GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמר גוז'נסקי: 5
תמר גוז'נסקי: אני רוצה לשלב גם את משרד החינוך והתרבות, כי אני ישבתי בוועדת השמה בעניין המעבר מהחינוך המיוחד לחינוך הרגיל, ושם אמרו לי: אם את רוצה תלמוד תורה לילד שלך - ו19,000- ילדים בירושלים לומדים בתלמודי תורה - הילד שלך לא יקבל שום עזרה.
תמר גוז'נסקי: זה נקרא 'חינוך פטור'.
תמר גוז'נסקי: בחינוך הפטור אין כיתות מקדמות.
תמר גוז'נסקי: אין סייעות התפתחותיות.
תמר גוז'נסקי: אין שילוב.
תמר גוז'נסקי: אין שום דבר.
תמר גוז'נסקי: כל הנטל נפל עלינו בתור הורים.
תמר גוז'נסקי: באיזה שהוא שלב, כשהייתי אצל דוקטור בנימין גליק, הבאתי לו ספר שאני כתבתי.
תמר גוז'נסקי: אני אמרתי לו שהורים לילד בחינוך המיוחד צריכים לשלם במכולת וצריכים לשלם שכר דירה.
תמר גוז'נסקי: ילד עם צרכים מיוחדים הוא 'פרוייקט' להורים, וההורים לא תמיד מסוגלים לעמוד בפרוייקט הזה.
תמר גוז'נסקי: כרגע הפרוייקט שלי זה לשלם במכולת.
תמר גוז'נסקי: אני אינני מסוגלת לשלם לילד את כל הצרכים הנוספים שהוא זקוק להם.
תמר גוז'נסקי: היו"ר תמר גוז'נסקי: מה אנחנו יכולים לומר לך, גבירתי, מלבד הכעס
תמר גוז'נסקי: רבקה שינפלד: אני עובדת בתור רכזת ילדים במינהל הקהילתי,
תמר גוז'נסקי: היו"ר תמר גוז'נסקי: כל הכבוד לגבירתי על שמצאתם את הכוח לדאוג
תמר גוז'נסקי: רבקה שינפלד: החינוך המיוחד מקבל מעט - הוא מקבל "פירורים".
תמר גוז'נסקי: לאה שקד: מבחינת תלמידים הזכאים על פי חוק החינוך
תמר גוז'נסקי: היו"ר תמר גוז'נסקי: למה אין הן קיימות?
תמר גוז'נסקי: את 80,000 שעות השילוב ומחלקים למגזר הערבי ולמגזר החרדי, היינו "עושים צחוק מעצמנו", ואז לגבי כל ילד - אם היום במגזר הרשמי הממוצע בחינוך הרגיל ניתנת בערך שעה לילד, היינו מגיעים אולי ל10- דקות לתלמיד, וכמובן אין בכך שום היגיון.
תמר גוז'נסקי: האחרות לאותו מינימום שגם אנחנו איננו
תמר גוז'נסקי: היו"ר תמר גוז'נסקי: האם ישנה תוכנית?
תמר גוז'נסקי: למשך 3 שנים, כל שנה 4,000 שעות.
תמר גוז'נסקי: לאה שקד: את מה שעדיין אינו קיים, ולא הגיעו להסדר
תמר גוז'נסקי: היו"ר תמר גוז'נסקי: חברים, אנא פנו לבג"ץ, כדי שמשרד החינוך
תמר גוז'נסקי: לאה שקד: אבל מתוך ידיעה שבמגזר החרדי אין שעות שילוב
תמר גוז'נסקי: הדבר שאיננו "מכוסה" לחלוטין, לא בחינוך הרשמי ולא בחינוך המוכר, זה תלמידים המשולבים על בסיס פרטני במסגרת הרגילה, מתוך איזו שהיא הבנה שאלה אותם הילדים שמקבלים את זה באמצעות חוק ביטוח בריאות ממלכתי, כי הם אינם "מכוסים" על ידי חוק חינוך מיוחד.
תמר גוז'נסקי: רגיל ואיננו מקבל שם דבר, הן אמורות לתת לו?
קריאה: הבריאות המיוחד.
קריאה: שהמטרה שלו היא להביא למצב האידיאלי: שניתן לשלב ילד בחינוך הרגיל, שהוא יבוא לחינוך הרגיל עם סל אישי, שהוא יוכל ללכת, ושהשירותים לא יינתנו לפי המוסד אלא לפי הילד.
קריאה: מאחר שאנחנו מסכימים הסכמה מלאה עם משרד החינוך והתרבות שצריך, ככל שניתן, לשלב ילדים רגילים, ברור שקשה לילדים האלה לשבת יום שלם בלי סיוע מסוג כזה או אחר; אמנם עדיין דברים כאלה מתקדמים לאט לאט, אבל הרעיון הוא נכון.
קריאה: הרעיון הוא לנסות להתמודד עם המצב שגבירתי תיארה, של ילד שיושב על כיסא גלגלים, ילד שסובל מבעיות - אבל יכול ללמוד בחינוך הרגיל; אבל הוא יצטרך את הפיזיותרפיה פעם בשבוע או פעמיים בשבוע, כמובן לא בהיקף של החינוך הרגיל וכל המוסד שקיים.
קריאה: ואני חושבת שאם נעשה את זה, בסופו של דבר זה לא יכביד על המערכת - להפך, זה יקל על המערכת, כי ברגע שיש לך שירות מיוחד זה תמיד יותר קטן - הכיתות יותר קטנות.
