מקומי, שאומר 'עכשיו אני אשקיע במאייר טוב ובעורך טקסט ואני אשלם לסופר ואני אעשה הפצה וזה יעלה לי 40,000 שקל ואני יודע שהזייפן מהגליל או המשולש, ייקח את זה, יזייף וימכור בעשרה שקלים ואני אפסיד כסף'.
עלא חליחל: אז צריך פה אכיפה.
יוסף ג'ומעה: תתייחס, ברשותך, לעניין של זיוף הספרים גם מהפן של איזה נזק נגרם לילדים.
יוסף ג'ומעה: הקטע של הספרים המזויפים, אתה תמצא גם שבצבע המקורי הצבע הוא אדום ואז בשאלה שמפנים לילד 'איזה צבע', ואז זה ממש יוצא צבע אחר.
עלא חליחל: כן, עושים סריקה גרועה לספר ואז מדפיסים את זה הדפסה גרועה ואז הירוק באמת הופך לכתום וזה קטסטרופה טוטאלית.
עלא חליחל: זה מקום שאני חושב שחברי הכנסת הערבים ובכלל רשויות האכיפה דרושות, מתבקש להיכנס למקום הזה, לשטח ההפקר האדיר, כי אנחנו, כמו"לים פרטיים או כיוזמים, אני לא יכול להיכנס ראש בראש עם ארגון פשע או זייפן גדול, שיש לו עבריינים ויש לו רשויות, יש לו זרועות כמו תמנון.
עלא חליחל: אם זה ייפתר, אגב, אם תהיה אכיפה ואנשים יתחילו לפחד לזייף אז המו"ל המקומי ירשה לעצמו להשקיע בספר כי הוא יודע שזה לא יזויף והוא יכול למכור 10,000 עותקים, כי בינתיים הוא מוכר 2,000 ויש 10,000 מזויפים.
עלא חליחל: אז זה גומר את הכלכלה, כלכלת השוק.
יוסף ג'בארין: שוקראן, עלא.
יוסף ג'בארין: אני התכוונתי להתחיל באנשים שעוסקים בעשייה הזו, אחר כך נעבור אולי גם לארגונים ובין השאר משרד החינוך.
יוסף ג'בארין: אז אולי עוד תוספת מהשטח.
יוסף ג'בארין: אריג'.
יוסף ג'בארין: ד"ר אריג' מסארווה.
אריג' מסארווה: ד"ר אריג' מסארווה, מכללת אלקאסמי.
אריג' מסארווה: במקרה הדוקטורט שלי עוסק בנושא של קריאת ספרים.
אריג' מסארווה: חקרתי את האופן היעיל לקריאת ספר בשפה הערבית, בצורה שמקדמת את השפה ואת החשיבה בהתייחס גם לדיגלוסיה.
אריג' מסארווה: אני רוצה להמשיך את מה שאמר עלא בהתייחס לעניין של קריטריונים, גם של כתיבת ספרים וגם של בחירת ספרים ואיך זה משפיע בכלל על הילדים שלנו מבחינה התפתחותית.
אריג' מסארווה: כל העניין של ספרים וחוסר הבקרה על העניין של הוצאת ספרים בארץ מוביל אותנו, ולא מזמן היינו גם עם פרשה בנושא הזה, לעניין של תכנים שהם לא מתאימים, גם מבחינה ערכית, גם מבחינה חברתית, גם מבחינה רגשית.
אריג' מסארווה: הם לא מותאמים גם לגיל של הילדים, גם לערכים שאנחנו צריכים להנחיל, ערכים הומניים, אנושיים, ולכן ההיעדר הזה של בקרה מוביל אותנו לכתיבה לא מבוקרת וגם ספרות ילדים שהיא לא מחוברת ל - - -
יוסף ג'בארין: מי אמור לעשות את הבקרה, משרד החינוך, התרבות?
אריג' מסארווה: אני חושבת שעדיין אין גוף מסוים שמבקר את זה.
אריג' מסארווה: אני ממשיכה את כל העניין הפרוץ הזה.
אריג' מסארווה: אני מזמינה את חברי הכנסת להוביל סוג של חוק, באמת לבקר ספרות ילדים ולהוביל לגיבוש של עקרונות וקריטריונים בבחירת ספרים ובכתיבת ספרים, כי ספרות מגבשת זהות ולא רק מבחינה שפתית.
