GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יפעת שאשא ביטון: לדעתי אחת הבדיקות שצריכה להיות לצד השינוי של הגישה זה גם מה קורה בפועל, אתה יודע, כולנו יודעים איך עושים דיאטה, לא כולנו עושים את זה בפועל.
יפעת שאשא ביטון: זה שהם ישנו גישה של איך צריכה להיראות סביבה בטוחה וזה שהם יהיו מודעים, צריך לבדוק אם בפועל בתוך מערכת החינוך גם אם מספר הפגיעות הבלתי מכוונות של ילדים הולך ויורד.
יפעת שאשא ביטון: כי זה מה שבעצם ייתן לנו את האינדיקציה אם אנחנו בכיוון הנכון.
רותם זהבי: ברור.
רותם זהבי: זה בתוך המחקר.
רותם זהבי: כמובן כל נושא של פיתוח והפקת חומרים, יש לנו עכשיו, הקצינו 700,000 שקל להתחיל לפתח חומרים שייכנסו בתוך תכניות הלימודים וכמובן אתרי אינטרנט, בנינו אתר אינטרנט של תכנית חומש מסודרת עם כל החומרים.
רותם זהבי: אנחנו עוסקים בימים האלה, בדיוק בשבוע הזה, מפעילים את המנהיגות הצעירה של בתי הספר שהם הולכים לבתי הספר שבהם הם למדו, 1,000 מד"צים, 4,000 מש"צים, זה יוצא בסביבות רבע מיליון תלמידים, פעילות ארגוני נוער חרדים עוסקים בנושא הזה וקבוצות למניעת תאונות במגזר הבדואי, שיש לנו חמש ערים שאנחנו עוסקים בנושא הזה בצורה ממוקדת לפי מגזרים שהגדרנו ששם אנחנו צריכים לתת פוש בעניין הזה.
רותם זהבי: לקראת החופש הגדול פיתחנו חומרי הדרכה שעוסקים בנושא הזה של הבית הבטוח שלי, מתוך מגמה שכל מנהל קייטנה, יש לנו אלפי קייטנות, כל מנהל קייטנה יחויב במסגרת ההשתלמות – זה הועבר לו – מערך הדרכה שאני הולך לבית שלי עם כמה שאלות, עם כמה מסרים, מנהל הקייטנה מעביר לו בזמן הקייטנה את מערך ההדרכה הזה שפיתחנו ועם זה הוא הולך ומעביר את המסר דרך איזה שהוא מערך שעשינו והוא עובד על זה במהלך הקייטנה.
רותם זהבי: כאן את יכולה לראות דוגמאות של חומרים שהופקו לקראת הקיץ ומשתמשים איתם, דיברנו כאן על העניין של התנהגות באזור מים, "תעודת המציל שלי", כל מיני מסרים שקשורים במין פלקט כזה שאפשר לתת על זה איזו שהיא הרצאה, גם המד"צים וגם המש"צים במהלך השבועיים האחרונים מתעסקים עם זה בתפר, ואיזו שהיא מדבקה "הבית הבטוח" איזה שהם מסרים שעשינו, כל זה נעשה בתיאום עם בטרם ועם האנשים המקצועיים שלנו.
רותם זהבי: בכסף שהועבר אלינו בדקה האחרונה בדצמבר 2017, הצלחנו להגביר את לימודי השחייה במגזר הערבי בצפון, ואפשרנו לעוד 2,500 מחוץ לתכנית, אנחנו רוצים להגיע במהלך החמש שנים, היום יש לנו 63,000 תלמידים שלומדים כל שנה שחיה.
רותם זהבי: אנחנו רוצים להגיע במהלך החמש שנים כל שנה ל-90,000 כאשר המגזרים שהגדרנו זה המגזר הערבי והמגזר החרדי ולהם מועבר רוב הכסף, כי הבעיה היא להסיע אותם, הסעות לבריכות שאין בתוך הישובים וכולי, וזה יהיה העיקר, כאן את רואה לימודי שחיה שנעשו במגזר בצפון וכמובן אנחנו נמשיך בתכנית הזאת, הכל מתוקתק, יש תכנית, אנחנו יודעים בדיוק למי זה יועבר, המפקח על החינוך הגופני הוא האמון על העניין הזה, הוא עובר אישור תכניות אצלי וכולי ואנחנו בנושא הזה מאוד ממוקדים.
רותם זהבי: ברור לנו שזה לא רק לימוד שחיה, זה התנהגות סביב מקורות מים וזה העברת מסר להורים, ותיכף תראי בשקף בהמשך איך אנחנו מתמודדים.
רותם זהבי: במגזר הבדואי התחלנו כבר עם פעולות שקשורות לקדם יסודי, לגננות, הפקה של משחקים, עשינו כנס של מתאמות מהגננות והדרכה של 22 קבוצות אימהות, גיבוש תכנית פעולה למחוז החרדי וכנסים לקראת היציאה לחופש, זה מה שדיברתי קודם.
רותם זהבי: כמובן עם ערכות, פיתחנו ערכות, יש לנו תקציב לעניין הזה וזה לא נעשה רק בתכנית זה נעשה כבר בפועל וכבר יש לנו את הקבוצות הראשונות שפועלות בשטח.