קריאה: אנחנו מדברים על ילד שנכנס לכיתה רגילה של 30 תלמידים או 40 תלמידים, אבל מישהו צריך לעזור לו.
קריאה: אני חושבת שהרעיון הזה הוא מאוד מבורך, אבל אנחנו עדיין 'תקועים' עם אי אילו עניינים קודמים שצח"י עסוקה בהם.
קריאה: - הוויכוח של קופות החולים עם כל מיני גורמי מימון לכל מיני דברים.
קריאה: הוויכוח הזה לפעמים יכול למנוע מילדים טיפול בגיל הצעיר וגם בגילים קצת יותר בוגרים, שיכול להיות מאוד מאוד מכריע ובלתי הפיך למעשה לעתיד, ואחר כך בעתיד הטיפול הוא הרבה הרבה יותר יקר.
קריאה: אם לחבר את זה לכל הצרכים המיוחדים של הילדים, אני רק רוצה לסבר את אוזניכם שהייתה "ועדת מרגלית" לגבי ועדות השמה, ואחת ההמלצות הבולטות של "ועדת מרגלית" הייתה שוועדת השמה תעבור מסטטוס של ועדת השמה לוועדת זכאות, שהיא תגדיר את הצרכים של הילד ולא תקבע את הזכאות שלו לחינוך מיוחד או לאי זכאותו, שזה בעצם מה שהוועדה עשתה עד היום.
קריאה: קריאה: והם כבר גמרו "לשבת".
קריאה: תוכל לספר לנו מה קורה.
קריאה: סיימו "לשבת.
קריאה: " מה שאני כן יודעת לומר הוא שאין סיכוי ללכת עם סל פר תלמיד.
קריאה: התוספת התקציבית, גם בכנסת, היא בלתי אפשרית - מדובר במיליארדי שקלים, שכמובן אני אינני רואה שאנחנו עומדים לקבל.
קריאה: כן ייערכו התאמות בתוך מערכת החינוך.
קריאה: זה אורך זמן.
קריאה: היום הם מונחים אצל המנהלת הכללית של משרד החינוך.
קריאה: את משרד החינוך והתרבות ואת הנוגעים בדבר, והם יספרו לנו מה קורה באותן ועדות, ונשמע אם העלות היא מיליארדים או מיליונים.
קריאה: היו"ר תמר גוז'נסקי: אנחנו תמיד יודעים שבמהפכות מהסוג הזה, וזאת
קריאה: בת שבע גרנית: רציתי לשאול: הטיפולים שמדברים עליהם, האם
קריאה: לאה שקד: לא.
קריאה: כאשר אנחנו מדברים על תוספת למה שאנחנו
קריאה: בת שבע גרנית: מי אמור לתקצב אותם?
קריאה: בתוך המערכת.
קריאה: לאה שקד: יש.
קריאה: היו"ר תמר גוז'נסקי: אולי לא מצאת אותו, אבל יש מנגנון שמטפל בכוח
קריאה: לאה שקד: "סייעות טיפוליות".
קריאה: שהיא מהווה את הסיבה של הוועדה היום מעבר לעניין של ועדת ההשמה, וזה העניין של: האם יש צורך לוועדה בין מקצועית, בין משרדית, לענות על הצרכים של כל הילדים - הצרכים המיוחדים?
קריאה: חנה ברונר: אני רוצה להעלות איזה שהוא היבט שאני נתקלת
קריאה: היו"ר תמר גוז'נסקי: האם גבירתי טוענת שההחלטה מבחינה מקצועית
קריאה: חנה ברונר: לא.
קריאה: אני אומרת שכאשר הורה מגיע אל פסיכולוג
קריאה: דליה גלבוע: בעניין הזה אני רוצה לומר שחוק החינוך המיוחד
קריאה: היו"ר תמר גוז'נסקי: שינוי חקיקה לחוק החינוך המיוחד?
קריאה: זה.
קריאה: אחת, שאינם בהכרח קשורים זה בזה.
קריאה: הפסיכולוג חבר ועדת ההשמה שמאפיין את חריגותו של התלמיד - זה לא אפיון לצורך של מתן אבחנה, אלא זה כדי לומר משהו למערכת החינוכית באיזו קטגוריה של שירותים הילד יכול להשתלב, ובעקבות זה גם איזו קטגוריה של שירותים הוא יקבל.
קריאה: אלה שני דברים שאינם קשורים - בין האבחנה לבין 'באיזה סוג של כיתה ישתלב הילד אחר כך?'.
קריאה: חוק הטיפול באדם המפגר קובע שהגוף היחידי שיכול לקבוע מי הוא האדם המפגר מבחינת אבחנה הוא ועדת האיבחון של השירות למפגר.
קריאה: אין זה עניין שנתון לוויכוח.
קריאה: כל היועצים המשפטיים - גם של משרד החינוך, גם של הכנסת וגם של משרד העבודה והרווחה - נאמר בו שהגוף היחידי שזכאי לתת 'כותרת' מי הוא האדם המפגר, ולכן גם משרד החינוך יכול לתת 'כותרת' של אדם מפגר - זה רק להשתמש בוועדת האיבחון של השירות למפגר.
קריאה: קריאה: הוא ישן.
קריאה: הוא איננו מהתקופה הזאת.
