GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יפעת שאשא ביטון: מסרים שמעבירים דרך הילדים, תמיד מעבירים להורה המשמורן לצורך העניין ואחר כך המידע עובר דרך הילד או בכלל לא עובר כביכול להורה האחר.
יפעת שאשא ביטון: אני אומרת כביכול בגלל שקשה לי עם המינוחים.
יפעת שאשא ביטון: ספרי הלימוד.
יפעת שאשא ביטון: מישהו פתח עכשיו בתוך כל הסיפור הזה את ספרי הלימוד כדי לבדוק איפה אנחנו חוטאים בחטא קדמון של תפיסות ישנות ומסירים משם את כל - - - רק לפני שבועיים טיפלנו בטקסט כזה שנלמד בבית ספר בצפון.
בטי ריטבו: זה הוסר לפני שלוש שנים.
יפעת שאשא ביטון: אבל מי עוקב.
יפעת שאשא ביטון: ולמה אני אומרת את זה?
יפעת שאשא ביטון: ברור לי שיש הנחיה ממשרד החינוך ועכשיו השר לא ירד לכל בית ספר ויפתח כל ספר לימוד או ייכנס לכל כיתה והוא לא יודע מה קורה בכל רגע נתון בכל אחד מבתי הספר אבל אם באמת יהיה תדריך של המורים ושל הצוותים ובתי הספר יהיו מיינדד לסיפור הזה ומספיק רגישים לסוגיה הזאת, מורה, גם אם זה בתוך ספר הלימוד ולא הוסר לפני שלוש שנים בשיקול הדעת שלה היא תראה את הטקסט הזה ותבין שהוא לא מתאים.
יפעת שאשא ביטון: שאנחנו ממשיכים לקבע תפיסות חברתיות ושמים את המקום של הגירושים במקום שהוא אפל ושייך לפעם, וילד שמספר שהוא רואה את אבא שלו פעם בשבוע או פעם בשבועיים כי ככה החליטו, לא מתאים להיום.
יפעת שאשא ביטון: בגלל זה אני אומרת וזה אפרופו הניכור המערכתי ר.ק.
יפעת שאשא ביטון: שאמרתי לך שהקשבתי בקשב רב, את אותו דבר אני רוצה גם לומר למשרד ה בריאות.
יפעת שאשא ביטון: שאבא או אימא, לא משנה, מי שלא משמורן צריך לרשום את עצמו במיוחד כדי לקבל מידע או למשוך מידע.
יפעת שאשא ביטון: בברירת המחדל צריך שיהיה שגם אמא וגם אבא יכולים למשוך את המידע.
יפעת שאשא ביטון: אני לא מדברת על מקרים שבהם יש חשש שהילד נמצא באיום או שעבר התעללות, אני לא מדברת על מקרי הקצה האלה, אני מדברת על הנורמה ובנורמה שני ההורים צריכים לקבל בברירת המחדל את המידע על הילדים שלהם.
יפעת שאשא ביטון: זה חלק מהשינוי התפיסתי הציבורי וזה חלק מהחינוך החברתי במובן הרחב, זאת הדרך.
יפעת שאשא ביטון: אי אפשר לבוא לספר לילדים סיפורים ובסוף להתנהג בצורה אחרת, הילדים בסוף רואים איך מתנהגים, לא מה מספרים להם.
ק.ד.: עוד משהו חשוב מאוד, גם בצבא אם חס וחלילה קורה משהו לילד, ההורה המנוכר לא מקבל שום מידע.
יפעת שאשא ביטון: שלא יקרה כלום לילדים שלנו.
ק.ד.: רק שתדעי אבל, גם בצבא ניכור מרשים.
יפעת שאשא ביטון: אני אסכם בבריף לפרוטוקול.
יפעת שאשא ביטון: אספתי את כל הדברים שנאמרו.
יפעת שאשא ביטון: נתייחס למחקר שצריך מחקר חדש, נתייחס לנושא של הכרה בניכור הורי כהתעללות ולילדים שסובלים מניכור הורי כילדים בסיכון.
יפעת שאשא ביטון: אני אדבר על הנושא של החינוך כבר מגיל צעיר והמסרים שעוברים במערכת החינוך.
יפעת שאשא ביטון: בנושא הרווחה, על התערבות מידית.
יפעת שאשא ביטון: בסקירה שאתם מבקשים שיהיה גם מחקר ולא רק סקירה ספרותית כי אז נקבל אותו דבר.
יפעת שאשא ביטון: מהנהלת בתי המשפט מה שביקשתי להעביר מבחינת הסעיף.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו נבקש גם את הנושא של שימוש השופטים בכלים הקיימים שיהיה מעקב למי שיש את הסמכות לכך.
יפעת שאשא ביטון: התייחסות לתלונות שווא ועדויות שקר, הגיע הזמן שיהיו סנקציות גם בסיפור הזה.
יפעת שאשא ביטון: אם אנחנו רוצים לייצר הרתעה ולמנוע את התופעה אנחנו חייבים גם לפעול בנושא הזה.
יפעת שאשא ביטון: את מה שאמרתי למשרד החינוך נכניס ואני אכניס גם את משרד הבריאות כדי שנבקש גם מהם.
יפעת שאשא ביטון: אני מתכבדת לפתוח את דיון הוועדה בנושא התכנית הלאומית לבטיחות ילדים.