רותם זהבי: תראי, רק דיברת על העניין הזה של אחריות הורים, זה הקמפיין שיצא אתמול, הוא כבר באוויר, בחופש הגדול אין חופש מאחריות על הילדים.
רותם זהבי: זה מסר להורים.
רותם זהבי: מסר להורים.
רותם זהבי: זה עלה ב-24.6 לאוויר, זה יהיה ברדיו, בעיתונות, מותאם לאוכלוסיות הן לפי מגזרים ואנחנו עוסקים בנושא של טביעות בית, צימרים, בים, בבריכה, תאונות דרכים, שיכחת ילדים, טיולים, אנחנו מתואמים עם הקמפיין של בטרם שגם כן בימים האלה בטח ייצא בכל הנושא של טיולים והשארת ילדים וכולי.
רותם זהבי: עד כאן דבריי.
יפעת שאשא ביטון: קודם כל אני שמחה לראות שהפניה היא להורים כי זה גם מתחבר למה שאנחנו דיברנו כאן, אני בהחלט מברכת על מה שאתם עושים בתחום.
יפעת שאשא ביטון: אני מקווה שזה ייכנס גם לתוך הסביבות הפיזיות אבל אנחנו נשאיר את זה לדיונים אחרים כי אני יודעת שיש את מה שקשור לתכנית ואת מה שאנחנו צריכים לתת כחלק שהוא תומך בכלל לסביבות בית הספר, קצת לא נגענו כאן אבל נושאים של הצללות, חול, כל הדברים שאנחנו מדברים עליהם בשוטף אני יודעת שזה לא חלק מהתכנית, חשוב לי אבל תמיד לחזור ולומר שהתכנית באה להשלים אורח חיים בטוח בתוך מערכת החינוך ואני מקווה שאנחנו גם שם נצליח קצת - - -
רותם זהבי: בדברים האלה עוסקים ביום יום, בשוטף.
רותם זהבי: אם את רוצה עדכון אני יכול לתת לך.
יפעת שאשא ביטון: אני יודעת, חשוב לי שנזכור כולנו, אני אגיד את זה לכל המשרדים שחשוב לי, אני תמיד אדגיש את זה, שהתכנית באה להשלים את מה שאנחנו חייבים לעשות בשוטף וביום יום ולא באה להחליף את זה, זה לא אישי למשרד החינוך, אני אחזור ואומר את זה בסוף כל משרד, אני מרגישה חובה אישית.
יפעת שאשא ביטון: אבל תודה רבה למשרד החינוך, זה בהחלט מרשים ואני בהחלט מברכת על מה שהוצג כאן.
יפעת שאשא ביטון: משרד הכלכלה בבקשה.
אלכסנדרה ארונין: אני ממינהל התקינה ואני אדבר על מינהל התקינה, החלק של משרד הכלכלה.
אלכסנדרה ארונין: אני חייבת להגיד שהנושא של בטיחות ילדים הוא בראש העדיפות של המינהל שלנו, תמיד היה ותמיד יהיה, וההוכחה לכך זה באמת שיתוף פעולה ארוך שנים עם ארגון בטרם.
אלכסנדרה ארונין: אנחנו עובדים שנים ואנחנו אוספים נתונים כבר שנים רבות על היפגעות ממוצרים, זה מה שמעניין אותנו, המוצרים שחייבים לעמוד בדרישות התקן הרשמי ולא עומדים מסיבות כאלה או אחרות בדרישות האלה ומכח זה יש סיכון שיפגעו בילדים ובתינוקות.
אלכסנדרה ארונין: זה הפרויקט שמשמש אותנו להחלטות רבות, בין היתר הנתונים שנאספים שם משמשים אותנו לקביעת מדיניות על המוצרים ביבוא, מוצרים לילדים ותינוקות ביבוא, עד כמה בודקים, עד כמה משטר הבדיקות שלנו צריך להיות הדוק סביב כל מוצר ומוצר, אנחנו בודקים אחורנית היסטוריה של ההיפגעות מהמוצרים האלה וגם המאגר הזה משמש אותנו להחלטות להבא על איזה תקנים חסרים לנו, על איזה מוצרים אנחנו חייבים להוסיף תקנים חדשים ופה ייאמר לזכותם של בטרם, הם היו אלה שיזמו תקן לטרמפולינות.
אלכסנדרה ארונין: אנחנו יודעים עד כמה הפגיעות מהמוצר הזה שכיחות והן רציניות, ובזכותם נכתב תקן ישראלי שמתבסס על תקן בינלאומי כמובן והוא הולך להיות רשמי.
אלכסנדרה ארונין: עוד פרויקט חדש שיזמנו והוא יקרה לקראת סוף השנה הזו, זה באמת יותר בגדר של מודעות ואחריות של ההורים, זה כל מה שקורה בטרנד החדש של קניות באינטרנט, כאשר הסחורות לא נבדקות ביבוא וגם לא נבדקות בשלב של הפוסט מרקט, השלב של השיווק.
אלכסנדרה ארונין: כל מה שקשור לקניות באינטרנט, כאשר ההורה יושב מול המחשב ומזמין מוצר שבהחלט יכול להיות לא תקין ולגרום לפגיעה.
אלכסנדרה ארונין: להבין לאן כל העולם הולך ומה עלינו כרגולטור לקבוע ולהמליץ ומה המקטע שלנו במה שקורה מול הורה שנמצא מול המחשב ומול ההחלטה שלו, פה אנחנו באמת נעזרים ב"בטרם" ובהחלטות שהתקבלו בעקבות הסקר.