קריאה: בתמימותנו הרבה, שאנשים ישבו בוועדת ההשמה, בעבר פסיכולוגים קבעו מי הוא בעל הפיגור הקל ומיהו בעל הפיגור הבינוני - עד שמישהו העיר את תשומת לבנו שאנחנו עוברים על החוק, ולכן תוקנו ההנחיות, גם של משרד החינוך.
קריאה: הדבר היחידי שאנחנו ביקשנו, שאותו פסיכולוג חבר הוועדה לא יקבע כפרט על אדם שהוא אדם מפגר, מפני שאם לאו - הוא עובר על החוק, והוא גם מכתים אותנו.
קריאה: עדיין אותו תלמיד שיש לו צרכים כאלה או אחרים יכול ללמוד בכיתה לתלמידים עם פיגור קל או בכיתה לתלמידים עם פיגור בינוני, והוא לא ייפגע מבחינת רמת השירותים; ולכן עשו נא את האבחנה הזאת.
קריאה: החוקים השונים.
קריאה: ועדת השמה קובעת על פי חוות דעת, שאנשי מקצוע מביאים בפניה את ההחלטה לגבי לאן ילד צריך ללכת.
קריאה: אנשי המקצוע הם פסיכולוגים ואנשי חינוך.
קריאה: אותו הדבר לגבי חוק טיפול במפגרים.
קריאה: ישנה ועדת איבחון על פי החוק, שהיא קובעת מה הם דרכי הטיפול של האדם המפגר; אבל גם ועדת האיבחון הזו ניזונה מחוות דעת שהיא מקבלת מאנשי המקצוע - שהם פסיכולוגים, אנשי חינוך, פסיכיאטריים, עובדים סוציאליים.
קריאה: בחוק החינוך המיוחד, בקביעת הזכאות, כתוב שאם מגיע ילד שאובחן כבר - אזיי ועדת ההשמה תתחשב בקביעה של ועדת האיבחון על פי חוקת הטיפול במפגרים.
קריאה: נקבעה בחוק כפי שנאמר פה.
קריאה: השאלה היא איך זה עולה בקנה אחד עם הסמכויות שניתנו למשרד החינוך לקבוע את השירותים, והשאלה היא אם יש או אין סתירה.
קריאה: בחוק משנת 1969, הכוונה הייתה לתת למי שאובחן שירותים על ידי משרד העבודה והרווחה, שיש לו אגף, והוא נותן שירותים שהם חשובים מאוד למי שסובל מפיגור; ואנחנו היינו רוצים שהם ימשיכו לקבל את השירותים האלה.
קריאה: במקביל, אותם ילדים, או אותם בני נוער, זכאים גם לחינוך - ולכן גם משרד החינוך כמובן צריך להתייחס לילדים האלה.
קריאה: אטקה שטריינבאום: אני מאוד שמחה שזה לא יהיה כבדרך אגב, כי ועדת
קריאה: קריאה: אני רציתי לומר משפט אחד להרבה משתתפות פה:
קריאה: לארגונים, בנוגע למה שהילדים שלהם זכאים לו.
קריאה: קריאה: צריך לפנות למנהל בית הספר; אם אין זה עוזר -
קריאה: בתיה קראוס: פורום לילדים עם נכויות רב תחומיות מתעסק עם
קריאה: היו"ר תמר גוז'נסקי: אני רוצה להתייחס למה שהוחלט בתחילת ינואר
קריאה: אני מציעה, עוד לפני שהובטח התשלום, שהעניין הזה ייפתר - ואני מבקשת מכם שתחזרו לקופות החולים, ואנחנו גם נשלח את המכתב המתאים כדי שהעניין הזה ייפתר; ואני מקווה גם שבעקבות הדיון הזה והצרכים שהועלו פה אנחנו נפעל.
קריאה: יחד עם זאת, בתחום הזה של התפתחות הילד, בתחום הזה של ילדים עם צרכים מיוחדים, אנחנו עדיין נתקלים בהרבה מאוד מחסורים.
קריאה: חלק תוארו פה, וחלק לא תוארו פה - אבל הם קיימים.
קריאה: המחסורים נובעים מכך שהצרכים האלה נקבעים בסל, ובהבדל מסל התרופות וסלים אחרים שעולים ומתפתחים כל הזמן - טכנולוגיות רפואיות וכן הלאה - אתם יודעים שמאז שנכנס החוק, אם איני טועה במספר, סל התרופות והטכנולוגיות גדל בסביבות 60 אחוז.
קריאה: היו"ר תמר גוז'נסקי: מישהו אמר לי שזה גדל בצורה משמעותית.
קריאה: לעומת
קריאה: אני חושבת שכל העניינים האלה, כולל המחסור בקלינאי תקשורת (עניין היסטורי בוועדה הזאת), ודברים שונים אחרים, אם אנחנו לא נפתור אותם, זאת אומרת: במקביל להרחבת השירות לא נרחיב את מספר בעלי המקצוע או בעלי המיומנויות שיוכלו לתת את השירות, כי אז יהיה שירות על הנייר – כלומר, צריך לתת אבל אין שירות.
קריאה: אני מקווה שקופות החולים ייענו, ואנחנו נפעל
קריאה: לכולכם.
תמר גוז'נסקי: אני מאוד שמחה ששר העבודה והרווחה, חבר הכנסת שלמה בניזרי, נאות לבקשה לבוא לישיבה.