יפעת שאשא ביטון: זהו למעשה דיון מעקב על תכנית שנולדה הרבה לפני הקדנציה הזו אבל היא באה לידי יישום והחלטה תקציבית בקדנציה הנוכחית, כשארגון בטרם מלווה את זה לאורך כל הדרך והמשרד שלקח חסות ומוביל הלכה למעשה את התכנית זה משרד הבריאות, אני רוצה להודות לך פרופ' גרוטו שאתה כאן איתנו ובכלל על כל העבודה לאורך כל הדרך.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו רוצים לבחון היום את הנתונים גם מבחינת התכנית בכל אחד מהמשרדים, איך היא מתורגמת לתכנית עבודה ולא נשארת רק כרעיון, קצת לשמוע נתונים על מצב היפגעות ילדים בשנה הנוכחית, אנחנו ננסה להשוות את זה לשנים קודמות ולראות לאן אנחנו רוצים להגיע.
יפעת שאשא ביטון: לצערנו הרב בקיץ הנוכחי בחודש האחרון נחשפנו ללא מעט פגיעות של ילדים, אני אומר את זה בשתי רמות, אני יודעת שזה יישמע נורא, אבל איך שאני לא אסדר את זה, זה יישמע נורא.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו שומעים על יותר פגיעות כי יש יותר מודעות ואני מברכת על זה שגם בכלי התקשורת התחילו לתת את הדעת לפגיעות של ילדים, כי אנחנו שמענו מספרים של 190,000 בעבר, ראיתי בנתונים של היום שזה עלה, 190,000 בעבר, של ילדים שהגיעו עקב היפגעות בלתי מכוונת, אנחנו לא שמענו על כל ה-190,000 האלה וגם לא על כל ה-120 ילדים שמתו וגם לא שמענו על כל הפצועים למיניהם, ואם אתם תשימו לב בחודשים האחרונים, באמת כל ילד שלא עלינו טובע, גם אם זה לא נגמר במוות, או ילד שנשכח או ילד שנפל מחלון או נפל מגובה או ילד שבלע חומר מסוכן, אנחנו שומעים על זה בתקשורת ולתקשורת יש פה משמעות מאוד מאוד גדולה בעיני כחלק מכל תהליך ההסברה, כחלק מהעלאה למודעות בקרב הציבור ובגלל זה אמרתי, זה נשמע רע כשאני אומרת את זה, אבל אני מברכת על ההתגייסות של התקשורת, אני מקווה שלא יהיה להם הרבה מה לפרסם, אבל כשזה קורה, שהם כן יתנו לזה את המקום והבמה הראויים.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו נפתח עם כמה מילות ברכה, אורלי מ"בטרם" ואחר כך נראה את המצגת.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו מחכים לנציגת האוצר שצריכה להגיע והיא רצה מדיון לדיון אז אנחנו ננסה בינתיים לשמוע את הנוכחים.
אורלי סילבינגר: ראשית אני ממש מברכת על הדיון ועוד יותר מברכת את משרד הבריאות, את פרופ' איתמר גרוטו וזהבה רומנו שבאמת מובילים את התכנית מתחילת השנה הזאת באמת למקומות חדשים.
אורלי סילבינגר: אנחנו יודעים שתכניות לאומיות בעולם הצליחו לעשות שינוי ואני בטוחה שכמו בכל דבר אחר שישראל עושה, נהיה גם פה אור לגויים.
אורלי סילבינגר: אנחנו יודעים שאפשר באמצעות פעילות ממוקדת נתונים ותכניות מוכחות עם עבודה רציפה להגיע לתוצאות משמעותיות.
אורלי סילבינגר: המפגש שלנו היום הוא מאוד משמעותי מכיוון שכשאנחנו מסתכלים קצת על השנה וחצי האחרונות שנת 2017 הייתה שנה קטסטרופלית בתמותה של ילדים בהיפגעות ואם אפשר להגיד על דבר כל כך נורא, 145 ילדים מתו שנה שעברה בתאונות וזה בהשוואה לממוצע של כ-116 ילדים בשלוש שנים שקדמו לשנה הזאת והשנה הנוכחית 2018 נפתחה באמת ברעש מאוד גדול בנושא היפגעות הילדים ואנחנו מתחילת השנה איבדנו 70 ילדים, עוד לא סגרנו את חודש יוני, ואם אני מתחברת להיפגעויות שהן מאוד אופייניות לתקופה האחרונה, 22 ילדים מתו בטביעה מתחילת השנה.
אורלי סילבינגר: בשנת 2017 מתו 15 ילדים מטביעה, אנחנו רק במחצית שנה.
אורלי סילבינגר: לצערי הרב מתוך ה-22 ילדים נכון שיש לנו 10 בני נוער שהמוות שלהם בנחל הוא באמת לא טריוויאלי, אבל גם אם אנחנו מנכים את עשרת בני הנוער האלה אנחנו עם 11 מקרים מתחילת השנה ומתוכם רק שבעה היו בחודש האחרון.
אורלי סילבינגר: אנחנו בשנה מאוד קשה ולכן דווקא העבודה של התכנית הלאומית בתקופה הזאת היא מאוד משמעותית.
אורלי סילבינגר: אני חייבת לומר שפונים אלינו בתקופה האחרונה הרבה מאוד הורים, הנושא נמצא בכותרות, נמצא בתקשורת, פונים הרבה מאוד הורים ואני בטוחה שהתכנית הלאומית באמצעות כלל המשרדים שעושים עבודה מערכתית באמת תיתן מענה לסוגיה הכל כך קשה הזאת.