יפעת שאשא ביטון: אני רגע בשקף הקודם, למשל כתוב "זיהוי חסמים של הורים ברכישת מוצרים בטיחותיים באינטרנט".
יפעת שאשא ביטון: בואו נודה על האמת, אף הורה לא יושב ואומר "אני לא אקנה את המוצר הבטיחותי, אני רוצה לקנות דווקא את הלא בטיחותי".
יפעת שאשא ביטון: הם לא באמת יודעים מה באמת בטיחותי ומה לא.
יפעת שאשא ביטון: השאלה, אתם מדברים על פיתוח המלצות, על העלאת מודעות, איך זה יבוא לידי ביטוי הלכה למעשה, איפה זה יפגוש את ההורים?
אלכסנדרה ארונין: זה מופיע בשקף הבא, אנחנו רוצים להקים ואנחנו כבר לקראת זה, להקים אתר אינטרנט, אתר של המשרד שלנו לריקולים, להחזרות, החרמות המוצרים של המוצרים המסוכנים, זה אתר שידבר בשפה פשוטה על מוצרים שחלים עליהם תקנים רשמיים, מה ההורים חייבים לדעת, מה האתרים הבינלאומיים שמדברים כבר על ריקולים שקרו במדינות אחרות ומה הורה אחראי חייב לדעת לפני שהוא ניגש וקונה מוצר זול, או פחות זול או יותר זול בשוק, לפני שהוא ניגש בזה כבר יש לו מידע נגיש שהוא יכול לבדוק לפני שהוא קונה.
יפעת שאשא ביטון: זה אומר, האתר הזה יהיה נגיש להורים ברמה שהוא פשוט יופץ או שאני לצורך העניין כאימא אצטרך להיכנס לאתר של משרד הכלכלה ומשם להגיע?
יפעת שאשא ביטון: כי הציבור לא נכנס, גם אני לא נכנסת לאתר של משרד הכלכלה.
אלכסנדרה ארונין: זאת ההתלבטות של כל הרגולטורים בכל המדינות, אני חייבת להגיד לך, לא רק מדינת ישראל אלא גם כל העולם הנאור חושבים איך להתמודד עם זה ואחת השיטות זה באמת שיתוף פעולה של הרגולטור בפלטפורמות הגדולות לקניות און-ליין, הפלטפורמות לסחר אלקטרוני כמו עלי באבא, כמו אמזון וכולי, כאשר כל הפלטפורמות האלה מודעות למה שקורה בתחום הרגולטורי ולוקחות על עצמן לעשות ריקולים ברגע שהרגולטור מודיע להם על כזה ריקול שקורה.
יפעת שאשא ביטון: כן אבל אני לא רוצה שהאתר ידע, אני רוצה שההורים ידעו.
גלית גלעד: אני רוצה לעזור, אנחנו נמצאים באמת, מאוד מאוד רוצים לעשות את זה וזה הכי הכי רלבנטי שיש, הדוברת של משרד הכלכלה בתוך העניין, יהיו תקציבים מטורפים לנושא של הסברה, זה יהיה בד בבד.
גלית גלעד: גם יבדקו וגם ישקפו.
אורלי סילבינגר: אני רוצה אולי להעלות פה איזה שהוא אישיו שאנחנו מאוד ערים לו.
אורלי סילבינגר: אנחנו בעצם עובדים בשתי פאזות.
אורלי סילבינגר: פאזה ראשונה זה קודם כל להביא למודעות שצריך בכלל לחפש את המידע הזה, ואם נצליח להביא למודעות שצריך לחפש את המידע הזה יהיה יותר קל כשנכוון את ההורים לאיפה הוא נמצא, שהם יחפשו אותו כי הם צריכים אותו.
אורלי סילבינגר: אנחנו כרגע מייצרים צרכנות שוק לידע הזה וזה השלב הראשון.
אלכסנדרה ארונין: אני אעבור לקמפיינים, שזה גם כן השלמה להעלאת המודעות של ההורים באחריות שלהם.
אלכסנדרה ארונין: אנחנו משתתפים בקמפיינים הבינלאומיים האלה, חוצי הגבולות, מכח זה שאנחנו שותפים בקבוצת העבודה לבטיחות מוצרים של OECD, וזו היוזמה של קבוצת העבודה הזאת, מדינת ישראל חלק מזה וארגון בטרם הוא השותף המלא שלנו ואלו הקמפיינים שנבחרים, כל שנה נבחר נושא חם שהוא ממש חוצה גבולות.
אלכסנדרה ארונין: לפני שנתיים היה נושא של מניעת חנק מהשרוכים של הווילונות ובשנה שעברה זה היה נושא של קיבוע רהיטים, נושא ידוע.
יפעת שאשא ביטון: קיבוע רהיטים ראיתי אבל וילונות לא ראיתי.
יפעת שאשא ביטון: איפה הקמפיינים?
יפעת שאשא ביטון: גם ברשתות החברתיות?
אלכסנדרה ארונין: כן.
יפעת שאשא ביטון: לא ראיתי את זה, ראיתי רק את הרהיטים.
אלכסנדרה ארונין: בשנה הבאה זה נושא של סחר אלקטרוני.
