GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יפעת שאשא ביטון: כמו שאמרתי, אנחנו יודעים ששם היקף התעסוקה הוא גדול יותר.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו נערכים כבר מעכשיו, כי לבוא חודש לפני ולהתחיל לדבר על הדברים, כולם יודעים שבסוף לא קורה עם זה כלום.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו נמצאים כאן בנקודה זמן זו, באופן אירוני, באופן שיש אולי שלג בחוץ, ונערכים לקיץ כי חשוב שנגיע לקיץ מוכנים ולכן גם נקבעו מועדי דיון נוספים.
יפעת שאשא ביטון: אנחנו לא נשאיר את זה ליד המקרה אלא נעשה את זה בצורה שיטתית.
יפעת שאשא ביטון: ניפגש פה אחת לחודש כדי לראות איך אנחנו מתקדמים.
יפעת שאשא ביטון: ברשותכם, נתחיל עם משרד הכלכלה, אילון, היי.
יפעת שאשא ביטון: אילון אני ארצה לשמוע בעצם התייחסות לכל סוגית הפיקוח והאכיפה כפי שהיא מתקיימת היום במשרד הכלכלה.
יפעת שאשא ביטון: אם יש input נוספים שאתם רוצים להוסיף אז בשמחה.
<אילון גולדשטיין: נערים ונערות הם בעצם אוכלוסייה שאנחנו ממקדים את האכיפה בהם, מכוון שבאופן אינהרנטי מדובר באוכלוסייה שהיא חלשה מבחינת הזכויות.
<אילון גולדשטיין: אני רק אקריא את הנתונים של 2015, הסיכום הרשמי עדיין לא יצא.
<אילון גולדשטיין: "בשנה האחרונה ניתנו 430 התרעות ו-12 עיצומים כספיים בסך 337 אלף שקלים בערך.
<אילון גולדשטיין: מדובר על 277 תיקים שמתוכם הפיק הוא ביולי-אוגוסט".
<אילון גולדשטיין: ביולי-אוגוסט פי 4 בערך תיקים נפתחים.
<אילון גולדשטיין: המיקוד שם הוא בכל התחומים שבהם בני נוער מועסקים: קייטנות, אולמות אירועים, אז יש פעילות מוגברת של בני נוער וכו'.
<אילון גולדשטיין: יושבים מולי נציגי הנוער העובד והלומד, אני כבר אקדים ואומר שיש שיתוף פעולה מאוד פורה בינינו לבין תנועת הנוער הזאת.
<אילון גולדשטיין: אנחנו יצרנו אפיק של הידברות והעברה שוטפת של מידע איכותי.
<אילון גולדשטיין: לא רק מידע, אלא מידע איכותי שבעקבותיו באמת נפתחים תיקים במנהל וניתנים עיצומים בהמשך - -
יפעת שאשא ביטון: זאת אומרת, מידע שזורם לנוער העובד והלומד עובר למשרד הכלכלה בערוץ ישיר.
יפעת שאשא ביטון: יש שם ערוץ הידברות ודרכו אתם מטפלים בפניות.
<אילון גולדשטיין: נכון.
<אילון גולדשטיין: מתוך התפיסה שבעצם מי שהכי קרוב לשטח, המפקחים שלנו קרובים לשטח, אבל מי שמרגיש את השטח, זה מי שנמצא בשטח כל הזמן כדוגמת תנועת הנוער הלומד והעובד.
<אילון גולדשטיין: זהו.
<אילון גולדשטיין: כמו שאמרתי אנחנו מתמקדים בענפי מסחר, אולמות אירועים, מסעדות, קייטרינג, מכירה קמעונאית ורשתות שיווק.
<אילון גולדשטיין: בנוסף לזה אנחנו עושים הסברה.
<אילון גולדשטיין: יש אפליקציה, שמעתי שהאפליקציה לא נמצאת על הטלפון שלך, אני מציע להכניס אותה, שנקראת "בני נוער עובדים".
<אילון גולדשטיין: יש בערך 150 אלף הורדות, אנחנו קצת איבדנו את הספירה.
<אילון גולדשטיין: מעל 50 אלף הורדות רק באנדרואיד, את זה קיבלתי הבוקר.
<אילון גולדשטיין: זו אפליקציה שאפשר לראות בה גם את הזכויות, גם לעשות רישום שעות ואז היא אומרת לך כמה אתה אמור לקבל.
<אילון גולדשטיין: זאת אומרת, משהו שאמור לנגיש את המידע בצורה מאוד רצינית.
<אילון גולדשטיין: אנחנו גם מוציאים הודעות לעיתונות מדי פעם.
<אילון גולדשטיין: לקראת הקיץ גם כל תחום הסברה מקבל איזה "בוסט", אנחנו מנסים להידחף לכל מיני תכניות בוקר וכתבות בעיתון כדי שלקראת הקיץ בעצם בני נוער ידעו מהם הזכויות שלהם.
יפעת שאשא ביטון: מה עם שיתוף מול משרד החינוך?
יפעת שאשא ביטון: הרי תלמידים מגיעים מדי בוקר, אפשר דרך משרד החינוך להעביר את תנאי העבודה, את הזכויות שלהם, מה ההיקפים המותרים.
<אילון גולדשטיין: האמת יש לנו, זה לא בשיתוף פעולה.
<אילון גולדשטיין: הבוקר דיברתי עם מנהל מחוז דרום, יש להם מסורת מאוד מבורכת של שני בתי ספר הגדולים בבאר שבע.