אורלי סילבינגר: אני חושבת שאנחנו רואים ניצנים מאוד משמעותיים בפעילות שנעשית, ממש יצאה לדרך בחודשים האחרונים.
אורלי סילבינגר: אז תודה.
יפעת שאשא ביטון: תודה רבה לך אורלי.
יפעת שאשא ביטון: הנתונים הם באמת קשים ומעידים גם על האינטנסיביות שבה אנחנו צריכים לפעול, אבל אני מוכרחה לומר כאן משהו, יש כאן נציגות הורים?
יפעת שאשא ביטון: אני מוכרחה לומר כאן משהו.
יפעת שאשא ביטון: בגלל שאני מזוהה עם הנושא הזה אני מקבלת הרבה מאוד פניות וטלפונים ממכרים וגם כאלה שלא מכרים והם מציפים נקודה מאוד מאוד משמעותית והיא המודעות והאחריות שהורים לוקחים, כי בסופו של דבר אני אקח כדוגמה את הנושא של גידור בריכות שממש התעקשנו עליו וקבלנו תקנות אבל אני אומרת ביושר, לא מהסוג שאני הייתי רוצה, כי אני כן הייתי רוצה שזה יהיה בכל בית פרטי ושכן, אם ההורים לא מסוגלים לקחת אחריות שלפחות אנחנו נגיד להם "אוקיי, בואו במשנה זהירות נגדר" ואז אנחנו שומעים על ילדה לא מזמן שטבעה בתוך דלי של שטיפה.
יפעת שאשא ביטון: אז מה, אז אנחנו נגדר גם דלי של שטיפה?
יפעת שאשא ביטון: כי בסוף סוף ההורים צריכים להבין שזה יכול לקרות בכל מקום וגם לידם.
יפעת שאשא ביטון: ואני שומעת על מקרים, כשסיפרתי על טלפונים שאני מקבלת זה אנשים שנמצאים בבריכות בבתי מלון, בצימרים בכל מיני מקומות והם יושבים עם הקפה ומדברים, הם לא עושים את זה בכוונה, הם לא רוצים שיקרה משהו לילד, אבל הילד מתקרב ואז קופץ מישהו שבמקרה זיהה שהילד עוד רגע בתוך המים ומוציא אותו משם.
יפעת שאשא ביטון: התפקיד של ההורים כאן הוא באמת מאוד מאוד משמעותי ואנחנו צריכים לראות איך אנחנו מגיעים אליהם, איך אנחנו מגייסים אותם, כדי שהם יהיו חלק מהדבר הזה כי בואו נודה, רוב הדברים קורים בבית, רוב הדברים קורים לידם ולכן הם פקטור מאוד משמעותי.
יפעת שאשא ביטון: גלית את רוצה להוסיף משהו?
גלית גלעד: אני רק רוצה לענות לך שהיום את תשמעי על כל הפעילות המתוכננת בתכנית הלאומית ואת תראי שנושא קשר הורה-ילד נמצא מאוד מאוד מרכזי בפעילות של התכנית הזו וכל מה שאמרת הוא נכון, ובעזרת התכנית הזאת אנחנו נגיע להורים ולאנשי המקצוע.
יפעת שאשא ביטון: הגיעה נציגת האוצר, אחר כך נשמע אותך פרופ' גרוטו מציג את הדברים.
יפעת שאשא ביטון: ליאור נציגת האוצר, הבנתי שאת רצה בין דיון לדיון אז אני אשמח לשמוע אותך.
ליאור קוטלר: ויש לי עוד דיון.
יפעת שאשא ביטון: אני יודעת, בגלל זה אנחנו משנים את הסדר.
יפעת שאשא ביטון: אני אומר לך מראש כדי שלא תפלי לאיזו שהיא מלכודת שאולי מה אמרו לך להגיד, מי שהיה שותף בכל התהליך הזה זה ערן רידניק מהמשרד אצלכם ובאמת עבד איתנו בצורה מאוד אינטנסיבית והתקבלה החלטה שהועברה אלינו גם בצורה פורמלית לצורך העניין באמצעות מיילים ומדיה כתובה, אבל היא גם נאמרה כאן בשולחן הוועדה.
יפעת שאשא ביטון: דיברנו על תכנית חמש שנתית, השקנו אותה כאן בוועדה, כשמשרד האוצר היה כאן והיה שותף והציג את המתווה של תקצוב חמש שנתי, כשאנחנו מדברים על חלוקה בין משרדי הממשלה לבין האוצר, ננקבו גם הסכומים, אני אשמח לשמוע אותך כי בימים האחרונים שמעתי קצת רעשים של מישהו שלא זוכר מה היה כאן, אנחנו נשמח - - -
מסעוד גנאים: התקצוב של התכנית?
יפעת שאשא ביטון: בקשר לתקצוב ולמשך שלה, הדברים היו מאוד מאוד ברורים.
יפעת שאשא ביטון: נשמח לשמוע התייחסות שלכם.
ליאור קוטלר: תודה.
ליאור קוטלר: אני מאגף התקציבים במשרד האוצר.