אריג' מסארווה: אני רוצה להתייחס לעוד קריטריון, וזה מתחבר גם לאקדמיה וגם לשטח.
אריג' מסארווה: אני במקרה גם בוועדת בחירת ספרים בתכנית הארצית במכתבת אלפאנוס, אבל גם אני מעבירה כל מיני קורסים בנושא של ספרות ילדים וטיפוח חשיבה ושפה ואני רוצה להסתכל על כמה רבדים בהקשר הזה.
אריג' מסארווה: מבחינת אקדמיה, אני חושבת שחסר לנו מחקרים ומימון ותמיכה במחקרים שכן עושים סוג של מיפוי של קריטריונים של הספרים שנמצאים בשוק, התכנים המתאימים, בכלל מבחינת שפה, כל העניין של ההתפתחות השפתית הנורמטיבית, בכלל מיפוי של התפתחות שפתית נורמטיבית, מיפוי של אוצר מילים של ילד שכן אפשר להשתמש וכן להעשיר ועם הסתכלות רחבה מבחינה התפתחותית.
אריג' מסארווה: הדילמה הזאת לא קיימת רק פה, בחברה שלנו, היא גם בחברה הערבית ברמה עולמית וקיים הצורך הזה.
אריג' מסארווה: אני חושבת שגם מבחינת הנגשת הכלים לשימוש בספרים בכמה רבדים.
אריג' מסארווה: ההורים, אני חושבת שלהורים חסר המון ידע איך לעסוק עם ספר, איך להנגיש את הספר לילד ובכלל מה זה ספרות ילדים.
אריג' מסארווה: אתם יודעים מה?
אריג' מסארווה: אני גם חוזרת צעד אחורה, ספרות ילדים זה לא רק סיפור שמספרים או סיפור שקוראים, ספרות ילדים זה מכלול של ז'אנרים שונים שצריך לחשוף את הילד אליהם ממש מאז שהוא פותח את העיניים שלו בגיל הרך וכמובן עם התאמה התפתחותית.
אריג' מסארווה: לכן גם העניין של ספרות ילדים צריך להיות מוגדר, מה זה ספרות ילדים, איזה ספרים מבחינת הקריטריונים של ספרות, כל העניין של הביקורת.
אריג' מסארווה: ויבורכו, גם מרכז הספריות והספר וגם משרד החינוך לקח על עצמו אחריות בעניין של מכתבת אלפאנוס בהנגשת ספרים איכותיים, אבל גם, אנחנו מתמודדים עם קשיים ואנחנו מנסים, במסגרת העבודה שלנו, להעצים סופרים חדשים, לפעמים לתת את ההערות וההארות שלנו במטרה לא לדחות סיפורים וטקסטים, באמת לתת להם את המקום הזה ואת הפוש הזה.
יוסף ג'בארין: אתם בעיקר עוסקים בתכנים, פחות בגילאים של הכותבים?
יוסף ג'בארין: כי זה גם נושא אחר, נכון?
יוסף ג'בארין: מהא, את יכולה אולי להתייחס מהפרספקטיבה של הכותבת, הסופרת, בתחום הזה ועד כמה את מרגישה שיש מעטפת של תמיכה בנושא.
יוסף ג'בארין: מה את שומעת מהחברות שלך, נשים שרוצות להתפתח ולכתוב?
מהא עבאדי: אני בת 18 והוצאתי ספר לפני שנתיים.
מהא עבאדי: האמת שכן קיבלתי תמיכה מאנשים, מכל מיני עמותות.
מהא עבאדי: פה בוא נגיד משרד החינוך לא, כי הייתה ב - - -
יוסף ג'בארין: את יכולה לדבר בערבית.
מהא עבאדי: (אומרת דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) היה "מסירת אלכתאב" בבתי הספר והם ביקשו להציג מס' ספרים שהם טקסטים לבתי ספר תיכוניים.
מהא עבאדי: אחד מהם היה הספר שלי, שהוצג בהתחלה בפניהם, אבל הוא נדחה בגלל החשש שאולי הוא לא מתאים לבתי ספר, מסיבה פוליטית או חברתית, כי התייחסתי שם לדתות לסיפורי אהבה, ועוד כמה נושאים.
