GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוחמה אברהם-בלילא: באוגוסט האחרון הנחתי על שולחן הכנסת, הצעת חוק שמדברת על הרחבת חוק ההזנה גם בחופשה.
רוחמה אברהם-בלילא: אנחנו מדברים על ילדים במסגרת אותו חוק ארוחה חמה לתלמיד - ארוחה חמה בממוצע ל- 145 ימים של ימי החופשה.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל מה קורה בחופש הגדול, פסח, חנוכה?
רוחמה אברהם-בלילא: - יחד עם שר הרווחה אנחנו פעלנו להקים פיילוט שפועל בכ- 23 ישובים, למעלה מ- 1,600 תלמידים זכו לקבל ארוחה חמה בחופשה.
רוחמה אברהם-בלילא: גם פה ראינו תוצאות שהן דרמטיות, תוצאות שהן מאוד מאוד חיוביות.
רוחמה אברהם-בלילא: רמת השוטטות של אותם תלמידים פחתה, האלימות ירדה במיוחד בחופשים הגדולים בהם אנחנו עדים לתופעות של אלימות בקרב בני נוער שחלקם הגדול סובל גם מחוויית רעב.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מקווה שאתה תצטרף אלי, משום שאני מניחה הצעת חוק היום על שולחנה של הכנסת.
רוחמה אברהם-בלילא: יש לי חלום ולעמותת ידיד ולעמותות הנוספות שמסייעות לי, יש לנו חלום לראות מפעל הזנה אחד גדול.
רוחמה אברהם-בלילא: למפעל ההזנה האחד והגדול הזה יש תוצאה סופית והיא שהתלמידים מקבלים ארוחה חמה.
רוחמה אברהם-בלילא: אבל מאחורי הקלעים מה קורה?
רוחמה אברהם-בלילא: – מאחורי הקלעים מדינת ישראל מרוויחה פעמיים משום שא' היא יוצרת מצב שבו היא מעניקה ביטחון תזונתי תלמידים, ארוחה חמה מזינה ושנית התוצר של ההרחבה של מפעל 'חוק ההזנה' יגרום להקמה של אלפי עסקים קטנים של אנשים, שזה לובי אחר שלי.
רוחמה אברהם-בלילא: כאשר אני מסתכלת על המפעל ההזנה האחד הגדול שטומן בחובו עשרות ואלפי אנשים שיוצאים ממעגל האבטלה למעגל העבודה מעצם הקמת העסק הקטן.
רוחמה אברהם-בלילא: יש לנו דוגמה מצוינת מחורה.
רוחמה אברהם-בלילא: כ- 11 נשים החליטו שהן מאכילות את הילדים שלהן - 3,000 מנות מידי יום.
רוחמה אברהם-בלילא: זה משהו שהוא מדהים ויש לזה השלכה רחבה מאוד.
רוחמה אברהם-בלילא: אתם מתכנסים לטפל בבעיות ולמצוא את הפתרונות, זה חלק מאותה בקרה שאנחנו כנסת ישראל חייבת להפעיל כדי לוודא שאכן את אותם חוקים ואת אותן תכניות שאנחנו מחוקקים, יש להם בפועל יישום הלכה למעשה.
רוחמה אברהם-בלילא: אני ברכת את כולכם, את כל אותם אנשים, אני קוראת להם 'אנשים טובים באמצע הדרך' כי זה לא מובן מאליו.
רוחמה אברהם-בלילא: לא מובן מאליו שמדינה, ממשלות לדורותיהן מתעלמות מהאוכלוסייה הכי קשה במדינת ישראל.
רוחמה אברהם-בלילא: את המענה האמיתי נותנים אותם אנשים נפלאים שמושיטים את היד, אותן עמותות מדהימות שמגייסות כספים ועוזרות לאנשים לקבל את הארוחה החמה, ואולי קצת גם לחיות בכבוד.
רוחמה אברהם-בלילא: אחרי שאנחנו נעשה את זה, אנחנו צריכים לחשוב איך אנחנו נותנים חכות ולא רק דגים.
רוחמה אברהם-בלילא: אני מאחלת לכולנו שיהיה יום מוצלח ופורה.
רוחמה אברהם-בלילא: תעלו את כל הבעיות, לא לפחוד לעלות אותן כי ברגע שמעלים אותן ומציפים אותן אני מאמינה שבראשותך אדוני היושב ראש כמי שבקיא בתחום הזה ומבין אותו ומכיר את כל הצרכים, יחד נוכל להביא לסיטואציה שבה בעוד כמה שנים אנחנו נגיד שעשינו משהו טוב למדינת ישראל.