אלכסנדרה ארונין: על זה דיברנו על הקמת אתר ריקולים, להנגשת המידע להורים על התקנים הרשמיים והקמפיינים המשותפים שלנו ב-OECD, ודבר נוסף שנארגן בשנה הקרובה זה כנס לנציגי רשויות מקומיות לעידוד עמידת מתקני המשחקים בתקן הרשמי.
אלכסנדרה ארונין: אנחנו יודעים שהתקן מדבר על התחזוקה, שזה במסגרת תו תקן והמודעות של רשויות מקומיות ואנשי מקצוע שעובדים בתחום הזה והאחראים על התחום הזה, הכנס הזה נועד באמת להסביר ולהעמיק את הנושא.
אלכסנדרה ארונין: נושאים שוטפים שלנו זה פיקוח ואכיפה, ואנחנו בהשמת משאבים להגברת הפיקוח והאכיפה למוצרים שחלים עליהם תקנים רשמיים לילדים ותינוקות כמובן, אנחנו גם יוצאים כל עונה או כל חג לקמפיין שמדבר על אותם מוצרים שעולים לסדר עדיפויות כמו בפסח זה כל מה שקשור לעולם חומרי הניקוי שיש מזה כוויות רבות בכל שנה לצערנו, ולקראת הקיץ זה צעצועים ומגלשות מים ומתקני משחקים.
אלכסנדרה ארונין: לקראת תחילת שנת הלימודים צבעים וכל מיני מוצרים לילדים שעולים לכיתות א' והולכים לבתי ספר.
אלכסנדרה ארונין: דברים נוספים ומחקרים שאנחנו ניזום זה משהו שחסר לנו ואנחנו רוצים להשלים.
אלכסנדרה ארונין: עולם הרגולציה במדינת ישראל למשהו שכן קיים בעולם ועדיין לא קיים אצלנו, זה הסקר על רגולציה בתחום של מוצרי ילדים ותינוקות במדינות מפותחות בהשוואה מול התקנים הרשמיים והרגולציה הקיימת בארץ.
אלכסנדרה ארונין: ברגע שנזהה את הדלתא אנחנו נשתדל לעלות על זה ובאמת להשלים פערים.
אלכסנדרה ארונין: דבר נוסף זה הרגולציה, שוב, בתחום הפרוע הזה שנקרא מכירות און ליין ובאמת להיצמד למה שקורה בעולם, אבל שוב, הנושאים האלה מאוד טריים ועדיין אפילו לא נוסחו ברמות החוקים והתקנות ואפילו המלצות.
אלכסנדרה ארונין: תודה.
יפעת שאשא ביטון: תודה רבה למשרד הכלכלה.
יפעת שאשא ביטון: אני מזהה מתוך השקף שרוב הדברים הם בחבלי לידה ובאיזה שהוא תהליך של התהוות אז אני מקווה שזה יושלם מהר.
יפעת שאשא ביטון: גם כאן אני רוצה לומר ולהדגיש שהפעילות של התכנית היא פעילות שבאה לרכז מאמץ.
יפעת שאשא ביטון: רק מהיום בבוקר מדיון אצלי בלשכה אנחנו זיהינו מספר דברים שמשרד הכלכלה היה צריך לקיים בהקשר של בטיחות ילדים ושל תקנים חדשים ואנחנו טרם קיבלנו תשובות.
יפעת שאשא ביטון: אז חשוב לי כמו שאמר רותם, יש את הפעילות השוטפת שעושים בנושא והיא חשובה ואנחנו חייבים להמשיך ולעשות אותה, לצד מה שאנחנו שמים עליו דגש בתכנית.
יפעת שאשא ביטון: אני אשמח שכנציגה של המשרד, אתם תשיבו לנו על הדברים שביקשנו, אני אתן דוגמה, נושא של תקן חול שהרבינו לדבר עליו כאן
יפעת שאשא ביטון: בוועדה ואנחנו יודעים שזה מפגע מאוד לא פשוט במסגרות חינוך של ילדים וכל הנושא של תקן לעזר טכנולוגי שקשור בשכחת ילדים שזה גם מתחבר עם התכנים של התכנית, הייתה התחייבות מצד המשרד ומכון התקנים לעבוד על זה, אנחנו נשמח שזה יקודם.
יפעת שאשא ביטון: לא לוותר.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו מעריכים מאוד את ההשקעה כאן אבל חשוב לנו שזה ימשיך גם בשוטף.
יפעת שאשא ביטון: לפני משרד הרווחה, חבר הכנסת מסעוד גנאים רוצה לומר כמה מילים ונחזור למשרד הרווחה.
מסעוד גנאים: תודה גבירתי היושבת ראש ותודה לכל אלה שעובדים ועומלים במלאכה כי זאת עבודת קודש לפי דעתי, מדובר בהצלת חיי אדם, מדובר בהצלת חיי היקרים לכולנו, או היקרים מכל, אלה הילדים שלנו, התינוקות.
מסעוד גנאים: זאת לא פעם ראשונה שאנחנו דנים בנושא הזה ולא השנה הראשונה- - -
יפעת שאשא ביטון: וגם לא אחרונה.
מסעוד גנאים: לא תהיה כנראה האחרונה, אני מקווה שתהיה האחרונה בנתונים הזוועתיים של 70 ילדים עד היום מתחילת השנה, ועל האחוז הגבוה עדיין של הילדים הערבים, במיוחד בדרום, דבר זוועתי.