תמר גוז'נסקי: יחד אתו נמצאים גם מנכ"ל משרד העבודה והרווחה, מר יצחק חזן, ומנכ"ל הביטוח הלאומי, פרופסור שטסמן, וצוות העובדים של המשרד, וכן נציגים של ארגונים ומוסדות.
תמר גוז'נסקי: ביקשנו שהישיבה היום תתרכז בעיקר בנושא של ילדים בסיכון.
תמר גוז'נסקי: לפני שאדוני השר יציג את עמדת המשרד בנושא הזה, אני רוצה בקצרה להציג לך כמה נושאים.
תמר גוז'נסקי: אדוני השר מודע לקרב שאנחנו מנהלים בנושא ילדים בסיכון בכלל, ובנושא פעוטות בסיכון עד גיל שלוש.
תמר גוז'נסקי: משרדך אישר בינואר 2000 מסמך מדיניות בקשר לגיל הרך, מסמך יוצא מן הכלל, שבו במסגרת ההמלצות מדובר רבות על הצורך בשירותים אוניברסליים לילדים בסיכון.
תמר גוז'נסקי: יש בו שורה של הצעות מפורטות ויוצאות מן הכלל, ומדובר גם על הצורך להאיץ את החקיקה בנושא הגיל הרך בכלל וילדים בסיכון בפרט.
תמר גוז'נסקי: כידוע, חוק פעוטות בסיכון, שאמור היה להיכנס לתוקפו ב-1 במאי השנה, הוקפא בחוק ההסדרים.
תמר גוז'נסקי: אני חושבת שזה היה אחד המסרים השליליים ביותר שהיו במסגרת התקציב הנוכחי, כי דבר אחד זה לקיים אין-ספור דיונים על ילדים בסיכון ואלימות במשפחה, ודבר שני זה להקפיא את החוק הזה, שאפשר היה לנהל עוד הרבה מאוד דיונים איך הוא בדיוק יתבצע.
תמר גוז'נסקי: בישיבות של ועדת הכספים שדנו בהקפאה היתה התחייבות של משרד העבודה ושל משרד האוצר, שבכל שנה יוסיפו אלף מכסות במעונות היום בעבור פעוטות בסיכון.
תמר גוז'נסקי: אודה לך אם תשיב מה קורה עכשיו עם המכסות האלה והאם ההחלטות על קיצוצים עלולות לפגוע בנושא הזה.
תמר גוז'נסקי: הנושא השני זה החוק היותר כללי על ילדים בסיכון, שבעצם נולד במשרד וגובש כמדיניות.
תמר גוז'נסקי: אנחנו עכשיו אחרי קריאה ראשונה, והשאלה היא איך אנחנו פועלים ביחד כדי לקדם אותו לקראת קריאה שנייה וקריאה שלישית.
תמר גוז'נסקי: הנושא הבא הוא בקשר לטיפול בילדים שהם קורבנות אלימות ותקיפה מינית.
תמר גוז'נסקי: אני לא יודעת בדיוק מה הרקע האישי של אותו צעיר בן 17 שרצח את חברו בגלל תקליטור, הבוקר אמרו שהוא הסגיר את עצמו.
תמר גוז'נסקי: אבל כבר מאותם תיאורים שפורסמו עד היום, ברור שהוא ילד שהיה זקוק לטיפול ולמעקב, וגילו את התופעות הקשות של ההתנהגות שלו כבר קודם לכן, כלומר זאת לא היתה הפתעה.
תמר גוז'נסקי: השאלות האלה הן מאוד רציניות כשאנחנו רוצים לקבוע מדיניות.
תמר גוז'נסקי: בהקשר הזה, כמובן, קשה מאוד לדבר על קידום הנושא הזה בלי לדבר על המצוקה הבלתי נסבלת של פקידי הסעד.
תמר גוז'נסקי: נושא נוסף קשור להרחבת שירותים לילדים ונוער ערבים.
תמר גוז'נסקי: בהקשר אחר דיברנו על הממדים הגבוהים של הנשירה בקרב הנוער הערבי, ששליש מהם לא מגיעים לכיתה י"ב, בעיקר בנים.
תמר גוז'נסקי: השאלה היא מי מטפל בנושרים האלה ואיך אנחנו מכסים את הפערים שקיימים בכל התחומים.
תמר גוז'נסקי: לאחרונה גם שמענו על סגירת מעון "גליל" לנערים במצוקה בעכו, שהמשרד רוצה להסב אותו למעון לנערות במצוקה.
תמר גוז'נסקי: אז נכון שצריך מעון לנערות במצוקה, אבל הצורך בהרחבת שירותים הוא לא באמצעות שירות לנערים בשירות לנערות.
תמר גוז'נסקי: עוד שני דברים שלא קשורים לנערים בסיכון.
תמר גוז'נסקי: בזמנו אושרה בוועדת העבודה והרווחה, בעקבות ועדת אורנוי, הרחבת רשימת הזכאים לילד נכה.
תמר גוז'נסקי: אנחנו עוסקים הרבה בוועדה בנושא של ילדים עם מוגבלויות.
תמר גוז'נסקי: אני מבקשת לדעת האם יש למשרד מדיניות לגבי בתי הספר הטכנולוגיים והתעשייתיים, שיש לכם ויכוח גדול עם משרד האוצר.
תמר גוז'נסקי: החשש שלי הוא, שסגירת המוסדות האלה תשאיר הרבה ילדים במצב שלא יהיו להם הפתרונות שמתאימים להם.