מהא עבאדי: הסיפור עצמו מדבר על בחורה שהיא גם פוליטית וגם דתית, ועוד.
יוסף ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) את התחלת לכתוב בגיל מוקדם יותר, מה החוסר הקיים, איפה התמיכה הכספית, למורים ו - - -
מהא עבאדי: אין מודעות לאן צריך לפנות לאחר שכותבים.
מהא עבאדי: אני מכירה הרבה מאוד אנשים שכותבים, ולא יודעים לאן לפנות.
מהא עבאדי: נניח שכתבתי, אז לאן לפנות ומי יכול לתמוך בי ולעזור לי?
מהא עבאדי: לאן לשלוח את הספר שלי ואיך אני יכולה לפרסם אותו?
מהא עבאדי: אני רואה הרבה שכותבים ואין להם מי שיבצע להם הגהה שפתית למה שהם כתבו אפילו, כי פשוט מאוד הם לא יודעים למי לפנות.
מהא עבאדי: זה מעבר לעניין של התמיכה הכספית, כי לא כל העמותות באמת תומכות כלכלית, למרות שראיתי, כשהייתי בוועדה לקידום מעמד האישה לפני זמן קצר, שיש באמת תמיכה כלכלית אבל התמיכה הכלכלית למי היא מגיעה, ראיתי שיש 25 כותבים שניתנה להם תמיכה כלכלית מתוכם 6 נשים, אבל האם באמת אלה בני גיל צעיר?
מהא עבאדי: לא באמת בגיל צעיר.
יוסף ג'בארין: תודה רבה מהא.
יוסף ג'בארין: מהא התייחסה בעיקר לכשלים בשתי רמות, התכנים וזה שאין ליווי ותמיכה, גם ברמה הכספית, אבל גם ברמה המהותית של ליווי ועריכה והוצאה.
חנין זועבי: אבל לא הבנתי באיזה מובן התכנים.
חנין זועבי: משרד החינוך לא מאשר את הספר שלה בבתי ספר?
חנין זועבי: זו הכוונה?
קריאה: למי פנתה ולמי הגישה את הספר?
חנין זועבי: (אומרת דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) את התכוונת שבגלל התכנים משרד החינוך אסר את הספר שלך?
מהא עבאדי: מסירת אלכתאב סירבו.
מהא עבאדי: ..
חנין זועבי: המשרד הוא האחראי על "מסירת אלכתאב", כמובן.
קריאה: לא הגשת את הספר.
קריאה: לא, היא הגישה את זה לבתי הספר באופן עצמאי והמורות ורכזות המקצוע בסוף בחרו להכניס את זה ל - - -
יוסף ג'בארין: כנראה שהמורות החליטו, ביקורת - - -
חנין זועבי: צנזורה לפני משרד החינוך.
חנין זועבי: יש צנזורה עצמית שלנו.
קריאה: או שהיא רצתה להביא את הספר לשם, מאחר שהיא יודעת שאין לה סיכוי שהם יקבלו את הספר שלה שם.
קריאה: אנחנו בבעיה.
יוסף ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) נתחיל להכניס גם חברי כנסת אל הדיון.
יוסף ג'בארין: אבו ח'אלד מסעוד.
מסעוד גנאים: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) יישר כוח לכולם, אני מברך את כל הנוכחים וכל האורחים ובמיוחד כל היוצרים והיוצרות.
מסעוד גנאים: אני רוצה להתחיל את העניין מעצם היותי מורה לשעבר בבתי הספר.
מסעוד גנאים: אריג' דיברה על העניין של ההורים.
מסעוד גנאים: לפני כחמישה חודשים היו לנו תוצאות מבחני הפיזא, או משהו כזה, שכוללים מדעים, מתמטיקה ושפה.
מסעוד גנאים: על פי תוצאות המבחנים של התלמידים הערבים בישראל בשפה הערבית, קיים פער גדול מאוד בין התלמיד היהודי בשפתו העברית לבין התלמיד הערבי בשפתו הערבית.
מסעוד גנאים: זה מעבר לכל הפערים הנוספים הקיימים.