ליאור קוטלר: בחודשים האחרונים משרד הבריאות בשיתוף פעולה עם ארגון בטרם עשו באמת עבודה מדהימה שהם הציגו לנו אותה גם, לשמחתי נחשפתי לדברים היפים שהם עשו ובאמת התחילה תכנית של חמש שנתי, מיזם משותף של הממשלה יחד עם ארגון בטרם, סכומי הכסף כבר נסגרו, אני חושבת שגם אין איזו שהיא בעיה של התקשרות, אני וידאתי בעצמי שההרשאה תעבור אליהם, אני מניחה ש- - -
יפעת שאשא ביטון: מתי זה יקרה?
יפעת שאשא ביטון: מתי ההרשאה התקציבית תעבור?
יפעת שאשא ביטון: כי אנחנו כבר בשנה השניה.
יפעת שאשא ביטון: תכלס זה כבר היה צריך להיות.
יפעת שאשא ביטון: את יודעת, הרי התחלנו את זה 2017-2018.
ליאור קוטלר: אני ביקשתי ממשרד הבריאות, הם עכשיו שלחו לי תכניות עבודה לשנת 2018, ביקשתי מהם לוודא שזה גם נכנס, אני פניתי אליהם וביקשתי לוודא שההרשאה נכנסת, שכבר מעכשיו קיימת ההרשאה.
ליאור קוטלר: בכל מקרה אני גם מכירה שהייתה הגדלה של הסכום ממה שסוכם בפעם שעברה, הבנתי שערן דיבר איתך, מ-4 מיליון ל-6 מיליון ₪.
יפעת שאשא ביטון: שזה 6 מול 4.
ליאור קוטלר: תוספתי.
ליאור קוטלר: זה מה שסוכם.
רותם זהבי: שלא יהרגו אותנו עם הבירוקרטיה.
רותם זהבי: כל מה שאנחנו מקבלים מהאוצר אנחנו שמים שלוש פעמים, על כל שקל אנחנו שמים כמשרד, 3 שקלים לפחות.
רותם זהבי: אז עם ה-6 מיליון האלה הספורים שזה באמת שום דבר, אל תהרגו אותנו עם הבירוקרטיה.
רותם זהבי: תנו לנו לעבוד.
רותם זהבי: יש לנו תכניות מסודרות.
ליאור קוטלר: אני חושבת שעכשיו העניין המרכזי הוא יישום של התכניות ואין כאן - - -
רותם זהבי: אנחנו כבר ביישום.
רותם זהבי: אנחנו כבר עובדים.
ליאור קוטלר: אני באמת ראיתי ונחשפתי לעבודה.
יפעת שאשא ביטון: רק נקודה נוספת, אני משתפת אותך כי אני לא יודעת כמה בעצם חשפו בפנייך, אני משתפת אותך במה שהיה כאן כי זה באמת תהליך.
יפעת שאשא ביטון: התקיימו מספר דיונים כאן ואנחנו ליווינו את התהליך הזה.
יפעת שאשא ביטון: בדיון האחרון, לדעתי זה היה בדצמבר, מצאנו את עצמנו כבר בסוף 2017 וחששנו שהתקציב של 2017, אותם 10 מיליון בעצם ירדו לטמיון אנחנו קיבלנו התחייבות מהמשרד שבתוך המסגרת הדו שנתית של 2017-2018 ב-20187 נוכל לממש גם את התקציב של ה-10 מיליון הקודמים, זאת אומרת שלא יגידו לנו "ב-2018 מגיעים רק 10 מיליון" אלא אנחנו נקבל את כל ה-20 של הדו שנתי וחשוב לי שאת תעקבי ותוודאי שזה אכן כך, ושלא נצטרך עוד פעם להתחיל את כל המלחמות מחדש.
ליאור קוטלר: מקובל, אגף התקציבים של משרד הבריאות גם מכיר את העניין כי הכסף כבר עבר ב-2017.
יפעת שאשא ביטון: זה בוצע?
ליאור קוטלר: עבר ובוצע.
יפעת שאשא ביטון: או קיי, חשוב לי לדעת וחשוב לי שהדברים יהיו כאן.
יפעת שאשא ביטון: אז אנחנו בעצם נשארים עם 2018, ההרשאה תעבור ולא נחכה לדצמבר, נכון ליאור?
ליאור קוטלר: עכשיו הפרויקט - - - תודה רבה.
גלית גלעד: רק צריך לדאוג, שהתכנית הזאת לחמש שנים, ליאור.
יפעת שאשא ביטון: היא אמרה.
יפעת שאשא ביטון: היא אמרה שזו תכנית חמש שנתית.
מסעוד גנאים: כל שנה מאשרים?
מסעוד גנאים: הכוונה כל שנה צריכים לאשר את זה מחדש?
יפעת שאשא ביטון: לא, זה חמש שנתי.
יפעת שאשא ביטון: לא מאשרים מחדש, פשוט בגלל שב-2017 עוד היו בהכנת המתווה, אז פחדנו שאת ה-10 מיליון שקלים של 2017 אנחנו נפספס, זה מה שהיה בדיון הקודם ואני שמחה שזה עבר.
יפעת שאשא ביטון: אוקיי, אז עכשיו כשיש כסף ואנחנו כבר יודעים שהסיפור הוא לא תקציב ואף אחד לא יוכל להפיל את העניינים על התקציב, הנה אנחנו עם משרד הבריאות, פרופ' גרוטו בבקשה.