זבולון אורלב: תודה רבה לחברת הכנסת רוחמה אברהם בלילא.
רוחמה אברהם-בלילא: סלחו לי, אבל אצטרך לעזוב, כי יש לי את התכניות להיום.
זבולון אורלב: ברור, זה בסדר גמור.
זבולון אורלב: אני מודה לך שלקחת את ההובלה של הנושא הזה.
זבולון אורלב: ברוך ה' אני חושב שזכית גם להצליח בעצם העברת החוק ושהתזונה ניתנת במסגרת חוק וגם לעורר את המודעות לבעיה שהייתה מתחת לרדאר והתעוררה למעשה רק בשנים האחרונות.
זבולון אורלב: לצערי אחד מפירות הבאושים של העוני הגדול בישראל שהוא לא רק עוני בהיקף כמותי, הוא גם עוני שמקבל היבט יותר חמור מבחינת עומק העוני שהביטוח הלאומי כל פעם מציין.
זבולון אורלב: ברצוני להזכיר שב- 8 בדצמבר, הממשלה אימצה החלטה של וועדת השרים לכלכלה מ- 28 בנובמבר, על תכנית לאומית לקידום אורח חיים פעיל ובריא.
זבולון אורלב: במסגרת זו נכנסה סוגיית התזונה.
זבולון אורלב: זה נכון שמי שקורא את זה מתרשם שהחלטה זו באה כלפי אלה שאוכלים יותר מדי.
רוחמה אברהם-בלילא: גם אלה שאוכלים יותר מדי "Junk Food" וסוכרים.
זבולון אורלב: זה נכון, המטרה של התכנית הזאת הייתה להפחית רמת תחלואה ותמותה שקשורה בהשמנה, מחלות לב וכלי דם, סרטן וסכרת בישראל, מכיוון שגורמי הסיכון המשותפים למחלות האלה כוללים תזונה לא נכונה, העדר פעילות גופנית ועישון.
זבולון אורלב: זאת הייתה המטרה, היא לא בדיוק חופפת את המטרה שאנחנו מדברים עליה היום על אלה שסובלים מחוסר ביטחון תזונתי אלא אם אפשר לומר צידו השני של המטבע.
זבולון אורלב: אכן בהחלטות הממשלה שהן תחת הכותרת "החלטה מספר 3921", כמעט ולא מטפלות בסוגיות שאנחנו טיפלנו בהן בחודש יוני.
זבולון אורלב: זה נראה כאילו לא קראו את ההמלצות שלנו מחודש יוני.
זבולון אורלב: יש התייחסות בשוליים בסעיף 8: "...
זבולון אורלב: משרד החינוך ינקוט בצעדים להגבלת מכירת מזון בעל ערך תזונתי נמוך במכונות ממכר ובקפיטריות של בתי ספר או מוסדות חינוך...".
זבולון אורלב: מעבר לכך, אני לא רואה כאן איזושהי התייחסות ישירה לנושאים שאנחנו טיפלנו בהם.
זבולון אורלב: זה בסדר גמור, גם לעסוק בסוגיה הזאת של אורח חיים בריא.
דורית אדלר: סליחה אדוני היושב ראש, אני דיאטנית, מנהלת מחלקת תזונה ודיאטה ב,הדסה" ואני גם במרכז לביטחון תזונתי.
דורית אדלר: רק כדי למקד את הנושא, הנושאים האלה הם חופפים לחלוטין מאחר והמגפות של השמנה, סכרת וכדומה דוהרות בעיקר בשכבות החלשות.
דורית אדלר: זאת אומרת, הנקודה שחשוב להבהיר, כי זה לא שני צדדים של אותה מטבע, אלו לא דברים אחרים.
זבולון אורלב: לא אמרתי שאלו דברים אחרים, אני מודה לך ההערה.
זבולון אורלב: אם תקראי את הפרוטוקול של הדיון שלנו מיוני, תשתכנעי שגם אנחנו חשבנו כך.
זבולון אורלב: חלק מהותי מהביטחון התזונתי, זה בהחלט לאכול אוכל ראוי ובריא, שיפחית את רמת התחלואה כמו שנאמר כאן.
זבולון אורלב: אני מציע, שנפתח עם משרד החינוך שהוא "המחותן" הראשי כאן, לקבל דיווח לאור הסיכומים ולאור ההמלצות שלנו מהפעם הקודמת, מה התחרש.