מסעוד גנאים: המצב רע גם באנליזה שהתבצעה במהלך הישיבה בעניין ההורים.
מסעוד גנאים: מתברר שעניין קריאת סיפור של הורה לילד מאז שהוא קטן, זה עניין שמקנה לו את השפה עצמה ומיומנויות השפה ומקנה לו בקיאות בשפה.
מסעוד גנאים: זאת אומרת, אנחנו קודם נשאל את עצמנו כמה ספריות יש להם בבית?
מסעוד גנאים: אחר כך נשאל, כמה מאיתנו יושבים עם הילדים שלהם וקוראים להם ספר?
מסעוד גנאים: לא סיפור בקטע של חובה בשיעורי בית, כשהמורים מחייבים לקרוא את הסיפור, כי כאשר זה הכרח הילד לא יאהב ספרות ולא את הסיפור ובכך הוא לא יפנים את אהבת השפה ולא את המיומנויות שלה.
מסעוד גנאים: מכאן אני מתחיל.
מסעוד גנאים: לעניין בתי הספר ומה שקורה שם.
מסעוד גנאים: אני לימדתי לפני כ- 15 שנה או יותר, אני הייתי מורה להיסטוריה ובזמנו כתבתי משפט שאומר: "היוצר יכול להיות כזה, לא בזכות התמיכה של בית הספר, אלא לפעמים למרות בית הספר".
מסעוד גנאים: זאת למה?
מסעוד גנאים: כי במקור כל המנגנון של בתי הספר שלנו מתקיים על בסיס הישגים ובחינות.
מסעוד גנאים: ברשותך, אם אני אאריך אז תעצור אותי.
מסעוד גנאים: אני רואה כאן הזדמנות לדבר על הנושאים האלה שמזמן לא דיברתי עליהם, אלא כל הזמן פוליטיקה, כשנושאים אלה הם יותר חיוניים.
מסעוד גנאים: יש לנו שרשרת הרסנית.
מסעוד גנאים: מה הכוונה לאותה שרשרת הרסנית?
מסעוד גנאים: המורה המצליח בעיני המנהל הוא זה שמביא לו תוצאות בגרות טובות לתלמידים.
מסעוד גנאים: המנהל הטוב בעיני המפקח הוא זה שמשיג תוצאות בגרות גבוהות.
מסעוד גנאים: אז מיהו המפקח הטוב בעיני משרד החינוך?
מסעוד גנאים: זה שמשיג תוצאות בגרות טובות בבתי הספר עליהם הוא אחראי.
מסעוד גנאים: אין אפילו מורה אחד שיגידו עליו שהוא טוב בגלל שהוא חשף איזו הברקה בכיתה.
מסעוד גנאים: אולי אני מקצין מעט בעניין, אבל אני חושב שהבסיס נמצא שם.
מסעוד גנאים: היום יש את העניין שהממשלה או המשרדים הממשלתיים אינם תומכים ביוצרים, אבל לפעמים יצירה, כשיש לה רקע קהילתי, חברתי ולאומי חזק, היא תצמח ותגדל למרות כל הניסיונות.
מסעוד גנאים: וזה הרובד הראשון.
מסעוד גנאים: ברובד השני, מר עלאא דיבר על דברים חשובים שאנחנו היינו בדיון לגביהם רק אתמול - - -
יוסף ג'בארין: דבר בעברית, לפרוטוקול - - -
מסעוד גנאים: (ממשיך לדבר בשפה העברית) בסדר גמור, עכשיו בעברית.
מסעוד גנאים: בקשר לעניין של התמיכה ביוצרים, או מרכזי ספרות הילדים.
מסעוד גנאים: אתמול רק הייתה שרת התרבות מירי רגב בוועדת החינוך, הייתה שעת שאלות ושאלנו בקשר לתקציב.
מסעוד גנאים: היא אמרה בקשר ליוצרים שיש 500,000 או 600,000 שקל שהם תומכים ביוצרים או דרך פרסים, שהם חד פעמיים, או כל שנה, או כל שנתיים, אני לא יודע מתי, וגם דרך ספריות ציבוריות.
מסעוד גנאים: הכוונה שהסופר שקוראים לו יותר, הפקיד בספרייה רושם את השם שלו ולא יודע כמה סכום כסף מגיע לו.