<אילון גולדשטיין: הם באים כל שנה ועושים שם סדרה של הרצאות לכל השכבה.
<אילון גולדשטיין: אנחנו פתוחים לרעיונות כאלה שהאנשים שלנו יבואו ויתנו הסברה על הזכויות.
<אילון גולדשטיין: לא רק אנחנו, אני מניח שגם של אנשים שיודעים לא פחות טוב מאיתנו את הזכויות.
<אילון גולדשטיין: שוב, זה דבר שקורה עכשיו בצורה יחסית מצומצמת ואם תהייה קריאה מהשטח לעוד אז כמובן.
יפעת שאשא ביטון: אני כבר מקדימה את המאוחר, תהייה קריאה לעוד ואנחנו נדבר עליה בהמשך.
יפעת שאשא ביטון: אתה יודע לומר לי כמה פקחים בעצם נמצאים בשטח, בעיקר בקיץ וכמה בכלל?
<אילון גולדשטיין: באופן כללי, פקחי מנהל אכיפה וההסדרה הם לא צבועים בצבע מסוים, הם עושים הכול.
יפעת שאשא ביטון: בסך הכול 200 פקחים שאמונים על כל המרחב הזה שנקרא עבודה.
<אילון גולדשטיין: כן, בסדר גודל שאמרת.
<אילון גולדשטיין: יש פקחים באכיפה המנהלית ופקחים באכיפה הפלילית.
<אילון גולדשטיין: אני חושב שפעם הסברתי את ההבדל.
<אילון גולדשטיין: פלילית זה בעצם היותר סדרתיים והיותר בעייתיים.
<אילון גולדשטיין: שוב, בקיץ יש הבנה, זו אפילו לא הוראה, זאת כבר הבנה אצלנו באגפי האכיפה במחוזות.
<אילון גולדשטיין: מה עושים, שמים דגש על נוער ולכן הולכים לכל המקומות שאמרתי קודם, אבל אין פקחים שהם פקחי נוער ופקחים רגילים.
<יצחק קדמן: פעם היו.
<אילון גולדשטיין: כן, היום זה כבר לא.
יפעת שאשא ביטון: היום בעצם בקיץ, אנחנו מנהלים דיון כזה כי חשוב, אנחנו בדיון מקצועי.
יפעת שאשא ביטון: לצורך העניין חשוב לנו להבין את זה.
יפעת שאשא ביטון: אתה בעצם אומר שבקיץ יש הבנה שנדרשת יותר אכיפה.
יפעת שאשא ביטון: בקיץ יש פקחים שיורדים לשטח ומסיירים - -
<אילון גולדשטיין: אז את המיקוד של המחוזות, אנחנו אפילו לא צריכים להגיד להם את זה.
<אילון גולדשטיין: המיקוד של המחוזות הופך להיות יותר נפח של נוער, הולכים יותר למקומות שבני נוער עובדים.
יפעת שאשא ביטון: אותם אנחנו מכירים מתוקף זה שנער עובד או נערה עובדת בעצם נרשמים, נכון?
יפעת שאשא ביטון: יש איזה תהליך רישום של נוער?
<אילון גולדשטיין: ההיתר היום הוא רק בהופעות ובפרסומות.
<אילון גולדשטיין: אנחנו יודעים את זה כי אנחנו יודעים איפה נערים עובדים.
<אילון גולדשטיין: פשוט בגלל שהפקחים שלנו מנוסים.
<אילון גולדשטיין: המנהל הוא לא תינוק, הוא כבר מנהל ותיק, אז אנחנו יודעים איפה בני נוער עובדים.
<אילון גולדשטיין: למשל, קייטנות, בדרך כלל המדריכים הם בני נוער - - -
רויטל סויד: מה הממצאים שלכם?
<אילון גולדשטיין: אמרתי, בחודשי הקיץ נעשית שם בעיקר אכיפה.
<אילון גולדשטיין: אני יכול להגיד שביולי-אוגוסט בשנה שעברה נפתחו 162 תיקים.
<אילון גולדשטיין: זה הרבה יותר מאשר כל חודש אחר במשך השנה- - -
רויטל סויד: כל תיק זה נער או תיק זה מעסיק?
<אילון גולדשטיין: כל תיק זה מעסיק.
<אילון גולדשטיין: אמרתי שהיו 430 התרעות, הרבה פעמים אתה מגיע למעסיק וקולטים שיש שם הרבה נערים.
רויטל סויד: 162 תיקים, כמה נבחנו?
<אילון גולדשטיין: אני לא יכול לתת נתון של כמה עובדים- - -
רויטל סויד: כמה מעסיקים בחנתם?
<אילון גולדשטיין: 162 מעסיקים.
רויטל סויד: 162 שבחנתם, שיש 162 - - -
יפעת שאשא ביטון: זה 162 תלונות.
<אילון גולדשטיין: 162 תיקים זה אומר ש-162 מעסיקים נבדקו.
<אילון גולדשטיין: נמצא שיש שם חשד מסוים והסיפור התעכל בתוך המנהל - - -
רויטל סויד: כמה בסך הכול בחנתם, הרי בטוח היו כאלה שהעסיקו מן הסתם - - -
<אילון גולדשטיין: אין לי את הרשימה של הביקורות של סך הכול.
<אילון גולדשטיין: אני יודע רק מה שנפתח תיק, מה שהעלה חשד - - -
רויטל סויד: 162 מתוך 200 זה חמור מאוד.