זבולון אורלב: אני אמקד אותך בסוגיה של תיאום על הפיקוח המזון בין משרד החינוך לבין משרד הבריאות, הסוגיה של רישיון עסק ושמירת הוראות חוזר מנכ"ל במוסדות, על הפיקוח על המזון במוסדות הפנימייתיים.
זבולון אורלב: בסוגית הפיקוח הוטרינארי, נטפל במישור אחר.
חיים הלפרין: הממשלה החליטה, במסגרת יישום דוח טרכטנברג, להרחיב את נושא ההזנה במסגרת יום חינוך ארוך, לכלל המערכת מגיל 3 עד 9.
חיים הלפרין: גם אתה וגם חברת הכנסת אברהם דיברתם על כך שבמעבר להזנה יש רווחים נוספים של הקטנת היעדרויות מבתי הספר וכדומה.
חיים הלפרין: האינדיקציה הפשוטה הייתה שבימי שלישי נעדרים יותר מאשר בימים ראשון, שני, רביעי וחמישי.
חיים הלפרין: במסגרת יישום דוח טרכטנברג, אנחנו נערכים בשנה הבאה, לתת מענה של חמישה ימים ארוכים בשבוע לכלל המערכת מגיל 3 עד גיל 9.
זבולון אורלב: כלל המערכת שתהייה בצהרונים, או למערכת בכלל?
חיים הלפרין: כלל המערכת, כחלופה לצהרונים שתוקצבו על ידי משרד התמ"ת.
חיים הלפרין: כלומר, אנחנו נכנסים בשנה הבאה באופן מלא ואני מתייחס עכשיו רק לנקודה של ההזנה.
זבולון אורלב: למיטב ידיעתי הממשלה לא החליטה על יום חינוך ארוך אוניברסאלי בכל מערכת החינוך.
חיים הלפרין: הממשלה החליטה, שהיא בונה תכנית של יום חינוך ארוך של חמישה בשבוע, גם לגנים וגם לבתי ספר מגיל 3 עד גיל 9.
חיים הלפרין: חלק מהמיקוד, בתהליכים שהכי מבינים את הקושי ולכן הפתרון להם הוא מגיל 3 עד 9 הוא הכי אפקטיבי במונחים של סדרי עדיפויות.
חיים הלפרין: כל הקבוצה הזאת מגיל 3 עד 9 תזכה לחמישה ימים ארוכים עד השעה 16:00 כולל הזנה חמישה ימים.
חיים הלפרין: מעבר להרחבה הענקית שהמשמעות שלה לטווח הארוך גם תקציבית וגם מעשית היא מאוד גדולה של אחריות חינוכית על כלל הילדים.
חיים הלפרין: בשנה הבאה אנחנו מתחילים עם אשכול 1 עד 3 לתת מענה לכל הילדים שנמצאים בטווח הגילאים 3 עד 9.
חיים הלפרין: זה אומר שגם בתכנית ההזנה במקומות בהם היה קשה ליישם אותה בגלל המבנה שהושט עלינו כשיש השתתפות של רשויות, המשמעות שבעצם כל אותם ישובים לא קיימו את החוק כי לא היה להם כסף לשלם.
חיים הלפרין: כעת יוכלו לקיים, ואז נוכל לעמוד גם במסגרת החוק בתמונה מלאה של מספר הילדים שמצטרף ל'חוק ההזנה' עצמו.
חיים הלפרין: כמו כן גם הרחבה של עוד לפחות פי אחד, אין לנו הערכות מדויקות של כמה ילדים יצטרפו לתכנית הזאת כי זאת תהייה בחירה של ההורים.
חיים הלפרין: ההורים יוכלו להחליט אם הם רוצים להצטרף לדבר הזה או לא.
חיים הלפרין: יש משפחה שהילדים שלה יבואו בשעה 14:00 והם יבואו ב- 14:00.
חיים הלפרין: בגדול מבחינת המערכת אנחנו נערכים לתת מענה גם של הזנה וגם של יום לימודים ארוך.
זבולון אורלב: אם אני זוכר נכון, הסבסוד יהיה רק למשפחות עובדות?
חיים הלפרין: נכון.
חיים הלפרין: לכן אמרתי שאין לנו עדיין הערכה מדויקת.
אתי אלוני: למרות שאנחנו הסתייגנו.
חיים הלפרין: בסדר, זו החלטת ממשלה.
יהודה סקר: מה קורה כששני בני הזוג לא עובדים?
חיים הלפרין: הממשלה החליטה ולזה אנחנו נערכים.
יהודה סקר: מה עם החרדים?
זבולון אורלב: יהודה, מה זה כאן?
חיים הלפרין: אני רוצה להשליך את המהלך חזרה לנושא העיקרי שלנו, שהוא תכנית ההזנה.