תמר גוז'נסקי: אדוני השר, בבקשה.
שלמה בניזרי: אני אפתח בנימה אישית כלפי חברת הכנסת גוז'נסקי.
שלמה בניזרי: אנחנו עובדים יחד כתשע שנים, עם הרבה שיתוף פעולה, ואני יכול לציין לשבח את הפעילות הענפה.
שלמה בניזרי: חברת הכנסת גוז'נסקי היא אחת מחברות הכנסת הבולטות ביותר בכנסת ישראל, שפועלת רבות למען השכבות החלשות במדינת-ישראל.
שלמה בניזרי: אני אציין כמה נתונים.
שלמה בניזרי: במדינת-ישראל יש כשני מיליון ילדים, בגילאים 0-18, שמהווים 35% מכלל האוכלוסייה.
שלמה בניזרי: ילדים מתחת לקו העוני הם 23%, כלומר כל ילד רביעי.
שלמה בניזרי: במגזר החרדי והמיעוטים אנחנו מדברים על למעלה מפי שניים.
שלמה בניזרי: ילדים שבקשר עם שירותי הרווחה – 320 אלף ילדים, שמתוכם בטיפול אינטנסיבי, כלומר במוסדות או בשיקום, 60 אלף ילדים.
שלמה בניזרי: כ-40% מתקציב משרד העבודה והרווחה מנותבים לצורכי ילדים ומשפחותיהם והטיפול הקהילתי בילדים הוכפל במהלך ארבע השנים האחרונות.
שלמה בניזרי: כ-7 מיליארד שקלים מועברים כקצבאות ילדים, ולאחרונה לצערי הרב יש ניסיון של האוצר לצמצם את הקצבאות למשפחות הגדולות.
שלמה בניזרי: יש כ-140 אלף משפחות, ש-62% מהן עניות.
שלמה בניזרי: אנחנו מדברים על חוק הלפרט, שחבר הכנסת הלפרט הוביל אותו וכולנו סייענו בידו, מכיוון שסברנו שיש כמה שיותר לחזק את המשפחות החלשות במדינת-ישראל, שזה נתן להם מרווח נשימה מסוים.
שלמה בניזרי: האוצר, כרגיל, החליט לנגוס בחלשים במקום בחזקים.
שלמה בניזרי: הם מדברים אתנו על קיצוץ של החוק מהילד החמישי ואילך, שלביטוח הלאומי זה אמור לעלות ביחד כ-570 מיליון שקלים.
שלמה בניזרי: החלוקה היא 280 מיליון שקלים הביטול של החוק, אבל למעשה הם הוסיפו עוד סעיף קטן, שאם עד היום יש השתתפות של הממשלה בעבור קצבאות הילדים, למשל על כל שקל הם משלמים 1.60 שקלים, אז הם רוצים עכשיו להוריד את זה ל-150%.
שלמה בניזרי: המשמעות היא שזה עוד קיצוץ של 290 מיליון שקלים, בסך הכל 570 מיליון שקלים, פלוס כ-74 מיליון שקלים מתקציב משרד העבודה והרווחה, ויש התעלמות ממאה המיליון הקודמים, שעוד מעט אתייחס אליהם.
שלמה בניזרי: אני יכול להבטיח לכם, שאני לא אשקוט ולא אתן שיבטלו את הקצבה של הילד החמישי, כי למשפחה עם שמונה ילדים המשמעות היא הורדה של אלף שקלים, ולמשפחה של 12 ילדים אנחנו מדברים על כאלפיים שקלים.
שלמה בניזרי: כשאני יושב עם פקידי האוצר או עם אנשים מהאקדמיה הם מדברים אתי במספרים, ואני אומר להם שאני בא אליהם בשם המציאות, המציאות שאנחנו חיים אותה ורואים אותו מדי יום ביומו.
שלמה בניזרי: אנחנו רואים את אותן המשפחות שאין להן ממה להתקיים, אין להן מה לאכול, ובדיוק באותן משפחות אנחנו נכה שוב.
שלמה בניזרי: עד שעשינו חוק כל-כך מצוין, האם צריך להכות דווקא באותם חלשים?
שלמה בניזרי: המפלגות שקשורות לכך, ש"ס ויהדות התורה, לא יתנו לזה לקרות.
שלמה בניזרי: אנחנו מנהלים משא-ומתן ונביא חלופה לתקציב.
שלמה בניזרי: אני מבין את הצרכים של ממשלת ישראל ושל הצבא, שאנחנו צריכים להוסיף תקציבים, אבל לנו יש פתרון אחר, דרך מסוימת שאנחנו יושבים עכשיו בדיונים עם האוצר כדי לבטל את רוע הגזרה הזאת, שמבחינת משפחות רבות אכן זאת גזרה.
שלמה בניזרי: כשאנחנו עוסקים בזכויות הילדים, המשמעות היא שחובה על המדינה ליצור הכרה בזכויות הילד, להגדיר ולעגן את הזכויות בחוקים ולהקצות משאבים למימושם המלא.
שלמה בניזרי: אני חייב לציין לטובה, שבישראל יש התקדמות בחקיקה בתחום זכויות הילד וההשפעה של דעת הקהל על הכנסת וגם אמנת האו"ם ואמנות נוספות שהוכנסו, וברוך השם יש התקדמות נפלאה.
שלמה בניזרי: מדינת-ישראל אשררה את האמנה הבין-לאומית לזכויות הילד בשנת 1991.