איתמר גרוטו: אוקיי, קודם כל תודה רבה על הדיון, אני שמח באמת על המעקב הצמוד שאת עושה, הנושא באמת חשוב לנו מאוד וגם לי באופן אישי, יצאתי עכשיו מדיון של ועדת הבריאות בנושא של הצפון והדרום שזה גם נושא שחשוב לשנינו וצריך לחלק את הקשב לעוד דברים.
איתמר גרוטו: אני חושב שבאמת יש פה נושא מעניין שאנחנו הרבה פעמים מדברים על נושא של מניעה ורפואה מונעת ופה באמת זה הכל מקרים שניתנים למניעה.
איתמר גרוטו: ב-100% אפשר למנוע.
איתמר גרוטו: זה לא כמו עישון, אם נוריד עישון נוריד 20% מהתחלואה, פה יש תכנית שממש אפשר למנוע את כל המקרים.
איתמר גרוטו: נתחיל מהבסיס, זה הבסיס שלנו שמדבר על כ-116 מקרי תמותה בכל שנה בממוצע, זה ממוצע רב שנתי, 20,000 מגיעים לאשפוזים וגם חלק מהם יוצאים עם כל מיני סיבוכים משם, זה לא שזה נגמר בזה.
איתמר גרוטו: פניות לחדר מיון מעל 200,000 ובקהילה מעל 1,200,000, זאת אומרת בהחלט מספרים מאוד גדולים ובהחלט מחייב את ההשקעה וההירתמות שלנו לנושא.
איתמר גרוטו: התחום הזה הוא מאוד בין משרדי כי אנחנו מאמינים שמשרד הבריאות לא יכול לעשות את השינוי, אני חושב שהאווירה שיש לנו כרגע מרוב המשרדים, אני מרגיש אוירה טובה וחיובית, נפגשנו ברמת מנכ"לים עם מנכ"ל הרווחה, משרד החינוך, עם הסמנכ"ל אריה מור, עם משרד התחבורה והרלב"ד יש לנו פגישה איתם, הרלב"ד נכנס כמי שהוביל את זה מטעם התחבורה ומשרד הכלכלה, אז בהחלט יש הירתמות של המשרדים.
איתמר גרוטו: אפשר לראות פה את הדוגמה.
איתמר גרוטו: בעצם אנחנו מסתכלים בשלושה רבדים של התכנית, המשרד שלנו מתכלל ויש לנו את ועדת ההיגוי שמתנהלת בראשות הבכירים מכל המשרדים, יש תחומים שהם בין משרדיים, דברים שאנחנו רוצים לעשות אותם ביחד ולכל משרד יש תכנית פעולה משל עצמו.
איתמר גרוטו: אלה הרבדים שאנחנו רואים.
איתמר גרוטו: אנחנו כמשרד הבריאות רואים את התפקידים שלנו באמת כניהול הועדה הבין משרדית, ייעוץ מקצועי למשרדים ותתי ועדות, ואני אפרט בהמשך, פיתוח הכשרה וכלים מקצועיים לכל השותפים, בהחלט יש לנו עבודה בעניין הזה.
איתמר גרוטו: כל הנושא של הנתונים, יש הרבה נתונים שנמצאים אצלנו, יש נתונים שנמצאים במשרד החינוך, צריך לעשות מאמץ ממשלתי לחבר אותם, לא תמיד זה פשוט כי באמת לא תמיד הממשק המחשובי הוא אותו דבר וכל אחד מנהל לעצמו את המאגר וחשוב מאוד ליצור מאגר משותף, להנגיש את הנתונים שיהיו כמה שיותר זמינים למקבלי ההחלטות כמובן, קמפיינים – נדבר על זה בהמשך אבל במיוחד לקראת הקיץ כמה דבירם שהם רלוונטיים שנעשו, יש גם משרדים שעושים בעצמם קמפיינים ואנחנו מברכים על זה, זה בהחלט חשוב.
איתמר גרוטו: אנחנו באמת רואים כל פעם את הדברים החדשים שצצים, פתאום זה נושא הבריכות שפעם לא היה דבר כזה בבתים פרטיים, אופניים חשמליות, הוברבורד וכולי, אז כל פעם צריך להתאים את המסרים, זה לא משהו שהוא אותו דבר כל הזמן.
איתמר גרוטו: באמת כמה דוגמאות למה שעשו המשרדים, למשל משרד החינוך הוסיף אלפי תלמידים ללימוד שחיה בחברה הערבית, אנחנו ממשיכים בתמריצים לחדרי המיון לאסוף את הנתונים, זה אחד התחומים שיש לנו נתונים גם ברמה של חדרי מיון, שלא כל תחום יש לנו נתונים כאלה, וזה נעשה בתמריצים שניתנים להם לאסוף את זה, אגף המעונות במשרד הרווחה גיבש סטנדרט להתנהלות בטוחה, יש לנו במשרד הכלכלה את התחום של התקינה אז באמת גם יש כמה פעולות שנעשות לגבי איסוף נתוני היפגעות ממוצרים מסוכנים, התרעות לקהל, במיוחד בכל מיני מצבים, כמו בחגים מסוימים, פורים ואחרים, והרשות לאומית לבטיחות בדרכים, לאחרונה באמת אפשר לשמוע גם ברדיו את הפעילות שלהם, גם בנושא של שיכחת ילדים וגם - - -
יפעת שאשא ביטון: עבודה מדהימה הם עושים.