מסעוד גנאים: זה דימום שמחייב אותנו לעבוד בזריזות, במהירות כי לפעמים העבודה בכנסת נכון, היא איטית במישורים מסוימים אבל במישור הזה צריך לעבוד כאילו, לא כאילו, אתה במצב חירום, אתה בשדה קרב.
מסעוד גנאים: כי כל דקה או כל שעה אתה יכול לאבד מישהו והמישהו הזה כפי שאמרתי הוא היקר לכולנו.
מסעוד גנאים: אין ספק ששני המישורים או המסלולים, המסלול התודעתי לפי דעתי והחינוכי הוא החשוב ביותר, העלאת המודעות לחיים בטוחים, לסביבה, למרחב בטוח והתאמת הבית, הרחבה, הכביש, הרציף, הרחוב, הכל, בית הספר, כדי שיהיה בטוח לילדים שלנו וגם העניין של התשתיות ושל התקציבים.
מסעוד גנאים: שאלתי, מהשנה שעברה התחלנו, אני מתכוון בקשר לתכנית הלאומית, שהיא משנת 2012 או 2008 אפילו.
יפעת שאשא ביטון: התכנית מבחינתנו התחילה ב-2017 יצאנו לדרך.
יפעת שאשא ביטון: ב-2012 דיברו, אנחנו באנו בקדנציה הזו ועשינו.
מסעוד גנאים: בסדר, רציתי להתחיל במה שהיה בעבר כדי שהזרקור יהיה על המפנה שהיה ב-2017.
מסעוד גנאים: אז התחלנו במשהו יותר מסודר, עכשיו התבשרנו שהתקציב לא עונתי ולא כל הדברים האלה - - -
יפעת שאשא ביטון: לא, אנחנו הסדרנו, חבר הכנסת גנאים, יש דברים שאני מחדדת כדי שלא יהיו אי הבנות אחר כך.
מסעוד גנאים: כפי שאמר מישהו לראש העיריה אצלנו, "והם החליפו אותך, מה?" עכשיו יש שר אוצר בסדר, טוב, את בקשרים טובים איתו, אני מקווה שזה יהיה, כוונתי, אני מקווה שבאמת התקצוב לתכנית הזאת יהיה בבסיס התקציב, לא כי בא שר אוצר זה ושר אוצר ככה, את מכירה את המערכת ואנחנו מכירים את זה.
מסעוד גנאים: שאלתי בקשר לכל התכניות שהוזכרו לחברה הערבית ובמיוחד בדרום, הרשויות שם חייבות במצ'ינג?
אורלי סילבינגר: משרד החקלאות תיקצב את כל התכנית.
מסעוד גנאים: טוב.
יפעת שאשא ביטון: אתה נשאר איתנו פה לשמוע?
יפעת שאשא ביטון: אז תוכל לשמוע את ההתייחסות של המשרד.
מסעוד גנאים: כן.
מסעוד גנאים: אני נשאר.
מסעוד גנאים: בסדר, זה משמח אותי, בגלל שיש הרבה תכניו תשם בגלל המצב הסוציו אקונומי הנמוך, בגלל המצב של הרשויות הגרוע מאוד, הן לא משתתפות בתכניות בגלל שאין להן את ה-25% של המצ'ינג.
מסעוד גנאים: אני מקווה שהתכנית בוודאי, אני מאמין שהיא תתרום לפחות להפחתת המספר ואחוז הקורבנות ואני מקווה שבחברה הערבית במיוחד שם שתמצאו מישהו או מישהי שתעמוד בראשות הוועדה המשנית שהזכרתם.
גלית גלעד: זה יפה שהזכרת את זה, כמו כל שנה וידידי עזרא יודע, אנחנו מסיימים, אנחנו נמצאים באמצע שנת 2018, יש כבר תוצאות מדהימות לפרויקט ברשויות הבדואיות אבל תקציב ל-2019 אין.
יפעת שאשא ביטון: לא בהקשר של התכנית, בהקשר של משרד החקלאות.
גלית גלעד: אז כהרגלי אני פונה ליושבת הראש לעזרה.
יפעת שאשא ביטון: חבל ש- - - על כל שנה מחדש אבל אנחנו מוכנים להשקיע את הזמן.
מסעוד גנאים: אנחנו נפעל ביחד, במיוחד שם מוקד הסיכון הגבוה ביותר לילדים.
יפעת שאשא ביטון: זה מתחבר למה שאמרתי קודם שאף אחד לא יסמוך על זה, ואני אגיד, אני יודע שזה יישמע קצת מקרצץ, אני אגיד את זה כל סוף הצגה של משרד כדי שיבינו שהתכנית הלאומית לא באה להחליף את מה שיש, היא באה להוסיף, אחרת לא עשינו בזה שום דבר.
יפעת שאשא ביטון: כמה הערות, חבר הכנסת מסעוד גנאים, קודם כל תודה רבה באמת על זה שאתה שותף עקבי בדיוני הוועדה ובאמת אכפת לך, לגבי הנושא התקציבי - - -
מסעוד גנאים: להיסטוריה, הכנס הראשון שערכתי בכנסת בשיתוף בטרם ב-2010 זה היה בנושא הזה.