חיים הלפרין: אני אומר שהוא ישליך פעמיים, פעם אחת הישובים שלא תחת יום חינוך ארוך יוכלו לקבל את המענה הזה, קרי הילדים יוכלו לקבל ארוחה חמה ושירות עד השעה 16:00 וגם במקומות שבהם יום חינוך ארוך פועל והרשויות התקשו בחלקן לעמוד במימון, ולכן היו כל מיני קשיים בהתנהלות של הנושא מולם.
חיים הלפרין: נוכל בעצם להיות רגועים שהילדים יקבלו חמישה ימים בשבוע הזנה ולא רק בארבעה ימים באשכול 1 עד 3 במימון מלא של המדינה כי ממילא חלקה של הרשות יורד ולכן מאה אחוז מהילדים יוכלו להצטרף לתכנית.
חיים הלפרין: זה בהיבט של היקף והיכולת לתת מענה לגילאי 3 עד 9.
זבולון אורלב: יתר הילדים שאוכלים במסגרת החוק, להם זה ימשיך להיות ארבעה ימים בשבוע?
חיים הלפרין: כלומר, לילדי כיתה ד' זה יהיה שונה מילדי כיתה ג', באשר לשאלה שנשאלה קודם.
חיים הלפרין: זה לגבי המהלך כולו.
חיים הלפרין: המשמעות היא, הרחבה מאוד גדולה של נושא הספקים והשינוע.
חיים הלפרין: אנחנו נדרשים בימים אלה ממש לראות איך אנחנו בסטנדרט הגובה שהציבנו לעצמנו לאיכות המזון שהילדים מקבלים, איך הסטנדרט הזה ישמר.
חיים הלפרין: השוק של הסעדה הוא לא שוק כזה ענק שיש בו מאות אלפי מנות בהיבט שיכול לתת מענה למוסד חינוכי.
חיים הלפרין: צריך לוודא שהמהלך הזה ישמר ברמתו אם לא למעלה מכך.
חיים הלפרין: זה לגבי הדיווח הכללי של הערכות המשרד לשנה הבאה ובזה אנחנו עסוקים הרבה מאוד.
זבולון אורלב: מסגרת הילדים שאוכלים על פי החוק לא תורחב?
חיים הלפרין: נאמר כאן על הרווחים הצדדיים של פרויקט ההזנה, המפעל בחורה שהוא כמובן באמת מופת איך דבר כזה יכול להתנהל.
חיים הלפרין: בשולחן הזה אני יכול להגיד שאם יש ראש רשות שהוא רואה קדימה ונכון אז אפשר לקדם דברים.
חיים הלפרין: הצענו להביא את זה לעוד כמה רשויות, אבל זה לא כל כך נקלט גם לא בחורה.
חיים הלפרין: בכל אופן יש עכשיו יוזמות מאוד גדולות של רצון להקים מפעלים דומים, למשל ברהט מישהו הקים דבר כזה תוך רצון להיכנס להיות ספקים בתכנית ההזנה וגם מתוך אותו עיקרון לתת תעסוקה לנשים במגזר הבדואי שיש בו בעיה קשה של תעסוקה.
חיים הלפרין: בעיניים של איש חינוך, אני יכול להגיד שכשהייתי שם לפני שנתיים, אחת האימהות אמרה: "לי יש חלום, אני רוצה לקנות מחשב לילד שלי.
חיים הלפרין: ממה שאני ארוויח כאן, אקנה לו מחשב".
חיים הלפרין: לפני שבועיים, הייתי שם בסיור ונפגשתי עם אותה אמא.
חיים הלפרין: כששאלתי אותה אם היא הספיקה לקנות לילד שלה מחשב, היא אמרה "לא רק שקניתי לו מחשב, עכשיו הוא מוציא רישיון נהיגה".
חיים הלפרין: זה באמת היה יפה לראות את האופטימיות הזאת.
חיים הלפרין: זה ברווחים הצדדיים.
חיים הלפרין: לגבי הסיפור של מתן רישיון עסק וכל המשמעות של הפיקוח על המזנונים בבתי הספר שכבר הועלה כאן באופן מאוד בולט – הפצנו כבר תזכיר חוק במשרדי הממשלה וכעת הוא על שולחנו של השר להוצאה החוצה לוועדת השרים.
חיים הלפרין: כל המשרדים כבר העירו את הערותיהם.