שלמה בניזרי: ישבה ועדה ציבורית בראשות השופט רוט-לוי, שהיא בוחנת את מכלול החקיקה כדי להציע תוכנית גדולה לקידום מעמד הילד.
שלמה בניזרי: אני חושב שזה צעד חשוב מאוד לקידום מעמד הילד במדינת-ישראל.
שלמה בניזרי: בתחום הגנת הילד, קיים מערך שירותי הגנה סביר, שמבטיח את שלומם של הילדים בסיכון ובסכנה, כלומר מרכזי חירום, פנימיות, אומנה.
שלמה בניזרי: מדינת-ישראל חייבת לקיים את זכויות הילדים, אך במקביל היא חייבת לטפל היטב בצורכיהם המיוחדים של ילדים ממשפחות חלשות וזנוחות.
שלמה בניזרי: כיום אנחנו מספקים רק צרכים חיוניים של ילדים בסיכון ובסכנה, והתקצוב המוגבל משדר נורמה של מתן בחסד ולא בזכות שמעוגנת בחוק.
שלמה בניזרי: לצערי זאת בדיוק הבעיה, ומשרד העבודה והרווחה הוא יותר כעני שואל על פתח.
שלמה בניזרי: אנחנו לא צריכים כל הזמן לבוא ולהיות מתדפקים על הדלתות שיעשו לנו חסדים.
שלמה בניזרי: אנחנו צריכים להבין שהם אזרחי מדינת-ישראל והם ראויים לקבל את הכל בזכות, בחברה הנורמלית שאנחנו חיים בתוכה, ולא לבוא כל פעם ולהתחנן.
שלמה בניזרי: בשנים האחרונות משרד העבודה והרווחה הציב את צורכי הילדים בעדיפות גבוהה, וכך גם הצגנו דרישות לתגבור תקציבים.
שלמה בניזרי: אמנם בשנת 2001 יש לנו תגבור תקציבי של כ-30.5 מיליון שקלים, אבל ביקשנו סכומים נוספים שלצערי הרב הם מעוכבים היום באוצר, שעדיין לא קיבלנו אותם.
שלמה בניזרי: יש אותם מאה מיליון שקלים, שמתוכם חלק זה גם לנושא של עובדים סוציאליים, אותם 20 מיליון שמדברים על כ-200 עובדים סוציאליים שלמעשה הרשויות המקומיות כבר קיבלו הודעה, כולם יודעים שצריכים לקבל אותם, והאוצר אומר שהוא לא מכיר במה שהתחייב שר האוצר הקודם, מכיוון שזה היה שוחד.
שלמה בניזרי: כך הגדירו את זה פקידי האוצר.
שלמה בניזרי: אבל אני לא אוותר, אני הבטחתי לארגון העובדים הסוציאליים שלא אוותר.
שלמה בניזרי: ראיתי היום בעיתון שוב איום על שביתה בקרוב, ואני סבור שבימים כאלה זה לא הסגנון שבו אנחנו צריכים לדבר.
שלמה בניזרי: אירוע רודף אירוע וצרות רודפות צרות, אני מבין את המצוקה של העובדים הסוציאליים, אבל גם אנחנו במצוקה ואין לי ספק שבסופו של דבר נקבל את כל התקנים, עד התקן האחרון.
שלמה בניזרי: את זה אני יכול להבטיח חד-משמעית, לא אוותר בדבר הזה.
שלמה בניזרי: אני מקיים בימים האחרונים משא-ומתן עם שר האוצר, ולי ברור שאנחנו נקבל את הכסף.
שלמה בניזרי: אם לא, אני אתן את ידי לאותה שביתה.
שלמה בניזרי: כמובן שאף שר לא אוהב שיש שביתות במשרדו, אבל אם לא תהיה בררה אנחנו נצטרך לפעול גם דרך הכנסת ובכל דרך ובכל כוח פוליטי שיש לי, כדי שאותם מאה מיליון, שמתוכם מועבר הכסף גם לילדים, גם לעובדים סוציאליים, גם לאבטלה וגם לנשים מוכות, לא יקוצצו.
שלמה בניזרי: מדובר בסכום כסף שהובטח על-ידי שני ראשי ממשלה, גם ברק וגם שרון, ועדיין לא קיבלנו את אותם כספים כי האוצר מנסה לעכב.
שלמה בניזרי: המטרה היא, כפי שאני רואה את משרד העבודה והרווחה, לשפר את ההגנה והשירותים לילדים.
שלמה בניזרי: אולם אין בתקציב הקיים תשובה לכלל הצרכים ולזכויות שהם חובתנו לקיים כלפי ילדים בהזנחה קשה ובסיכון.
שלמה בניזרי: עדיין לא מובטח מעון יום ופנימייה לכל ילד בסיכון.
שלמה בניזרי: מי שביקר במעון "צופייה" וראה שם את הדברים מקרוב יכול להזדעזע.
שלמה בניזרי: שוחחתי עם הבנות שם, וזה קורע את הלב.
שלמה בניזרי: במקרה את אחת הבנות אני מכיר באופן אישי, ושוחחתי גם אתה.
שלמה בניזרי: כל אותן בנות הן בסיכון יום-יומי לחייהן.