רויטל סויד: אם זה 12 מתוך.
רויטל סויד: השאלה מה - - -
<אילון גולדשטיין: אין לי את הנתון הזה של כמה מעסיקים נבדקו.
<אילון גולדשטיין: אני רק יכול לומר כמה מעסיקים נבדקו ועלה חשד ובמקביל כמה התרעות, זה 430, וכמה עיצומים כספיים נתנו בסופו של דבר.
יפעת שאשא ביטון: אני רוצה ברשותך שאלה נוספת כדי להבין.
יפעת שאשא ביטון: אין את תהליך הרישום היום בלשכת התעסוקה כדי שנער שעובד, פעם זה היה פנקס וזה עבר כל מיני גלגולים, היום כבר לא בכלל?
יפעת שאשא ביטון: זאת אומרת, כל נער או נערה שרוצים לעבוד פשוט ניגשים למקום העבודה- - -
<יצחק קדמן: הם צריכים להביא אישור רפואי.
יפעת שאשא ביטון: אישור רפואי זה או.
יפעת שאשא ביטון: את זה צריך גם בחדר כושר להציג.
יפעת שאשא ביטון: ניגשים ישירות למעסיק ודרכו בעצם מתנהל השיח הזה.
<אילון גולדשטיין: אני רק אציין שבחופשת הלימודים ישנה הנחיית אכיפה שמאפשרת לנערים לעבוד עד יותר מאוחר בלילה.
<אילון גולדשטיין: זאת אומרת, יש גם הבחנה והבנה של הצורך של בני נוער, שזה זמן שאפשר להרוויח כסף ולעבוד יותר.
<אילון גולדשטיין: אתה לא צריך לקום בבוקר לבית הספר, אז אפשר לעבוד עד 12 בלילה בתנאי שיש הסעה.
<אילון גולדשטיין: זה מותנה בהסעה שהיא לא אוטובוס, הסעה בסוף המשמרת וכו'.
יפעת שאשא ביטון: חשוב לציין שכבר היום בתוך החקיקה יש הגדרות מאוד ברורות של כמה מותר לנער ולנערה לעבוד, באיזה שעות, עד איזה שעות, באיזה ימים.
יפעת שאשא ביטון: יש גם השגות לגבי שישי ושבת.
יפעת שאשא ביטון: הדברים מאוד מוגדרים ובני הנוער, אגב, פעם נדון החוק שהוצע בגילאי 14, שם בעצם יש החמרה יתרה לגבי עניין תנאי ההעסקה כולל הקריטריונים וכולל ההגבלה על מקומות התעסוקה המותרים.
יפעת שאשא ביטון: השאלה איך באמת אוכפים את זה.
יפעת שאשא ביטון: אם אנחנו יודעים שלילדים בגילאי 14 מותר לעבוד במקומות מאוד מסוימים, איך אנחנו יודעים לאתר שבאמת הילדים האלה נמצאים אך ורק במקומות שמותר להם.
<אילון גולדשטיין: באופן עקרוני המקומות שאסור לעבוד, זה בעצם או מקומות שנדרשים בהם היתר ואז אין היתר.
<אילון גולדשטיין: למשל, הופעות שיש להן אופי שאינו הולם או עבודות מסוכנות.
יפעת שאשא ביטון: איך אוכפים את זה?
<אילון גולדשטיין: איך אוכפים את זה, אני לא יכול לתת תשובה חד-משמעית של איך אוכפים.
<אילון גולדשטיין: יורדים לשטח.
<אילון גולדשטיין: בעיקר אנחנו באמת ניזונים ממידע שמגיע אלינו, אבל יורדים לשטח ומסתכלים ובודקים, למשל יש עבודה של צמתים.
<אילון גולדשטיין: דיברתי עם מחוז דרום, להם יש שם בעיה שילדים הולכים לצמתים ועובדים שם וכמובן שזה מסוכן.
<אילון גולדשטיין: אי אפשר לתאר כמה זה מסוכן, זה בעיקר בפזורה.
<אילון גולדשטיין: הם יודעים כשהם יורדים לשטח בחודשים האלה ואוכפים את הדבר הזה.
יפעת שאשא ביטון: בעצם זה על סמך מידע.
<אילון גולדשטיין: כן.
<אילון גולדשטיין: שוב, הסיפור עם הנוער העובד והלומד הוא מבורך.
<אילון גולדשטיין: לכל מי שיש לו מידע לתת לנו אנחנו יותר משמחים לקבל את המידע הזה, לעשות איתו עבודה, לעשות היזון חוזר.
יפעת שאשא ביטון: תודה רבה אילון.
יפעת שאשא ביטון: הצטרפה אלינו חברת הכנסת רויטל סויד.
יפעת שאשא ביטון: אני מברכת על הצטרפותך.
יפעת שאשא ביטון: היא דווקא לא מאלה שצועקים והיא בכל זאת הגיעה, כנראה יש אנשים כשזה מגיע לעבודה הם נמצאים שם.
יפעת שאשא ביטון: אתה רוצה לדבר עכשיו?
רויטל סויד: קודם כל אני מברכת על הדיון ואני שמחה שהוא נעשה דווקא בחורף, בשיא החורף דקות לפני הסערה ולא שבועיים-שלושה לפני הקיץ כך שאי אפשר להסיק מסקנות וקבל החלטות אופרטיביות.