חיים הלפרין: המשמעות שלו במילה אחת, העובדה שלמשרד תהייה הסמכות בחוק במקום שמזנון או כל גוף עסקי שמוכר מזון לתלמידים ולילדים שלא מפרסם את הרכיבים בו הוא משתמש ו/או מוכר דברים שהם לא עלפי חוזר מנכ"ל הנגזר מהנחיות משרד הבריאות, למשרד תהייה אפשרות להורות למי שנותן לו את רישיון העסק לבטל לו את רישיון העסק.
אתי אלוני: כלומר, לרשות המקומית.
חיים הלפרין: בכוונה אמרתי "מי שנותן לו את רישיון העסק", כי זה יכול להיות שונה במקומות שונים, אבל זה בעצם מהות המהלך הזה שהוא נגזרת של הדיון שהיה פה בקיץ.
חיים הלפרין: לדעתי זה דבר משמעותי - - -
זבולון אורלב: אם אני מבין נכון, על פי תזכיר הצעת החוק, המשרד יגדיר איזה מזון לא מוכרים במוסדות או בסמוך למוסדות חינוך ומי שלא יעמוד בכך לרשות המקומית תהייה סמכות לשלול לו את רישיון העסק.
חיים הלפרין: תהייה סמכות למשרד, להורות לרשות המקומית לשלול לו את הרישיון.
חיים הלפרין: אנחנו לא רוצים לבטל את ההליך הנכון שבו הרשות המקומית בודקת את כל ההיבטים של הקניית רישיון.
זבולון אורלב: זה כולל את המזנונים בתוך בתי הספר ואת המכונות?
חיים הלפרין: לא רק מכונות, גם מכונות.
חיים הלפרין: הכל.
דורית אדלר: האם יש ביקורות?
דורית אדלר: אם כן, מי עושה אותן וכמה ביקורות יש?
חיים הלפרין: גם תשתית התקצוב לנושא.
זבולון אורלב: אני שמח על הפירוש המרחיב של משרד החינוך שרואה את עצמו ומפרש את "תוך מתן מענה לסוגית ההזנה" שהוא לוקח על עצמו לאפשר לכל ילד שיהיה במסגרות האלה להיכלל במסגרת ההזנה.
זבולון אורלב: זה הדיווח שלך ואתה אומר כך: המשרד מפרש ונערך לעניין הזה וההזנה תהייה הזנת חינם - - -
חיים הלפרין: באשכול 1 עד 3.
זבולון אורלב: באשכול 1 עד 3.
זבולון אורלב: וביתר האשכולות?
חיים הלפרין: החלטת הממשלה הזאת אומרת שמאשכול 4 ואילך יהיה מימון דיפרנציאלי של המדינה - - -
זבולון אורלב: כמו בהזנה על פי חוק?
חיים הלפרין: עדיין לא הוחלט, זה משא ומתן בין האוצר לבינינו וגם לשלטון המקומי יש עמדה בעניין של איך הדבר הזה צריך להיראות.
חיים הלפרין: החלטת הממשלה אומרת שבסך הכל מאשכול 4 עד 10 צריך להיות 50% מימון מדינה ו- 50% מימון הרשויות.
חיים הלפרין: איך זה יתחלק?
חיים הלפרין: –זה משא ומתן.
זבולון אורלב: הסוגיה התקציבית לסוגית ההזנה לא כתובה בהחלטת הממשלה.
חיים הלפרין: היא לא צריכה להיות כתובה בנפרד, סכום כללי.
חיים הלפרין: לגבי פיקוח על מוסדות פנימייתיים, בדקנו את זה והפיקוח הוא נורמטיבי של משרד הבריאות כמו על כל גוף שמפעיל מסעדה או הזנה.
חיים הלפרין: מעבר לזה, למינהל לחינוך התיישבותי פנימייתי יש פיקוח פנימי שלו עם תזונאית שעוברת בין המוסדות ועושה בקרות ומעירה הערות.
חיים הלפרין: גם מינהל לחינוך התיישבותי מרגיש שהוא כפוף בהנחיותיו להנחיות של משרד הבריאות והוא רק מוודא אכיפה מוגברת כי הוא זה שפוגש את הילדים בתדירות גבוהה.
זבולון אורלב: לפי גרסתך יש בקרה שוטפת של משרד הבריאות על התזונה במוסדות הפנימייתיים?
עין-דר בראון קרני: אני חושבת שהפיקוח הוא תברואתי ולא תזונתי.
זבולון אורלב: לכן אני שואל את השאלות.
חיים הלפרין: דוקטור יחיאל שילה, שאיתו שוחחתי לקראת הדיון הזה - - -
זבולון אורלב: נמצא איתנו "האדמו"ר" של פיקוח משרד הבריאות, מר זאב פיש, שתכף יבהיר לנו את הדברים.