קריאה: מקבל תמלוגים.
מסעוד גנאים: אבל זה לא די.
מסעוד גנאים: אין ספק, לכן הצעתי לעלא ולכל אחד פה, בואו נצא עם משהו מהישיבה הזו, לא רק שמדברים, בואו נצא בנייר עמדה, מה אנחנו צריכים לעשות, גם כחברי כנסת, מול המשרדים כדי שניקח את זה כתכנית עבודה.
מסעוד גנאים: יש לנו הרבה כלים פרלמנטריים, אם זה שאילתות, אם זה ישיבות עם השרים, אם דיונים בוועדות, כדי שנהיה בסוף הדבר שיהיה אפקטיבי יותר.
מסעוד גנאים: בקשר למשרד החינוך, ונמצאת פה ראויה בורבארה המפקחת, שהיא תתייחס - - -
יוסף ג'בארין: ראויה ופאטמה.
מסעוד גנאים: אהלן וסהלן.
מסעוד גנאים: פאטמה, אני מכיר מזמן, לא רק מהכנסת.
מסעוד גנאים: (מדבר בערבית).
מסעוד גנאים: על התוכן של היצירות ושל הסיפורים של הילדים, אני חושב שיש פיקוח של משרד החינוך.
פאטמה קאסם: נכון, יש.
פאטמה קאסם: על הספרים שאנחנו מפיצים.
מסעוד גנאים: כאשר סיפור, שרוצים להכניס אותו במערכת החינוך בבית הספר, אני חושב שיש פיקוח על התוכן ועל הכול.
פאטמה קאסם: כן, יש.
מסעוד גנאים: אני לא רוצה פיקוח יותר מדי, להיכנס לדברים פוליטיים, משום שדברים פוליטיים, לא על סיפורי הילדים אני מתכוון, אלא מתכוון לדברים אחרים, במיוחד בתיכון.
מסעוד גנאים: שם גם צריך משרד החינוך להרשות, מאחר שאחד היעדים של משרד החינוך היה חייב להיות הדיאלוג והפלורליזם והחשיבה הביקורתית.
יוסף ג'בארין: שוקראן.
יוסף ג'בארין: חלק כמורה לשעבר וחלק כחבר כנסת.
יוסף ג'בארין: לפני משרד החינוך אני רוצה שנשמע רמה של ועדי ההורים, אחמד ג'בארין, יו"ר ועד ההורים הארצי בחברה הערבית.
אחמד ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) שלום לכם ויישר כוח לכולם.
אחמד ג'בארין: תודה לד"ר יוסף ולכל חברי הכנסת על ארגון יום השפה הערבית.
אחמד ג'בארין: ועל כל המאמצים באופן כללי.
אחמד ג'בארין: (ממשיך לדבר בעברית) אנחנו מדברים פה על זכויות הילד ומדברים על איך לחשוב, איך ללמד ואיזה תכנים ואיך להביא את זה, באיזה צורה שתהיה מקובלת לילד ושיקבל אותה ושתהיה לו תמיכה.
אחמד ג'בארין: אבל יש דברים שאנחנו שוכחים אותם, שהילדים שלנו בשטח, רחוק מכל הדברים הווירטואליים שאנחנו מדברים איתם.
אחמד ג'בארין: אני רוצה לשים אצבע ולהאיר על העניין שיש לנו ילדים שהם בכלל לא מקבלים את הזכויות שלהם ללמוד.
אחמד ג'בארין: היום בנגב יש לנו קרוב ל-5,200 ילדים שהם לא לומדים.
אחמד ג'בארין: בארץ הילדים שלנו, כולנו, יש להם זכויות ללמוד מגיל שלוש עד חמש, ושם הילדים נשארים, משום מה, בבית.
אחמד ג'בארין: אני מבקש מהוועדה הזו, דובר על זה הרבה ודיברו על זה הרבה ועדים והרבה גופים שעסקו בעניין הזה, אני מבקש בעניין הזה להאיר את העניין ולהעלות אותו מחדש ולטפל בו.
אחמד ג'בארין: הילדים האלה נמצאים בבית, בחצרות, ואנחנו שומעים בסטטיסטיקה לגבי ילדים שנדרסים.