איתמר גרוטו: הם בהחלט נרתמו לזה בצורה טובה, וגם בנושא של תאונות דרכים, שומעים את זה כל הזמן.
יפעת שאשא ביטון: אופניים חשמליים.
איתמר גרוטו: נכון.
איתמר גרוטו: אנחנו בעצם מינינו ארבע תתי ועדות בנושאים משותפים, אחת של איסוף ושימוש בנתונים שאני בעצמי מוביל את זה, כי זה באמת כמו שאמרתי נושא מורכב ואנחנו רוצים להגיע לתוצאה טובה מבחינת השימוש בכל מקורות המידע, ועדת הסברה שהיושב ראש שלה היא סמנכ"לית הסברה במשרד הבריאות ושותפים לה משרדים אחרים ועוברים עם לפ"מ, הכשרה, נרתמו לזה בעצם מנהלת אגף ההדרכה במשרד הבריאות ובטיחות ילדים בחברה הערבית, הייתה לנו מישהי שנבחרה אבל היא בדיוק עזבה עכשיו למקום אחר.
מסעוד גנאים: בדיוק שאלתי את - - - שהיא מאוד מוכשרת וכבר בתקשורת בירכנו אותה לפני שבועיים, עד שאמרו לי שהיא עזבה.
מסעוד גנאים: אז מה עכשיו?
מסעוד גנאים: זה מכרז?
איתמר גרוטו: צריכים לחפש מחדש.
גלית גלעד: היא התקבלה לתפקיד כמנכ"לית של איזה שהוא ארגון.
גלית גלעד: זה עוד לא לפרסום.
גלית גלעד: היא מתחילה ב-1.7.
יפעת שאשא ביטון: אז צריך לזרז כי בחברה הערבית אנחנו רואים נתוני היפגעות גדולים פי 3.
גלית גלעד: פי 4.
יפעת שאשא ביטון: פי 4 כבר?
איתמר גרוטו: דיברנו קצת מה נעשה, עכשיו מה אנחנו מתכננים הלאה.
איתמר גרוטו: אז כמה דוגמאות, אני מניח שאחרי זה המשרדים יוכלו להציג בנפרד, לא אציג בשמם.
איתמר גרוטו: משרד החינוך באמת עושה עבודה והביא גם כסף כמו שאמר רותם, כסף תוספתי לעניין הזה ובעצם מטמיע את זה לכל שכבות הלימודים, גם בקדם יסודי וביסודי.
איתמר גרוטו: במשרד הבריאות אנחנו עובדים על הכשרה של אנשי מקצועות הבריאות כדי שבכל נקודת מפגש עם הורים לילדים אפשר יהיה להזכיר ולדבר על הנושא הזה.
איתמר גרוטו: משרד הרווחה, פיתוח והכשרה של המטפלות, כלכלה הזכרנו ושוב פעם, מחקר והסברה על רכישת מוצרים, נושא שבאמת גם היום שמזמינים הכל מהאינטרנט ורבים מהמוצרים בכלל לא עומדים בתקן, צריך להקפיד על הנקודה הזאת, ויכולים להיות בהחלט צעצועים או אביזרים אחרים שהם מסוכנים, ומשרד הרווחה, גיבוש סטנדרט אחיד לכל אנשי המקצוע במסגרות הרווחה.
איתמר גרוטו: מבחינת איסוף הנתונים, כמו שאמרתי הכוונה היא ליצור תשתית לאומית קבועה שכל הזמן נוכל לחתוך אותה ולקבל נתונים, קודם כל אנחנו נזהה מה חסר לנו, נשפר את מה שאנחנו עושים בחדרי המיון, המטרה היא להקים קובץ מרכזי שיהיה זמין גם לנו וגם למשרדים אחרים בעצם כשמשרד החינוך יוכל להצליב את הנתונים שלו ולהיפך, זה - - - וגם בסוף להנגיש את זה גם לציבור שיוכל להסתכל ולראות ולנתח את הנתונים בחתכים שונים שיכולים לעניין אותו וכמובן גם לקובעי המדיניות.
איתמר גרוטו: מבחינת אנשי המקצוע בבטיחות ילדים בהחלט גם פה אנחנו רוצים לגבש מתווה, אז בעצם לראות איפה נפגשים עם ילדים ועם הורים, גיבוש ידע - - - סטנדרט בסיסי וכלי למידה.
איתמר גרוטו: זה באמת נושא של הכשרה של אנשי מקצוע רבים.
איתמר גרוטו: בחברה הערבית ציינו שאנחנו רואים פה באמת עליה או פערים גדולים, וצריך להכניס תכנית מיוחדת ולכן גם הקמנו תת ועדה ספציפית לנושא הזה.
איתמר גרוטו: מבחינת ההסברה אנחנו עובדים עם לפ"מ, כבר כמעט מוכנים הקמפיינים, אתמול בדקתי עוד פעם עם לפ"מ שהם מתקדמים, יהיה קמפיין בקיץ שידבר על שני דברים, שיכחה ברכב וטביעות שהם שני נושאים עיקריים בקיץ ובחורף יהיה קמפיין של מניעת היפגעות בבית ומניעת כוויות.
יפעת שאשא ביטון: איפה יהיו הקמפיינים?
יפעת שאשא ביטון: מניעת שיכחת ילדים ברכב של הרלב"ד אנחנו יודעים שזה ברדיו - - -
גלית גלעד: לא, יהיה גם שלנו.