חיים הלפרין: הם הזכיין של המשרד בנושא.
זבולון אורלב: אם אני זוכר נכון מהדיון הקודם, קרן רש"י לקחה קבלן משנה כדי שהם יפקחו על המזון.
חיים הלפרין: אתה זוכר מצוין.
חיים הלפרין: זה לא שקרן רש"י התנדבה לקחת קבלן.
זבולון אורלב: חויבה בחוק.
חיים הלפרין: חויבנו בהסכם שתהייה לה חברת בקרה שתפעל מול הקבלנים ובמקביל אנחנו מפעילים חברה שהיא גם זכיין במכרז של המשרד כדי לעשות בקרה שהיא יותר רחבה.
חיים הלפרין: בעצם האבחנה בין שתי הבקרות האלה היא מאוד פשוטה.
חיים הלפרין: חברת Bio-Lab, שהיא חברה בינלאומית שעושה את הבקרות עבור קרן רש"י, עשו את הברה בעיקר במטבחים.
חיים הלפרין: כלומר, מגיע הבקר שלהם בשעה 05:00 נכנס מהחלון או מהדלת כדי שלא ידעו שהוא מגיע, ועושה בקרה מלמעלה עד למטה איפה שהוא רוצה ונותן אינדיקציות למפעל האם המזון יוצא או לא יוצא עד כדי לעצור את התהליך אם צריך.
חיים הלפרין: ברוך ה' זה לא קרה בשנה הזאת.
חיים הלפרין: חברת מרמנת עושה את הבדיקה בשטח, כלומר היא בודקת אינדיקציות מול בתי הספר והגנים אם האוכל הגיע בזמן, או האם הוא הגיע חם.
חיים הלפרין: הם גם עושים בדיקות בקטריולוגיות שסוגרות את המעגל.
חיים הלפרין: כלומר, אם הבקר של חברת Bio-Lab עושה את הבדיקה בבוקר ורואה שהכל תקין, למרות שרואים את זה רק למחרת, אז האינדיקציה של הבקרים שמגיעים - - -
זבולון אורלב: אתה לא רואה את תנועות הראש של מר זאב פיש.
זבולון אורלב: עכשיו הוא גם סופק כפיים.
זבולון אורלב: הפרוטוקול לא רואה לכן אני מתרגם.
חיים הלפרין: זה היתרון שלך עלי, אני מסתכל עליך ואתה מסתכל עליו.
חיים הלפרין: בזמנו הצענו למשרד הבריאות לקחת את האחריות על הנושא הזה.
חיים הלפרין: זאב יודע.
חיים הלפרין: היו לנו דיונים בעניין הזה.
חיים הלפרין: לצערי זה לא הסתייע ומשרד הבריאות לא לוקח, לא יודע למה, אז אין לנו בררה אלא לעשות מה שאנחנו עושים הכי טוב שאפשר.
זבולון אורלב: אני רוצה לומר שבהתייחס לפרוטוקול, לסיכום הדיון מהפעם הקודמת בנקודה של פיקוח משרד הבריאות.
זבולון אורלב: ענה לנו סגן השר הרב יעקב ליצמן ב- 26 ביולי.
זבולון אורלב: אני יכול לומר שהוא ענה יחסית תשובה מהירה.
זבולון אורלב: בהמשך לפנייתך אלי בנוגע לדיון שנערך בוועדה בנושא פיקוח על המזון במוסדות החינוך.
זבולון אורלב: לאחר בדיקת הגורמים המקצועיים במשרדי הנני מתכבד להעביר לעיונך ולתשומת לבך את תשובתו של פרופסור איתמר גרוטו, ראש שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות.
זבולון אורלב: להלן תשובתו במכתבו לשר מיום 19 ביולי, סעיף 2: "...
זבולון אורלב: משרד הבריאות ביקש ומבקש לבצע את הפיקוח על הזנת מוסדות חינוך בעצמו הן מהבחינה התברואתית והן מהבחינה התזונתית.
זבולון אורלב: לשם כך במהלך הדיונים עם משרד החינוך שנערכו בעת חקיקת החוק העברנו את גישתנו ואף הצגנו את מספר המפקחים והתזונאים הנדרש לצורך פיקוח זה.
זבולון אורלב: המדינה כפי שנקבע בחוק החליטה להטיל חובת פיקוח בנושא זה על משרד החינוך המבצע זאת באמצעות קבלנים חיצוניים.