יפעת שאשא ביטון: אתה רואה, באתי והמשכתי את הדרך.
יפעת שאשא ביטון: לגבי הנושא של התקציב, אני לא סתם כל דיון פה מזכירה את זה מחדש כי גם אם אנחנו לא נהיה כאן, יש פה פרוטוקולים ויש פה פקידים שנשארים לאורך זמן וחשוב לי שכל פעם נחקוק את זה בסלע ועשינו את זה גם עכשיו לגבי החמש שנים.
יפעת שאשא ביטון: הערה כדי לצאת מה- - - של כולם, אתה מדבר על שר אוצר טוב, אבל יש לנו משימה, פשוט שנצטרך להישאר פה לעוד כמה שנים.
מסעוד גנאים: זה לא תלוי בי ולא תלוי בך.
יפעת שאשא ביטון: צריך פשוט לוודא שאנחנו נישאר כאן, גם הוא וגם אני כמובן והכל יהיה בסדר.
מסעוד גנאים: אין ספק, הוא שר אוצר טוב.
יפעת שאשא ביטון: משרד העבודה הרווחה והשירותים החברתיים, אגף מעונות היום.
מיכל כרמל: אני מאגף מעונות היום במשרד העבודה הרווחה והשירותים החברתיים, לצידי גם ורדה מלכה.
מיכל כרמל: אנחנו מתחילים בשקף מאוד עמוס של פעילות האגף לאורך השנים בנושא של בטיחות.
מיכל כרמל: האגף רואה חשיבות עצמה בנושא של בטיחות, בשני היבטים של בטיחות, גם בנושא של בטיחות במבנה, הבטיחות הפיזית וגם בנושא של ההתנהלות או ההתנהגות הבטוחה בהיבט האנושי.
מיכל כרמל: מה שעשינו במהלך כל השנים, טיפלנו בשני ההיבטים האלה בד בבד, מצד אחד התייחסנו באמת החל משנת 2004, שבשנה הזאת הגדרנו את הסטנדרטים להפעלת מעונות יום וכמובן הנושא של בטיחות היה נושא מאוד חשוב בסטנדרטים האלה גם בנושא של המבנה הפיזי וגם בנושא של ההתנהלות הבטוחה.
מיכל כרמל: והמשכנו ועשינו את העבודה הזאת ובהיבט הפיזי יש לנו היום מבדקה עם יועצי בטיחות שקיבלו הכשרה מותאמת למבנים של מעונות יום לידה-שלוש, יועצי הבטיחות האלה עורכים מבדקי בטיחות ואנחנו כמובן מטפלים בליקויים, עובדים עם הארגונים - - - לתקן את הליקויים.
מיכל כרמל: זה ברמת המבנה.
מיכל כרמל: ב-2010 רצינו לדעת מה הסיבות המרכזיות להיפגעות ילדים, ערכנו פיילוט במחוז צפון ומה שקיבלנו שם, ממצא מאוד חשוב, ראינו ש-94% מהיפגעויות הילדים קורות בגלל הגורם האנושי.
מיכל כרמל: זה היה נתון מאוד חזק, ורצינו באמת להמשיך ולהעמיק את מה שעשינו עוד קודם בנושא של התנהלות בטוחה, הכנסנו את ה-MDS, טופס דיווח על תאונה והבאתי לכאן דוגמה אם מישהו רוצה לראות – שהוא נכלל בנהלי האגף שלנו.
מיכל כרמל: כל ארגון מחויב לדווח על תאונה, כשבגלל שהטופס MDS הוא טופס כל כך מתקדם שאפשר לראות שם באמת גם את הסיבה לתאונה, את מהות התאונה, את הזמן שהיא קרתה, אפשר להפיק לקחים וכמובן לעשות עבודת מניעה בהמשך.
מיכל כרמל: כמו כן בעקבות הנתון הזה של 94% של ההיפגעויות שקורות בגלל הגורם האנושי, האגף מימן הכשרה ארצית לכלל מנהלות מעונות היום בארץ, 2,200 מעונות, כלל המנהלות, וחלק מהמדריכות החינוכיות.
מיכל כרמל: בעצם אנחנו רוצים להמשיך שהתכנית הלאומית ובתקציבים שלה, את התפיסה שלנו שהיא מורכבת מארבע הנחות מוצא.
מיכל כרמל: הדבר הראשון זה מדיניות ונהלים.
מיכל כרמל: אנחנו מדי שנה מפרסמים באתר קובץ נהלים של האגף, הקובץ הזה מתעדכן כל שנה וכל מה שאמרתי קודם, הן בהיבט של הדיווחים שאנחנו מקבלים, הן בעקבות הפיילוט, הן בעקבות הבדיקה שאנחנו עושים על מהויות התאונות וההיפגעויות, אנחנו מחדדים את הנהלים בהתאם כל שנה, זה דבר אחד שאנחנו רוצים להמשיך אותו.
מיכל כרמל: הדבר השני הוא הנושא של הסביבה, את הזכרת את זה קודם, זה מאוד מאוד חשוב לנו לכן חוץ מהמבדקה של יועצי הבטיחות שבודקים את המעונות נכון להיום אנחנו מבקשים כל שנה אישור של יועץ בטיחות למעון וזה דבר שהוא בד בבד, היועץ של אישור הבטיחות וגם במקביל המבדקה שבודקת שאכן מה שקורה באישור קורה בפועל, ואם יש איזה שהוא ליקוי כי אתם יודעים שהמעון הוא מבנה דינמי והדברים משתנים בו ופתאום יכול להיות איזה שהוא מפגע, אנחנו בודקים את זה ורוצים להיות סמוכים ובטוחים שהמבנים בטוחים.