גלית גלעד: התכנית הלאומית יהיה לה גם קמפיין - - -
יפעת שאשא ביטון: איפה אבל?
יפעת שאשא ביטון: כולל טלוויזיה, רדיו?
גלית גלעד: אין תקציבים לטלוויזיה אבל יש תקציבים לכל המגזרים, החברה הערבית, החברה החרדית, החברה הכללית, דיגיטל, רדיו, איפה שאת רוצה חוץ מטלוויזיה.
גלית גלעד: בטלוויזיה זה יגמור את כל התקציב.
יפעת שאשא ביטון: רשתות חברתיות וכאלה?
גלית גלעד: מי שמנהלת את זה במשרד הבריאות יודעת לעשות את העבודה והקמפיין הזה יעשה משהו.
יפעת שאשא ביטון: אי אפשר לנסות לגייס את הטלוויזיה, לא את השידורים המסחריים, אני יודעת שבכאן ובכל מיני מקומות יש רצועות קהילתיות, אי אפשר לנסות לגייס - - -
גלית גלעד: זה לא למשרדי ממשלה.
גלית גלעד: אנחנו למשל קיבלנו עכשיו - - -
יפעת שאשא ביטון: זה לא למשרדים, זה לילדים תגידו - - -
גלית גלעד: לא, יש חוקים, את יודעת.
גלית גלעד: את חברת כנסת.
קריאה: אז תשתמשו בנו.
גלית גלעד: לא, אנחנו מקבלים זמן שידור קהילה ואנחנו באמת עכשיו קיבלנו בכל הרשתות, על מניעת שיכחה ברכב, אבל קמפיינים של משרד ממשלתי של תכנית לאומית לא יאושרו, זה עולה הרבה כסף.
נורית מייקלסון: בית חולים תל השומר יכול להיכנס למקומות האלה.
יוסי חייק: גם לא.
יוסי חייק: אנחנו ניסינו ויזמנו, גם "דחפנו" את משרד הבריאות ביחד עם בטרם לעשות ואפילו הפקנו סרט על חשבון עצמנו ורק זה אילץ את משרד הבריאות לשתף פעולה עם שאר המשרדים ולהוציא את הקמפיין המדובר, אבל לא נתנו לנו לגשת בתור ארגון מדינה, לגשת לזמן שירות לקהילה.
גלית גלעד: אני מעריכה שהקמפיין של החורף יישא גלים, אנחנו נעשה את כל המאמצים, אנחנו לוקחים לאיתמר את הזמן, אבל כל הדוברים של המשרדים יהיו שותפים תחת הוועדה הזאת איך למנף את זה הלאה.
יפעת שאשא ביטון: אל תדאגי, לא לוקחים לאיתמר את הזמן כי ממני הוא מקבל את כל הזמן שצריך.
איתמר גרוטו: אני רק אציין, כדאי להזכיר, יש כמה מסעות לאומיים שיצאו שהם לא בחסות התכנית, אבל אנחנו בהחלט שמחים שיש הירתמות של משרדים כמו משרד הפנים שיצא עם מניעת טביעה, משרד החינוך, מניעת היפגעות בחופש הגדול שיצא בפני עצמו והרלב"ד, הזכרנו את התכניות שלהם.
איתמר גרוטו: אז בהחלט יש פה גם השפעת רוחב ואנחנו שמחים על העניין הזה.
איתמר גרוטו: שני הקמפיינים שדיברנו עליהם.
איתמר גרוטו: עוד כמה נושאים, רוצים לשלב עוד כמה גורמים שיהיו בפנים, זה הרשויות המקומיות, גם להן בסוף יש אחריות יש להן מפעילים בכל מיני גופים במהלך הקיץ כמו קייטנות ודברים אחרים, ואנחנו חושבים שחלק מהאחריות שלהן צריכה להיות.
יפעת שאשא ביטון: מי פונה לרשויות המקומיות חוץ מהפניות שאנחנו הוצאנו?
גלית גלעד: פנינו ואנחנו עכשיו נפנה עוד פעם.
איתמר גרוטו: אנחנו פונים אליהן בייחד עם בטרם כי באמת עכשיו בעקבות האירועים שהיו בסוף השבוע האחרון, הפניה דחופה אפילו.
איתמר גרוטו: יש כמה מקרים של טביעה שהצטברו, ועכשיו באמת יש הרבה מאוד קייטנות שמתחילות.
איתמר גרוטו: יש במסגרת התכנית לקידום החברה הבדואית פעילות בטיחות ילדים שמוביל משרד החקלאות, גם הוא שותף איתנו, בהחלט גם משהו שכדאי לציין.
נורית מייקלסון: אני רוצה להוסיף לגבי הבדואים שבימים אלה מוקם פורום למניעת כוויות בבית החולים סורוקה.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו אחר כך נפתח את זה ואז כל אחד יספר, גם המשרדים השונים וגם אתם מה כל אחד עושה בגזרה שלו.
איתמר גרוטו: אנחנו חושבים שבאמת הקיץ זו תקופה מסוכנת מהרבה בחינות, כל עונה יש לה את המאפיינים שלה אבל בקיץ בהחלט, אנחנו מקווים שנעבור את הקיץ כמה שיותר בשלום עם כל הדברים - - -
יפעת שאשא ביטון: שנשנה את המגמה שהתחילה.