רויטל סויד: הנושא של תעסוקת נוער מחד הוא מאוד מאוד חשוב.
רויטל סויד: כיף לראות בקיץ גם את בני הנוער, כמובן גם לאפשר את מקומות העבודה.
רויטל סויד: מאידך, הניצול הוא ניצול, לצערי, נוראי, הוא בא גם בשעות, הוא בא גם בשכר וגם הטבות ובכל דבר, מתי אפשר לצאת לאכול לפרק זמן מסוים.
רויטל סויד: אני חושבת שצריכה להיות אכיפה הרבה יותר משמעותית והרבה יותר.
רויטל סויד: מצד אחד צריכים להיות תמריצים למעסיקים להעסיק בני נוער בקיץ כי בכל זאת יש פה חודשים שיכולים בהחלט לעודד התעסוקה.
רויטל סויד: מאידך, האכיפה צריכה להיות אכיפה מאוד מאוד ברורה ושמעסיקים ידעו שאם הם לא שומרים על הזכויות של בני הנוער, והזכויות נרמסות זה ברור ואפילו בשכר מינימום.
רויטל סויד: לכאורה זה משהו שהוא לא הגיוני כי הוא ממש מנוגד לחוק ומעבר לחוק.
רויטל סויד: לכן אני חושבת, אני גם מברכת על הדיון ואני גם פונה אליך שתצא פה אמירה מאוד מאוד ברורה.
רויטל סויד: מצד אחד, גם תמריץ למעסיק ומאידך אכיפה מידית גם כן.
רויטל סויד: כשנער ונערה מדווחים על הניצול, שהסנקציה תהייה מידית כדי שיהיה מענה מידי ולא משהו שאחר כך נמשך חודשים וככה נמצא בין לבין.
רויטל סויד: אני מתנצלת שאני רק באה.
רויטל סויד: הנושא מאוד חשוב וראיתי אותו, אני חייבת לחזור לוועדת חוקה ששם אנחנו יושבים על חוק הטרור.
רויטל סויד: בהחלט כל הכבוד.
יפעת שאשא ביטון: אני ארגיע, אמרתי כבר בהתחלה, זה דיון ראשון בסדרה של דיונים כי הכוונה לצאת עם איזו תכנית ברורה לקראת הקיץ, כך שיהיה לנו תהליך עבודה בשלושה-ארבעה חודשים הקרובים.
יפעת שאשא ביטון: בפתיחת המושב הבא אנחנו בעצם נציג את זה כדי שבאמת נהייה ערוכים.
רויטל סויד: מבורך מאוד.
יפעת שאשא ביטון: תהייה לך אפשרות נוספת, עד אז יהיו דיונים בחוקה, אבל זה בסדר.
רויטל סויד: הטרור ימשיך להיות גם אז מן הסתם.
יפעת שאשא ביטון: הנוער העובד והלומד בבקשה.
<שרית אולשביץ: שלום לכולם.
<שרית אולשביץ: אני שרית, אני מרכזת את האיגוד המקצועי לנוער בנוער העובד והלומד.
<שרית אולשביץ: הנוער העובד והלומד הוא גם הארגון היציג של בני הנוער במדינת ישראל.
<שרית אולשביץ: זאת אומרת, שכל נער ונערה שעבדו באיזה מקום ויש להם איזה חשש שהם לא קיבלו את כל הזכויות שלהם יכולים לפנות אלינו.
<שרית אולשביץ: אנחנו ניתן סיוע משפטי וייצוג משפטי, זה לא עולה כסף לבני הנוער.
<שרית אולשביץ: אנחנו הבאנו את הנתונים שלנו לוועדה הזאת.
<שרית אולשביץ: אני אתחיל וגם אגיד, אמרו את זה כבר קודם, על זה שמתכנים עכשיו ולא במאי-יוני ועל זה שיש כבר דיונים, ראיתי שרשומים כל חודש, בעיניי זה מדהים.
<שרית אולשביץ: אני לא מעט שנים בתחום ולא ראיתי כזאת רצינות - - -
<יצחק קדמן: זה מאוד לא ישראלי.
<שרית אולשביץ: זה בעיקר מאוד רציני.
<שרית אולשביץ: זה מאוד מאוד משמח כי זה אומר שיש פה שותפות רצינית ואמתית ורצון אמתי לדאוג לנושא הזה.
<שרית אולשביץ: אנחנו כל שנה מוציאים דוח של הפעילות שלנו, של הפניות אלינו.
<שרית אולשביץ: הבאתי אותו גם כדוח כך שתוכלו להתרשם ולראות.
<שרית אולשביץ: אני אגיד קצת על הפניות שמגיעות אלינו.
<שרית אולשביץ: אלינו פונים גם בטלפון ואפשר לפנות אלינו גם באתר שלנו, גם בפייסבוק.
<שרית אולשביץ: יש לנו מוקד טלפוני שפתוח 24 שעות ביממה.
<שרית אולשביץ: בשנה שעברה פנו אלינו 60 אלף בני נוער.
<שרית אולשביץ: סליחה, סליחה, 6,000, לא 60 אלף.
<שרית אולשביץ: 6,000 פניות.
<שרית אולשביץ: בתוך 6,000 פניות הצלחנו להחזיר מהידיים של מעסיקים לידיים של בני נוער 2.2 מיליון שקל.
<שרית אולשביץ: צריך להגיד שזה הרבה לא בגלל הסכום, הסכום הוא לא מי יודע מהגדול, פשוט כשמדובר בבני נוער התחלופה היא מאוד מאוד גדולה, אז כל אחד מבני הנוער מקבל סכום נמוך יחסית.