זבולון אורלב: הפיקוח על המזון בתוך ובסמוך למוסדות החינוך נעשה בהתאם לחוק רישוי עסקים...," "...
זבולון אורלב: אנו מעורבים בפיקוח על מפעלי הקייטרינג המספקים את המזון לבתי הספר רק בסוגיה התברואתית ולא התזונאית.
זבולון אורלב: כמו כן, בכוונתנו לתמוך בהצעת חוק שתאסור על מכירת מזון בעל ערך תזונתי נמוך במכונות ממכר בבתי הספר..." זה כנראה תזכיר הצעת החוק ומטריד אותי שכתוב כאן רק מכונות ממכר בבתי הספר לא כל יתר הדברים כמו קפיטריה, מזנונים ואחרים.
זבולון אורלב: זה רק תברואתי ולא תזונתי.
זבולון אורלב: "גם סוגית הברזיות" שעדיין לא נגענו בהן.
אהוד פלג: המילה האחרונה הייתה ברזיות?
אהוד פלג: על זה לא שמענו ממר הלפרין.
חיים הלפרין: "...
חיים הלפרין: הוועדה קוראת למשרד הבריאות לנצל את החופש הגדול ולבדוק את המצב ההיגייני של הברזיות והקולרים הנמצאים בבתי הספר...".
חיים הלפרין: בסיכום הדיון שלנו ביוני, זו הייתה בקשה ממשרד הבריאות.
אהוד פלג: השאלה היא, האם בוצע?
אהוד פלג: לא משנה מי.
זבולון אורלב: עד עכשיו דיבר משרד החינוך.
זבולון אורלב: אתה יודע משהו בעניין הברזיות והקולרים?
זאב פיש: זה מתנהל כמן כל מים שנמצאים במערכת החינוך ובבתים הפרטיים של האנשים.
זבולון אורלב: דוקטור זיוה שטל, מנהלת המחלקה לתזונה משרד הבריאות.
זבולון אורלב: למי שייך זאב פיש.
זאב פיש: אני מפקח ארצי לבריאות הציבור ובתוך שירותי הבריאות הציבור - - -
זבולון אורלב: שניכם שייכים לאגף בריאות הציבור וכפופים לפרופסור גרוטו?
זיוה שטל: כן.
זיוה שטל: תשובתו של הרב יעקב ליצמן, ניתנה לפני הצעת תזכיר החוק.
זיוה שטל: תזכיר החוק כולל גם את כל סוגי ההזנה ולא רק מכונות ממכר.
זיוה שטל: זו תגובתנו.
זיוה שטל: אני מכירה את תזכיר החוק והוא נעשה בשיתוף פעולה בין כלל משרדי הממשלה במסגרת הלאומית 'לאורח חיים בריא ופעיל'.
זיוה שטל: אנחנו פועלים ובודקים ועדיין אין לי תשובה סופית לתת לוועדה, לכלול במסגרת הרישוי שמשרד הבריאות לחברות הקייטרינג לפעול, לבדוק לצורך רישוי העסקים שהמפעל גם יעשה בקרת איכות תזונתית.
זיוה שטל: כלומר, שמפעל הקייטרינג עצמו יעשה את הבקרה הפנימית.
זבולון אורלב: לא היה מספיק חצי שנה כדי לבדוק את זה?
זיוה שטל: זה כרגע בשלבי הטמעה.
זבולון אורלב: אני לא הבנתי את התשובה שלך.
זיוה שטל: כרגע אנחנו מכניסים בנהלים של חברות הקייטרינג שמוציאים מזונות שבמסגרת הבקרה הפנימית שהם מחויבים, לעשות בקרה איכות פנימית על תברואה והיגיינה.
זיוה שטל: אנחנו נכלול גם את הבקרה התזונתית שהמפעל יעשה לעצמו.
זבולון אורלב: יכלול בעתיד, זה לא בהטמעה.
זיוה שטל: בהטמעה, זה לכתוב את הנהלים ולהביא אותם לידיעת המעורבים.
זבולון אורלב: הנהלים כבר נכתבו?
זיוה שטל: הטיוטה הראשונה בדרך.
זבולון אורלב: היא גם בדרך.
זבולון אורלב: מבחינת העברית, זה עדיין לא הטמעה.
זבולון אורלב: הטמעה זה שיש דבר שרוצים להכניס אותו כבר פנימה - - -
זיוה שטל: אני מדברת על התזונה.
זיוה שטל: זאב יענה על שאר הדברים.
זבולון אורלב: בבקשה, זאב פיש.
זאב פיש: אני מסכים עם כל מה שנאמר כאן.