איתמר גרוטו: בדיוק.
יפעת שאשא ביטון: תודה רבה פרופ' גרוטו.
יפעת שאשא ביטון: אני אומר משהו על השלטון המקומי כי למי שעושה מגיע שאנחנו נזכיר אותם, יש רשויות שבאמת נרתמו והחליטו שהן מרימות את הכפפה בעקבות פניות שהיו בוועדה, בגלל זה שאלתי מי פונה אליהן, כי אם הן הגיבו אלינו כך אז אני מניחה שאליכם אפילו יותר, כמו עירית כפר סבא שממש, את כל הנושא של שיכחת ילדים לקחה בצורה מאוד מאוד יסודית ושלחה לנו מפרט של מה הם עושים והם רוצים להיות שם, אנחנו כנראה רק צריכים לעזור להם לדחוף את זה ואני מקווה שכמותה גם יהיו נוספים כמו שאנחנו רואים היום בנושא המעונות שעוד עיר ועוד עיר ועוד עיר מתגייסת, אני לגמרי מרגישה שהם יכולים להיות שותפים מצוינים בנושא.
יפעת שאשא ביטון: נעבור למשרדי הממשלה, אני לא אומר מי, אתם תעברו לפי המצגת שרצה.
רותם זהבי: שלום, אני מנהל אגף בטיחות במשרד החינוך.
רותם זהבי: משרד החינוך נמצא במצב הבא: יש לנו תכנית חמש שנתית, למניעת היפגעות ילדים.
רותם זהבי: אנחנו בנינו תשתית שלמה לכל הנושא הזה, בנינו מינהלת שלמה שתנהל את העניין הזה באופן מלא, הוצאנו תקציבים מהמשרד, מלבד התקציבים שקיבלנו מהתכנית ואני אציג לך את המעט שבמעט שאנחנו עושים.
רותם זהבי: אני חושב, וכך רואה את זה גם המנכ"ל, שאין ספק שאנחנו המשרד המוביל בנושא הזה, של התכנית, אנחנו צריכים להפגין מנהיגות מתוך המבנה והמאפיינים של המשרד.
רותם זהבי: אני מעריך ואגיד עוד משפט אחד קטן, אני מעריך שבמצב הזה, אם נקבל גיבוי גם מוועדות הכנסת כמו הוועדה שלך וגם ממשרד האוצר, אנחנו תוך עשר שנים יכולים להיות מדינה מובילה בנושא הזה של בטיחות והימנעות פגיעות ילדים.
רותם זהבי: עכשיו לדברים עצמם בכמה דקות.
רותם זהבי: ראשית כל אנחנו לאחר שהחלטנו את ההחלטה, שזה היה בנובמבר 2017, בנינו תכנית ובנינו גם כלים שבעצם בהם גיבשנו תפיסה איך מעבירים את המסרים, איך מעבירים את הנושא הזה של חינוך לבטיחות.
רותם זהבי: יש לנו היום חוברת של 60 עמודים שיש לה תפיסה מגובשת בכל הנושא הזה.
רותם זהבי: עשינו את זה עם מעגלים, הצלחנו לחבר את כל יחידות המשרד ממינהל חברה ונוער דרך המינהל הפדגוגי, דרך המזכירות הפדגוגית, דרך יחידות המשנה של המשרד שעוסקות בנושא הזה של החינוך ופיתוח הדרכה ופיתוח תכניות לימודים וגיבשנו.
רותם זהבי: יחד עם זה, אנחנו הלכנו לגבש תכנית שתמדוד את הפעילויות.
רותם זהבי: לא מספיק שאנחנו אומרים מה אנחנו רוצים או מה אנחנו חושבים שצריך להיות, אנחנו גם רוצים למדוד את האפקטיביות של התכניות האלה, הכנסנו את זה כבר, יש לנו שאלונים במיצ"ב הבא שייצא ואנחנו כבר נמצאים שם בתוך רמ"ה, הרשות הלאומית למדידה של משרד החינוך, כולל תכנית מחקר שתעלה לנו כנראה 350,000 שקל שתחקור את כל הפעילויות האלה בהיבט המחקרי, שיוכל לתת לנו פידבק ומשוב יותר מסודר, חוץ מהמיצ"ב שהוא שואל את המורים - - -
יפעת שאשא ביטון: זהו, המיצ"ב שואל את המורים?
רותם זהבי: המיצ"ב נוגע גם בילדים וגם במורים.
יפעת שאשא ביטון: איזה סוג של שאלות, על תפיסה שלהם את הבטיחות או לבדוק תכלס אם יש ילדים שנפגעים - - -
רותם זהבי: לא, נפגעים זה משהו אחר.
רותם זהבי: הוא שואל לגבי גישות לבטיחות, האם שונו גישות ותפיסות.
רותם זהבי: השאלות האלה שאנחנו עובדים איתן הן בהשוואה למה שקיים, אנחנו רוצים לעשות את זה במהלך כמה שנים כדי לראות אם הגישות לנושא של בטיחות, אם יש להם ידע בחוזרי מנכ"ל, אם יש ועדת בטיחות בתוך בית הספר, אם עוסקים בעניין הזה, אם מפיקים לקחים בעקבות תאונות.
רותם זהבי: את כל הדברים האלה אנחנו מגבשים יחד עם אנשי המחקר של רמ"ה.