שלמה בניזרי: ישבנו עם וגשל ועם מנהלי המעון ב"צופייה", והבהירו לנו חד-משמעית שלפעמים להמתין לתור להתקבל ל"צופייה" צריך שמונה חודשים, בשעה שכל יום שעובר בלי שהבנות היו שם זאת סכנה ממשית לחייהן.
שלמה בניזרי: מי ששומע שם את הסיפורים מזדעזע ומסתמרות שערות ראשו, כי קשה להאמין שזה קיים בחברה שלנו במדינת-ישראל.
שלמה בניזרי: אנחנו מכירים את ארץ ישראל היותר יפה, אבל מי שחי את אותם פרטים ומסייר ונכנס לעובי הקורה בסוגיות של משרד העבודה והרווחה מזדעזע.
שלמה בניזרי: לצערי הרב, עם תקציב של עשרות מיליונים יכול להיות שהיינו יכולים לפתור חלק גדול מאותן הבעיות של ילדים, שקוראים עליהם אחר-כך בעיתונים בהקשר להתעללויות קשות שנעשו בהם הן בבתים שלהם והן במקומות אחרים שאליהם הם נאלצו להגיע.
שלמה בניזרי: לא כל נער בסיכון יזכה למסגרת השיקומית הדרושה בעיתוי המתחייב.
שלמה בניזרי: אמנם בשנים האחרונות היה מפנה מסוים בגישה ובעשייה בתחום הזכויות החברתיות של ילדים, כפי שציינתי לטובה את חברת הכנסת גוז'נסקי וארגונים אחרים מצוינים שפועלים ועוזרים.
שלמה בניזרי: אם כן, התוצאות הן חלקיות אבל הכיוון הוא צודק.
שלמה בניזרי: באפריל 2001 החל חוק המעונות השיקומיים.
שלמה בניזרי: פעוטות בגיל 1-3 שאובחנו עם פיגור או מקבלים גמלת ילד נכה יהיו זכאים לסל השירותים החינוכיים-הטיפוליים במסגרת מעונות יום שיקומיים באזור מגוריהם, והמדינה תשלים את המימון הדרוש.
שלמה בניזרי: החוק מקדם את זכויות הילדים המוגבלים ואת ריכוז השירותים במסגרת המעונות הללו.
שלמה בניזרי: נפגשתי לפני זמן מה עם פרופסור אורנוי.
שלמה בניזרי: בזמנו הוקמה ועדת אורנוי כדי להרחיב את הזכאות לגמלת ילד נכה לכ-4,000 ילדים עם נכויות קשות.
שלמה בניזרי: זאת בנוסף ל-15,000 ילדים המקבלים היום גמלת ילד נכה.
שלמה בניזרי: למדתי את הנושא יחד עם פרופסור אורנוי ואנשי המקצוע, ואימצתי בחום את ההמלצות, אבל זה תלוי כמובן בשר האוצר שאפגש אתו בימים הקרובים ובממשלה, כדי שהממשלה והאוצר יממשו את המסקנות.
שלמה בניזרי: יש הרבה ועדות שהמסקנות שלהן לא יוצאות לפועל.
שלמה בניזרי: חוק פעוטות בסיכון, מעון יום.
שלמה בניזרי: חוק זה בא לקבוע זכות לכל פעוט, בגילאים 0-3, לקבלת סידור במעון יום או במשפחתון, כדי להבטיח את התפתחותו התקינה ובלא צורך להוציאו מחיק משפחתו וסביבתו הטבעית.
שלמה בניזרי: החוק קובע למעשה נורמה שמחייבת את המדינה, שכל פעוט בסיכון יזכה לסידור במעון יום בסבסוד המדינה.
שלמה בניזרי: כיום בידי המשרד 15,500 מכסות למעונות יום לילדי רווחה, שמאפשרות סידור לילדים במצבי סיכון גבוהים ביותר.
שלמה בניזרי: יתר הילדים שבסיכון, לצערי הרב, עדיין ממתינים לפתרון.
שלמה בניזרי: בשנת 2001 תגברנו את המכסות בעוד כאלף.
שלמה בניזרי: יישום החוק יביא להכפלת הילדים בסיכון שיגיעו לסידור במעון יום או במשפחתון.
שלמה בניזרי: החוק היה אמור להיות מופעל, כפי שציינה תמר, במאי 2001, אך על-פי החלטת ממשלה במסגרת חוק ההסדרים התחולה תידחה בשנתיים.
שלמה בניזרי: אבל באותה הזדמנות, כאשר ניהלנו את המשא-ומתן, אמרנו שאם פוגעים בחוק של הפעוטות בסיכון, לפחות שיתנו לנו תגבור מכיוון אחר.
שלמה בניזרי: כתוצאה מהלחץ שהיה לנו במשא-ומתן הקואליציוני קיבלנו תגבור נוסף.
שלמה בניזרי: הצעת חוק זכויות ילדים ושירותים חברתיים הוכנה למעשה על-ידי משרד העבודה והרווחה, ובגלל מחלוקת עם משרד האוצר היא הוגשה כהצעת חוק פרטית על-ידי 61 חברי-כנסת והיא מצויה כיום בהכנה לקריאה שנייה וקריאה שלישית.
שלמה בניזרי: אנחנו רואים חשיבות רבה בהצעת החוק הזאת, שמבטיחה סל שירותים לכל ילד בסיכון, לו ולמשפחתו, על-פי קריטריונים מוגדרים.