מיכל כרמל: הדבר השלישי זה באמת כמו שאמרתי זה התנהגות בטוחה של הצוות, הנושא של למידה והדרכה כבשגרה, ולכן מאוד חשוב לנו מה שנקרא, טריינדד טריינר, מאוד חשוב לנו גם לפתח, הנושא של המדריכות החינוכיות.
מיכל כרמל: זה בעצם עוגן של הדרכה במעון.
מיכל כרמל: אנחנו מחייבים כל מעון במדריכה חינוכית.
מיכל כרמל: המדריכה החינוכית הזאת היא בעצם דמות מקצועית בכירה, תנאי הסף למדריכה חינוכית לסבר לכם את האוזן, זה תואר שני או לימודי המשך אחרי תואר ראשון, בהתמחות בגיל הרך.
מיכל כרמל: אנחנו בעצם רוצים להחדיר את כל נושא ההתנהלות הבטוחה שאנחנו קובעים אותו כסטנדרט עבודה, יחד עם שלוש אוניברסיטאות והג'וינט, לצידי נמצאת סביסאבא מהג'וינט, התכנית של - - - לשיפור איכות הטיפול, רוצים להפוך את הסטנדרט הזה של התנהלות בטוחה לעבודה כבשגרה, שמי שיכול לתחזק את זה זה כמובן המדרכות החינוכיות שהן העוגן שלנו במעונות שנותנות את ההדרכה גם למנהלות המעון וגם לצוותים החינוכיים טיפוליים בתוך המעון.
מיכל כרמל: אז באמת התכנית המתוכננת שלנו היא כזאת, לקחת את ה-MDS, היום זה מופיע בטופס, למחוזות, למחשב אותו, שני דברים יקרו – אחד, תהיה יעילות של העבודה, זה מן חלום כזה שמנהלת מעון תוכל להיכנס לאפליקציה כזאת ופשוט לדווח בתוך האפליקציה, מאשר להוציא את הטופס, להדפיס אותו, אחרי זה לסרוק אותו, לשלוח למחוז, זה יהיה און ליין.
מיכל כרמל: דבר שני שמאוד חשוב לנו, שנוכל און ליין לראות את המגמות ואז להיות מסוגלים באמת מאוד מהר, כי הרי הנושא של נהלים מתעדכן כל שנה ואנחנו גם במהלך השנה הרבה פעמים מעדכנים את הנהלים תוך כדי באתר שלנו, אז נרצה באמת לראות את המגמות ואז להשפיע גם על נהלים ומדיניות וגם כמובן אם יש צורך, לחדד את נושא ההדרכה וההכשרה, מה שאנחנו עושים כל השנים.
מיכל כרמל: זה דבר אחד שמאוד חשוב לנו, אנחנו רוצים מאוד להרחיב את נושא ההדרכה גם למטפלות, זה אתגר, אני חייבת להגיד פה, אני תמיד מדברת ביושר ובריאליה.
מיכל כרמל: זה לא פשוט ואני אגיד לכם למה, בגלל שאנחנו מדברים פה על הכשרה שהיא אחרי שעות העבודה, ואם אתם יודעים מחנכות מטפלות עובדות עד 16:00.
מיכל כרמל: זה לא פשוט, אבל אנחנו נעשה את זה, נמצא את הדרך.
מיכל כרמל: אני פה רוצה לעשות פאוזה ולהגיד תודה רבה לארגון בטרם שכל השנים מ-2004 ועד היום עובד איתנו בשיתוף פעולה מעולה ואנחנו מכירים את האתגר הזה ולכן אנחנו נמצא לזה את הפתרון, אולי נעשה באמת איזה שהוא שילוב של בין גם לימודים פרונטליים עם למידה ממוחשבת, נחשוב על הדרך הטובה ביותר כי אנחנו רוצים שכלל המטפלות ילמדו - - -
יפעת שאשא ביטון: יכול להיות שהפתרון טמון בתהליך שאנחנו עושים עכשיו, כשתסיימי להציג אני אומר כמה מילים ויכול להיות ששם נמצא את התשובה.
מיכל כרמל: אוקיי.
מיכל כרמל: זה דבר שני שאנחנו רוצים לעשות.
מיכל כרמל: כמובן כמו שאמרתי קודם, הנושא של פיתוח ההכשרה למדריכות החינוכיות שמבחינתנו הן סוכנות שינוי וכעוגן שבשגרה להדרכה של הצוותים.
מיכל כרמל: כמובן הנושא שאנחנו רוצים להמשיך אותו, נושא ההסברה, אנחנו נמצאים בפורום הבין משרדי וכמובן שאנחנו מתייחסים למעונות כרפורמה להסברה בשתי רמות, רמה קודם כל באמת של הצוותים עצמם וברמה של הסבר להורים, באמצעות המעון.
מיכל כרמל: עד כאן.
יפעת שאשא ביטון: ראשית תודה רבה, אבל כמה הבהרות, אי אפשר לדבר על זה בימים אלה בלי לתת איזו שהיא תמונת מקרו.