<שרית אולשביץ: זאת אומרת, נערים יכולים לפנות אלינו גם בשביל 400 שקל, גם 200 שקל שחסרים להם במשכורת, בטח חבר'ה שעובדים בקיץ חודש-חודשיים ובסוף העבודה הם גילו שהם רק לא קיבלו שעות נוספות, או רק לא קיבלו נסיעות, או רק לא קיבלו חופשה שנתית שזה משהו שבכלל בני נוער לא יודעים שמגיע להם.
<שרית אולשביץ: מבחינת ההסברה, אני אגיד שאנחנו נכנסנו בשנה שעברה ל-80 בתי ספר.
<שרית אולשביץ: כמו משרד הכלכלה אנחנו נכנסים לכל מקום שמזמין אותנו.
<שרית אולשביץ: מעבירים הרצאות לשכבות, מחלקים גם חומרי הסברה לבני הנוער.
<שרית אולשביץ: יש לנו את זה, זה נקראה אקורדיון כי זה מתקפל כמו אקורדיון שמתמצת לבני הנוער בסוף ההדרכה שלנו את הזכויות.
<שרית אולשביץ: אתם יכולים לראות, זה בעברית ובערבית.
<שרית אולשביץ: אני אגיד, לפני שנה עשינו גם סקר מאוד מאוד מקיף יחד עם מכון גיאוקרטוגרפיה.
<שרית אולשביץ: סקרנו הרבה מאוד בני נוער מכל המגזרים, זאת אומרת, גם בנים, גם בנות, גם מהמגזר החרדי, גם מהמגזר הדתי, גם מהמגזר הערבי.
<שרית אולשביץ: הנתונים שגילנו הם נתונים לא מאוד מפתיעים מצד אחד.
<שרית אולשביץ: מצד שני, הם מאשררים את החששות שהיו לנו.
<שרית אולשביץ: זאת אומרת, בתוך הסקר הזה גילנו קודם כל שרק 5% ממי שענה לסקר, ידע באמת כמה מגיע לו.
<שרית אולשביץ: כששואלים בני נוער: 'אתם יודעים כמה מגיע לכם', כולם אומרים כן.
<שרית אולשביץ: כששואלים אותם, מה שכר המינימום - - -
יפעת שאשא ביטון: לא באמת יודעים.
<שרית אולשביץ: רק 5% ידעו להגיד.
<שרית אולשביץ: אנחנו ככה עגלנו, לא הלכו על האגורות.
<שרית אולשביץ: אמרנו שאם זה בטווח זה בסדר, אם הם ענו 18-19 אמרנו שמבחינתנו זו תשובה נכונה.
<שרית אולשביץ: רק 5% באמת ידעו להגיד כמה מגיע להם מבחינת השכר.
<שרית אולשביץ: גילינו ש-220 אלף בני נוער משתתפים בשוק העבודה כל שנה ויש עוד 120 אלף בני נוער שמחפשים עבודה שהעידו על עצמם: 'הלכתי, חיפשתי עבודה, לא מצאתי' - - - <קריאה:> כמה?
<שרית אולשביץ: 120 אלף בני נוער שאמרו: 'חיפשתי ולא מצאתי'.
<שרית אולשביץ: זה שם אותנו באיזו סיטואציה, קצת מוזר לקרוא לזה 'אבטלת נוער' כי נוער לא מפרנס - - -
יפעת שאשא ביטון: אני התנגדתי להגדרה הזאת של 'אבטלת בני נוער'.
<שרית אולשביץ: זו באמת הגדרה קצת מוזרה מצד אחד.
<שרית אולשביץ: מצד שני, זה מאוד משפיע על הניצול כי ברגע שעל כל משרה של נער באולם אירועים יש להרבה בני נוער אפשרות לבוא להיות המלצר הזה, אז כנראה מי שיקבל את העבודה זה מי שיהיה מוכן להתפשר על השכר שלו.
<שרית אולשביץ: זאת אומרת, אם אני אלך ואגיד שאני רוצה את שכר המינימום לפחות, פתאום ההיא ותבוא ותגיד, אני לא יודעת, שלאירוע של 10 שעות לקבל 100 שקל, אז כנראה ייקחו אותה ולא אותי שאני לא מוכנה להתפשר.
<שרית אולשביץ: בעניי זה עניין מאוד גדול שאנחנו צריכים לחשוב איך אנחנו מטפלים בו.
<שרית אולשביץ: זאת אומרת, את אמרת קודם - - -
יפעת שאשא ביטון: בשביל זה אנחנו פה, בשביל לחשוב איך מטפלים בו.
<שרית אולשביץ: נכון.
<שרית אולשביץ: את אמרת מקודם באמת שצריך לחשוב על דברים חיוביים, אל תמריצים שבעינינו זה דבר מאוד חשוב.
<שרית אולשביץ: עוד כמה נתונים ובזה נראה לי שאני אסיים.
<שרית אולשביץ: 80% בתוך הסקר שלנו דיווחו שהם לא קיבלו שעות נוספות.
<שרית אולשביץ: 50% מבני הנוער דיווחו שלא היה להם איך לחזור הביתה כי סיימו לעבוד אחרי האוטובוס האחרון.
<שרית אולשביץ: 42% דיווחו - - -
יפעת שאשא ביטון: על פי חוק חייבים לדאוג להם להסעה.