שלמה בניזרי: בוודאי שאשמח מאוד לתמוך בהצעת החוק, שהיא מסמלת למעשה חידוש בחקיקה החברתית למען ילדים ומשפחות בישראל, והיא מתיישבת עם תוכן רוח אמנת האו"ם לזכויות הילד במושגים בין-לאומיים.
שלמה בניזרי: אבל יש בעיה אחרת, והיא עלות החוק.
שלמה בניזרי: בזמנו הבאתי את דבריו של אביו של יושב-ראש הכנסת, בורג, שהופיע בישיבה לפני 18 שנים ואמר שההבדל בין רצוי למצוי הוא כסף, כי אם ניקח את המלה "רצוי" בגימטרייה ונפחית ממנה את הגימטרייה של "מצוי", נקבל 160, שזה בגימטרייה "כסף".
שלמה בניזרי: מבחינת הרצוי, אין לנו ספק בכך שאנחנו מעוניינים בחוק.
שלמה בניזרי: אבל אל נשכח, שלפי האומדנים שיש בידי אנשי המשרד אצלי, עלות החוק היא כשני מיליארד שקלים.
שלמה בניזרי: אנחנו בוודאי לא מדברים בבת אחת, אנחנו מדברים על כ-200 אלף ילדים שיובטחו להם השירותים הטובים והמקיפים ביותר, ילדים שנמצאים בהזנחה קשה ובסיכון.
שלמה בניזרי: עם כל זאת, אני לא זוכר תקציב אחד שעבר במדינת-ישראל ולא אמרו שהמצב קשה והוא בלתי אפשרי, ותמיד ידעו למצוא את ההסדר.
שלמה בניזרי: אני סבור שעם מאבק נכון וצודק ודעת קהל נכונה יש באפשרותנו להשלים את החוק.
שלמה בניזרי: כדי להתחיל לקדם את יישום החוק במשרד שלי השלימו תכנון של ניסוי בארבעה יישובים.
שלמה בניזרי: הניסיון יתחיל בחודשים הקרובים ויימשך כשמונה חודשים.
שלמה בניזרי: כששאלתי מניין הכסף הבנתי שבינתיים זה מהמקורות התקציביים של משרדינו.
שלמה בניזרי: למעשה החוק בנוי בצורה דומה לחוק ביטוח סיעוד, ויישומו הוא הבסיס לקידום הטיפול בילדים בסיכון ובמשפחותיהם.
שלמה בניזרי: עם זאת, השלמת החקיקה צריכה להתבסס על תוצאות הניסוי.
שלמה בניזרי: תרומה נוספת של החוק היא צמצום הפיצול בתחום הטיפול בילדים על-ידי חיזוק התיאום והעבודה בצוותים רב-מקצועיים, הפקת יותר נתונים ומידע על הילדים, העמקת הידע, הלמידה והמחקר בתחום הצרכים והשירותים לילדים.
שלמה בניזרי: חוק נוסף שאנחנו מדברים עליו הוא קידום חוק סל שירותי רווחה שהוא חובה.
שלמה בניזרי: שירותי הרווחה לאוכלוסיות החלשות, אנחנו מדברים על משפחות, ילדים, קשישים ומוגבלים, אינם מעוגנים לצערי במסגרת חוקית מחייבת.
שלמה בניזרי: יש לכך השפעה קשה על יכולת העזרה לנזקקים, כולל ילדים, ועל תפקודה של המערכת.
שלמה בניזרי: לפיכך בכוונתי להוביל לחקיקת חוק סל שירותי רווחה חובה.
שלמה בניזרי: בימים הקרובים ימונה במשרדי צוות שיגבש את הצעת החוק.
שלמה בניזרי: אלה הם הדברים בקווים כלליים לגבי תוכניות משרדי בחודשיים-שלושה שאנחנו נמצאים במשרד.
שלמה בניזרי: הבעיות במשרד הן קשות ביותר.
שלמה בניזרי: חשבתי שמשרד הבריאות הוא למעשה המשרד הקשה ביותר, אבל כאשר נכנסתי למשרד העבודה והרווחה, אני רואה שהקשיים הם באמת גדולים.
שלמה בניזרי: לצערי הרב חלק גדול מזמני נלקח לי דווקא על-ידי משרד העבודה, בגלל האבטלה הגואה וההתמודדות עם העובדים הזרים הבלתי חוקיים.
שלמה בניזרי: איו בכוונתי להצהיר הצהרות גזעניות, וגם כשאמרתי "מלוכסני עיניים" זה היה בתגובה לכך שנאמר לי שכאשר אוכלים במסעדה סינית חשוב שיהיה שם מישהו מלוכסן עיניים.
שלמה בניזרי: לא היתה לי כוונה גזענית, ובקדנציה הקודמת בהיותי שר הבריאות ישבתי על הכיסא הזה וקידמנו את החוק של הילדים של העובדים הזרים הבלתי חוקיים בנושא של שירותים רפואיים.
שלמה בניזרי: מצד שני אני אמור להתמודד עם לשון החוק במדינת-ישראל, שתהיה אפשרות לשהות במדינה רק למי שהוא בר תוקף על-פי החוק במדינת-ישראל.
שלמה בניזרי: ביקשתי בכוונה את התפקיד הזה ולא תפקיד אחר.
שלמה בניזרי: אמרתי בכמה הזדמנויות, שצריך לחבר את שני המשרדים, רווחה ובריאות, מכיוון שהנושאים נושקים, ואילו שמשרד העבודה יהיה בנפרד.