יפעת שאשא ביטון: כל הדבר החשוב הזה, צריך לומר, מתייחס לכ-23% מכלל הילדים בגילאים האלה, בגילאי לידה-שלוש.
יפעת שאשא ביטון: כל מה שאני אומרת עכשיו הוא לחלוטין לא ביקורת אליך, הוא גם לא כי כך את בחרת אלא זה עניין של מדיניות, זה מופנה בעיקר כלפי הבית הזה וזה כדי לשקף תהליך שקורה היום.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו מכירים בחשיבות של מה שהוצג כאן, אנחנו מברכים על מה שהוצג כאן אבל אנחנו רוצים את זה לכולם.
מיכל כרמל: גם אני רוצה לכולם.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו רוצים שזה יהיה לכולם.
יפעת שאשא ביטון: לכן אתם בטח מכירים את השיח בתקופה האחרונה לגבי הנושא של חוק הפיקוח על המעונות והרצון להרחיב אותו.
יפעת שאשא ביטון: אני יכולה לומר לכם שבשיח שמתקיים בימים האלה לקחו בדיוק כשלב ראשון – משום שחוק הפיקוח, מי שמכיר, הוא חוק מאוד גדול – לקחו בשלב ראשון בדיוק את ההיבטים של מה שאתם מציגים כאן, הנושא הפרופסיונלי, כח האדם שבא במגע עם הילדים, מה ההכשרות שהוא מקבל, מה הכלים שהוא מקבל, מי הוא כוח האדם הזה, לא רק בארגונים המפוקחים אלא בכלל כל מי שיחליט שהוא בעצם פותח מסגרת לגילאי לידה-שלוש, ולמה אמרתי יכול להיות שכאן גם טמונה התשובה?
יפעת שאשא ביטון: בתוך כל הסיפור הזה אנחנו הולכים גם לעניין של מודולות הכשרה, זאת אומרת של מה ההכשרה שצריכים לקבל אותם אלה שעובדים עם ילדים, ושם צריך להיכנס כל הנושא של בטיחות, גלית.
יפעת שאשא ביטון: הסיפור של בטיחות ילדים והגנה על ילדים, כל מה שדובר פה צריך להיכנס כחלק מההכשרה הזאת.
מיכל כרמל: אני רק רוצה להגיד משהו, שזה כבר - - -
יפעת שאשא ביטון: שאגב היא תתוקצב, אני יכולה להקדים את המאוחר ולומר שהיא תתוקצב.
מיכל כרמל: ההכשרה הבסיסית, זה פשוט ברור, אבל אני אדגיש את זה כאן, בסוג 1, מה שנקרא תעודת המקצוע של מחנכת מטפלת, המודולה של בטיחות והתנהלות בטוחה כבר מוטמעת בפנים שנים רבות - -
יפעת שאשא ביטון: אבל אין חובה שמטפלת תעבור אותה ומה שאנחנו עושים זה פעם אחת שתהיה חובה לעבור את זה, אנחנו גם לא נלך למקום שעכשיו רק מי שיש לו את זה יוכל להיכנס פנימה אלא לקחת את כוח האדם הקיים ולהכשיר אותו בהתאם למה שאת מעלה כאן, בהתאם למודולות האלה, זה אפילו מתוקצב כדי שזה לא ייפול על עניין של כסף, למשך תקופת המעבר עד שאנחנו נכין את המערכת, ואני מחזקת את זה פה מהסיבה הפשוטה, שבדיוק בשביל זה אנחנו צריכים את המהלך הזה, כל הדברים שיש כאן, לא צריך לחשוב איך אנחנו נעשה את זה דיגיטלי, לא דיגיטלי, כן יישארו אחר הצהריים, לא יישארו אחר הצהריים, זו תהיה חובה עבור כל אחת שנמצאת שם וזו הפלטפורמה המצוינת להכניס את זה.
גלית גלעד: זה נכון, אבל תרשי לי לשאול אותך, האם לא נכון שכבר נקדם מכיוון שחוק לוקח לו זמן.
יפעת שאשא ביטון: אני אמרתי גם מקודם אז תודה שהזכרת לי, כל מה שאנחנו מדברים זה לא במקום, זה בנוסף.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו אמורים לראות איך אנחנו סוגרים מכל כיוון כדי לתת את מה שצריך.
יפעת שאשא ביטון: אין שאלה גלית שאתם ממשיכים בשלכם אבל אני יכולה להבטיח לך שבניגוד לחוקים אחרים, החוק הזה ירוץ וייתן לכם, בואי נאמר כך, אף אחד לא יישב בממשלה ויגיד "ארגון בטרם היה בוועדה אז הם כבר יעשו את זה", ממש לא, אנחנו נדאג לתת את הגיבוי גם התקציבי וגם המקצועי כדי שזה ישלים את זה וייעשה כמו שצריך, ולכל מי שעובד עם ילדים, לא רק מי שאחראי באגף מעונות.
מיכל כרמל: רק עוד מילה אחת בנוגע למה שאנחנו קוראים באגף מסגרות מסכנות פרטיות, הרי אנחנו באמת לא מפקחים על הגנים הפרטיים אבל כאשר מגיעה אלינו תלונה על מסגרת שיש חשד שהיא מסכנת, אנחנו מגיעים אליה.