<שרית אולשביץ: 50%, בלילה בקיץ בחופש הגדול שכשאין אכיפה עד 12 בלילה בהתניה שדואגים להסעה לבני נוער.
<שרית אולשביץ: יכול להיות שגם במהלך השנה, כשילד בן 17 שהולך לעבוד אפילו בקניון, אבל אם הוא מסיים לעבוד בהיתר ב-11 בלילה או 11:15 והאוטובוסים רק עד 9.5 לא יהיה לו איך לחזור הביתה.
<שרית אולשביץ: - -
יפעת שאשא ביטון: אז אולי צריך להרחיב את זה גם.
<שרית אולשביץ: זה שהמעסיק יהיה מחויב לדאוג לחזרה הביתה.
<שרית אולשביץ: 42% אמרו שהלימודים שלהם נפגעו בעקבות העבודה.
<שרית אולשביץ: אני לא חושבת שכל ה-42% מדברים על זה שהם נשרו מהלימודים או משהו כזה, אבל אני מעריכה שזה קשור לתוצאות המבחנים - - -
יפעת שאשא ביטון: לרמת הלימודים.
<שרית אולשביץ: כן.
<שרית אולשביץ: 33% דיווחו על השפלה במקום העבודה, שהושפלו על ידי המעסיק.
<שרית אולשביץ: בעניי זה דבר בעייתי שגם עליו אנחנו צריכים לחשוב.
<שרית אולשביץ: קודם כל, יש לנו שיתוף פעולה מאוד מאוד פורה עם משרד הכלכלה שבאמת מוכן לקבל מאיתנו את כל הפניות.
<שרית אולשביץ: אצלנו, גם לאתר פונים אלינו המון.
<שרית אולשביץ: נכנסים לאתר אצלנו כל שנה 200 אלף.
<שרית אולשביץ: יש לנו כניסות ייחודיות, זאת אומרת, ממשתמשים שונים.
<שרית אולשביץ: 200 אלף זה הרבה מאוד.
<שרית אולשביץ: באמת את הדברים החמורים אנחנו מעבירים למשרד הכלכלה.
<שרית אולשביץ: אני שמחה לשמוע שזה באמת מטופל, הציר שלנו באמת מאוד מאוד פורה.
<שרית אולשביץ: אנחנו מאוד שמחים גם להיות פה וגם לחשוב בצורה יצירתית ובצורה בונה, דרך תמריצים ולא רק בשיטת המקל והגזר.
<שרית אולשביץ: אני מאוד מאוד חושבת שבני נוער יצאו לעבוד, אני מאוד מאמינה בערך העבודה.
<שרית אולשביץ: זה שם אותם במקום הבוגר והאחראי.
יפעת שאשא ביטון: טוב שאת אומרת את המשפט הזה.
<שרית אולשביץ: זה מאוד מאוד חשוב.
<שרית אולשביץ: זה באמת חשוב שבני נוער יצאו לעבוד.
<שרית אולשביץ: אנחנו לא מתביישים בזה, רק אני חושבת שצריך לדאוג להם ושלא יעבדו בתנאים של ניצול.
יפעת שאשא ביטון: מצד אחד זה מאוד חשוב, יש בזה הרבה ערכים גם חברתיים וגם חינוכיים שמגולמים בתוך זה.
יפעת שאשא ביטון: אין שאלה שלצד זה יש עלינו חובה לדאוג לכך שתופעת הניצול והפגיעה בילדים במקומות העבודה תהייה מזערית עד כדי להפסיק, בשביל זה אנחנו כאן.
יפעת שאשא ביטון: דוקטור יצחק קדמן בבקשה.
<יצחק קדמן: תודה גברתי.
<יצחק קדמן: אני רוצה להצטרף לאלה ששיבחו אותך עד זה שהקדמת נעשה לנשמע ושאנחנו מקיימים את הדיון הזה כבר עכשיו.
<יצחק קדמן: אני רוצה להעיר כמה הערות שלא נשמעו כדי לא לחזור על מה שאמרו אחרים.
<יצחק קדמן: א', אני מציע לבדוק אם אין מקום לשנות את החוק בנושא הגיל בעבודה שאיננה בתקופת החופש הגדול כפי שניסינו.
<יצחק קדמן: בינתיים לא הצלחנו להוריד את הגיל בחופש הגדול כדי לאפשר לעוד ילדים ליהנות מחוויית העבודה במקומות מאוד מוגבלים ומוסדרים.
<יצחק קדמן: אני חושב שצריך לשנות את גיל המינימום בשאר ימי השנה.
<יצחק קדמן: הגיל שהיום קיים, גיל 15, היה מותאם בשעתו לגיל חינוך חובה שהסתיים בכיתה י'.
<יצחק קדמן: הכנסת עשתה דבר מאוד חשוב ואפילו מהפכני ותקנה את "חוק חינוך חובה", היום הוא עד סוף כיתה יב'.
<יצחק קדמן: כשמדובר במהלך שנות הלימוד ולא תקופת החופשים, בטח לא בחופש הגדול, אני חושב שזה רע מאוד.
<יצחק קדמן: שמעתי מה אמרתם לגבי פגיעה בלימודים, שנערים ונערות בני 15 נאלצים תוך כדי הלימודים שלהם.
<יצחק קדמן: אני חושב שיש מקום לבחון אם בעקבות שינוי "חוק חינוך חובה" אין צורך לשנות את גיל המינימום לעבודה - - -
יפעת שאשא ביטון: עד גיל 16.
<יצחק קדמן: להעלות אותו.
<יצחק קדמן: בתקופה של מהלך הלימודים.
<יצחק קדמן: קשה לי לראות שאפשר להתנגד לדבר כזה.
<יצחק קדמן: אולי אפשר לעשות עסקת חבילה, להוריד בקיץ ולעלות בשאר השנה.
<יצחק קדמן: דבר שני שרציתי להגיד, יש תחום שכמעט לא הוזכר פה, זה לא עבודת קיץ, זה ניצול נוראי בעבודה ובעיקר במגזר הבדואי שעובדים בעבודות בלתי מתקבלות על הדעת.
<יצחק קדמן: לפני שנה מת ילד כשעבד בפינוי פסולת וצואה ברפתות מהרעלה שהוא חטף שם.
<יצחק קדמן: זה היה במהלך שנת הלימודים הרגילה, הילד היה בן 14, דברים כאלה נעשים.
<יצחק קדמן: בזמנו הייתה אלינו פניה מאזור רהט שבו ב-5 בבוקר הוציאו ילדים, לפעמים במכות, מהבית כדי לעבוד בשדות בחקלאות.
<יצחק קדמן: זה תחום שאומנם אינו מייחד את הדברים שאתם דיברתם עליהם - - -
<שרית אולשביץ: אנחנו גם יצאנו להפגין, זה היה מאוד, אני זוכרת את זה.
<יצחק קדמן: אבל זה תחום שצריך, אבל במיוחד משרד הכלכלה צריך להיכנס לעניין הזה.
<יצחק קדמן: פה נעשים דברים שפוגעים בבריאותם, בשלומם ולפעמים בחייהם של ילדים וגם של ילדים מאוד קטנים.
<יצחק קדמן: בחלק מזה יש גם את התעסוקה, לא תמיד קוראים לה תעסוקה, תעסוקה ברוכלות: מכירת פרחים ודברים מהסוג הזה שכולל גם עבודה בצמתים שזה מאוד מסוכן, אבל גם אם זה לא במצתים זה בצדי הדרך.
<יצחק קדמן: זה נעשה תוך ניצול נוראי, הילד מקבל שקל על כל זר שהוא מוכר, אם הוא מוכר.
<יצחק קדמן: אם משהו שם לא הסתדר גם לוקחים ממנו את השקל הזה.
<יצחק קדמן: בעניין הזה אני מוסיף עוד דבר נוסף וזה עבודה בשווקים.
<יצחק קדמן: כל מי שיוצא לשווקים, מחנה יהודה בירושלים, הכרמל, התקווה ותל אביב ובשווקים אחרים יכול לראות את זה בעין בלתי מזוינת, לא צריך בשביל זה משקפות מיוחדות.
<יצחק קדמן: עובדים שם ילדים, בדרך כלל מהמגזר הערבי, לפעמים גם ילדי עולים בתנאים לא תנאים, בשכר לא שכר.
<יצחק קדמן: לפעמים נותנים להם שקית של ירקות או פירות במקום לשלם להם, לפעמים גם זה לא ובסוף היום בועטים בו ואומרים לו: 'תעוף מפה, תסתלק לי מהעיניים'.
<יצחק קדמן: זה לא נעשה במחתרת, זה לא נעשה מתחת לפני האדמה במרתפים חשוכים, זה נעשה לעיניי כל.
<יצחק קדמן: אגב, כשאת אמרת שצריך להגביר את המודעות, זה לא רק של התלמידים בבית ספר, זה גם של האזרחים.
<יצחק קדמן: יש אזרחים טובים שעוברים בשוק כל יום, זה לא יכול להיות.
<יצחק קדמן: התמ"ת או משרד הכלכלה לא יכול להיות בכל מקום כל הזמן, אבל יש שם אזרחים.
<יצחק קדמן: אני מסתכל על אנשי מועצת התלמידים, עוברים שם גם אזרחים שהם מתחת לגיל 18 וזה אתם, צריך לפתוח את העיניים.
<יצחק קדמן: לא יכול להיות שאדם יפתח את הדלת לנער שהביא לו משלוחים מהסופר ולא יעשה עם זה משהו כשהוא רואה ילד קטן מביא את המשלוחים.
<יצחק קדמן: הוא מרים דברים ששוקלים יותר ממנו.
<יצחק קדמן: דבר נוסף שאני רוצה להפנות תשומת הלב אליו ואולי גם לשאול את משרד הכלכלה.
<יצחק קדמן: בשנת 2012 יזמנו תיקון ל"חוק עבודת נוער" שמאפשר הוצאת צווי מניעה לפני שהעבירה מתרחשת.
<יצחק קדמן: אנחנו שמנו לב שיש במקומות מסוימים, או שמגייסים קטינים לעבודה או שיש הודעות שמהן אנחנו יודעים שהולכת להתבצע פה עבירה ואפשר למנוע אותה לפני שהיא מתבצעת.
<יצחק קדמן: אני לא יודע כמה צווי מניעה כאלה מאז 2012 כשהחוק הזה חוקק משרד הכלכלה טיפל בהם.
<יצחק קדמן: זה מכשיר יוצא מן הכלל, לא לחכות שהעבירה מתבצעת ולהפעיל אמצעי אכיפה, אלא למנוע.
<יצחק קדמן: אם מפרסמים באיזה מקום שדרושים לבית מטבחיים ילדים ובני נוער, ואנחנו יודעים שבחוק כתוב במפורש שבית מטבחיים זה מקום שאסור בעבודה של בני נוער, אנחנו יכולים למנוע את העבירה.
<יצחק קדמן: אני לא יודע כמה השתמשו בסעיף הזה שהוא סעיף חדש יחסית.
<יצחק קדמן: אני רוצה בסוף להפנות קריאה דווקא מהבית הזה.
<יצחק קדמן: אנחנו מצאנו, אני חושב שהנוער העובד והלומד יכול לחזק את זה, שאחד המקומות שמתבצעת הפרה של זכויות ילדים בעבודה זה דווקא המפלגות.
<יצחק קדמן: בתקופות בחירות, בין אם זה רשויות מקומיות או בחירות לכנסת, זמן האחרון יש לנו כל שנתיים בחירות לכנסת, מעסיקים הרבה מאוד בני נוער בחלוקת פליירים ובכל מיני עבודות מהסוג הזה.
<יצחק קדמן: אנחנו התרשמנו שביותר ויותר מפלגות או שלא משלמים בכלל או שלא משלמים נכון.
<יצחק קדמן: לא יכול להיות שמפלגות שמרכיבות את הבית זה לא יהוו דוגמה ומופת לאחרים ויהיו כאלה שפוגעים בזכויות של בני נוער.
יפעת שאשא ביטון: מוכרת לכם התופעה?
יפעת שאשא ביטון: יש לכם עדויות - - -
<שרית אולשביץ: אני אגיד, אני לא אגיד פה שמות של מפלגות, אבל אני כן אגיד שרוב המפלגות ברגע שפנינו אליהם, אנחנו עשינו קמפיין ובטח גם בבחירות האחרונות שהיו לפני כשנה, עשינו קמפיין גם ביום הבחירות עצמו.
<שרית אולשביץ: עברנו כמעט 200 קלפיות ודיברנו עם בני הנוער שעבדו בקלפיות, לקחנו את הטלפונים של מי שרצה ואז שלחנו להם ב-12 לחודש, יום אחרי, לשאול אותם הם באמת קיבלו את הכסף.
<שרית אולשביץ: תוך כדי קיבלנו מאות פניות.
<שרית אולשביץ: צריך להגיד שרוב המפלגות ברגע שפנינו אליהן עם השמות ועם הנתונים: 'הוא עבד בקלפי הזאת, בבית ספר הזה, בשעה הזאת', כן רוב המפלגות החזירו את הכסף וזה כן הסתדר.
יפעת שאשא ביטון: עבודה מעניינת וחשובה - - -
<שרית אולשביץ: לגבי המקומיות זה באמת עניין הרבה יותר מבולגן.
<שרית אולשביץ: ברגע שמפלגה מקומית לא נכנסת לקואליציה היא פשוט מתפרקת ואין מה לעשות עם זה.
יפעת שאשא ביטון: זה קשה ומורכב.
יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת מקלב אני ברשותך אני אתן לראש מועצת התלמידים כי הוא ממהר לוועדת הכלכלה, הוא עסוק לא פחות מחברי הכנסת.
אורי מקלב: חשבתי שהוא ממהר ללימודים.
יפעת שאשא ביטון: זה יום של וועדות אז נאפשר לו לדבר ואחר כך אעביר אליך את רשות הדיבור.
יפעת שאשא ביטון: בבקשה אליאב.
<אליאב בטיטו: כמו שיפעת אמרה, אנחנו קצת קצרים בזמן, אנחנו נשמח לראותך אותך.
<אליאב בטיטו: פשוט תכף יש וועדת הכלכלה בנושא הטסטים שיפעת כמובן שותפה בו.
<אליאב בטיטו: כמעט בכל מאבק שלנו אנחנו זוכים לראות את יפעת ניצבת קדימה, ואנחנו רואים את זה גם היום.
<אליאב בטיטו: זה ברמה שאני חייב להגיד את הדברים האלה.
<אליאב בטיטו: תראו, אנחנו מדברים פה הרבה על זכויות נוער עובד.
<אליאב בטיטו: אני רוצה לספר לכם על מיזם שהתחלנו לפני כשנה בכלל בנושא של זכויות של בית הספר.
<אליאב בטיטו: המיזם הזה נקרא "באיזו זכות".
<אליאב בטיטו: מדובר במוקד פניות שפועל 24/7 על ידי נציגי בני נוער, על ידי בני נוער שבעצם מטפלים בפניות ומעבירים אותן הלאה, כמובן בשיתוף משרד החינוך.
<אליאב בטיטו: בימים האלה אנחנו מרחיבים את הפרויקט גם לזכויות נוער עובד.
<אליאב בטיטו: לצערנו לא זכינו לשיתוף פעולה מצד הנוער העובד למרות שניסינו כמה פעמים.
<אליאב בטיטו: אם אתם תוכלו לסייע לנו בזה אני יותר מאודה - -
<תומר ריבלין: לא, שנייה.
<תומר ריבלין: אנחנו עשינו אתכם ישיבה בשנה שעברה.
<אליאב בטיטו: משם זה פשוט לא התרומם.
<אליאב בטיטו: אני יודע שמי שמטפלת מצדנו לא הצליחה ליצור קשר.
<אליאב בטיטו: אם תוכלו לסייע לנו אני יותר מאשר אשמח כי זה באמת נושא שמאוד מאוד חשוב לנו.