זאב פיש: בסך הכל, משרד הבריאות בהחלט מעוניין, אנחנו חושבים שגם מחויב, ההיגיון אומר שאנחנו צריכים לעשות את הפיקוח על כל הדברים.
זאב פיש: המדינה, ואני עובד מדינה, החליטה שמשרד החינוך עושה את זה אז משרד החינוך עושה את זה.
זאב פיש: אני שומע כאן שהמצב הוא של על שביעות רצונו של משרד החינוך אז כנראה שהכל בסדר.
זאב פיש: לגבי העסקים שבתוך בית הספר, המזנונים והקיוסקים, זה אכן עובד לפי צו רישוי עסקים שמופקד עליו משרד הפנים באמצעות הרשויות המקומיות.
זאב פיש: צו רישוי עסקים אומר איזה משרדבלשון החוק נותן אישור, למשל אם יש מסעדה אז משרד הבריאות עושה פיקוח על המסעדה או על בית קפה.
זאב פיש: אבל אם זה קיוסק אז הכל נתון לרשות המקומית.
זאב פיש: מדובר בדרך כלל בקיוסקים, אז הרשות המקומית במסגרת צו רישוי עסקים מפקחת ומאשרת לבד על העסקים האלה.
זאב פיש: בדיונים הקודמים סוכם, שהוטל על משרד החינוך לפעול להשלמת הפיקוח על נושא התזונתי בעסקים אלה.
זבולון אורלב: התשובה כאן היא תזכיר הצעת החוק.
זאב פיש: גם זה מטופל.
זאב פיש: אני רק יכול להצטרף למה שסגן השר כתב אליך שאנחנו חושבים שאנחנו צריכים לעשות את הפיקוח בעצמנו.
זאב פיש: הסיבה שאנחנו לא עושים את זה היא כי פשוט ישבו שני המשרדים עם האוצר וביקשו כוח אדם.
זאב פיש: כדי לעשות פיקוח אתה צריך גם אנשים, אתה לא יכול לקחת אחריות בלי כוח אדם.
זאב פיש: אנחנו מבינים שעל זה ההצעה הזאת נפלה וזה מבוצע כפי שזה מבוצע.
זבולון אורלב: מי עושה את המכרז לבחירת הקייטרינג, קרן רש"י?
חיים הלפרין: כן.
זבולון אורלב: המכרז שקרן רש"י זכתה, יש בו מפרט תזונתי?
חיים הלפרין: בהחלט.
זבולון אורלב: מי מאשר את המפרט התזונתי?
חיים הלפרין: בדיון הקודם הראנו בצורה מאוד ברורה שבעצם יש לנו, אפילו קראתי לי אז /התנ"ך שלנו/ - הנחיות של משרד הבריאות לאכול ולגדול.
חיים הלפרין: בעצם מזה מורכבים התפריטים שמאושרים לאותם ספקים להזין את הילדים בבתי הספר.
חיים הלפרין: תזונאית עוברת ברמה של כל שבוע על ספק, מהו מספק לאותו מוסד, גם לגנים וגם לבתי הספר.
חיים הלפרין: יש לנו רשימת מק"טים (מספרי קטלוגים) סגורה, אי אפשר להביא מה שרוצים.
זבולון אורלב: אם במכרז של הקייטרינג יש מחויבות למרכיבי הארוחה, האם התזונה הניתנת שם היא תזונה מאושרת על ידי משרד הבריאות.
חיים הלפרין: בוודאי, זה לא נתון למשא ומתן.
זבולון אורלב: זה מה שאני שואל.
זבולון אורלב: אכן מישהו מכם עבר על המרכז?
זבולון אורלב: - מנהלת מחלקת התזונה צריכה להשיב על זה.
זיוה שטל: הנחיות משרד הבריאות מפורסמות בחוברת "לאכול ולגדול" היא כוללת בדיוק מה סוגי המזונות שמותר להגיש למוסדות החינוך על סוגיהם: תיכון, לבתי ספר ולגני ילדים כולל פנימיות.
זיוה שטל: במסגרת המכרזים הנעשים על ידי משרד החינוך והשלטון המקומי, החוברת הועברה וכוללת מפרט מאוד מדויק.
זבולון אורלב: אתי אלוני, בבקשה.
אתי אלוני: הנושא של רישוי עסקים הוא תחת האחריות של משרד הפנים וכתוצאה מכך של השלטון המקומי.
אתי אלוני: אנחנו בהחלט מקדמים בברכה את כל נושא המדיניות לתכנית למניעת השמנה ותכנית בריאה וכדומה.
אתי אלוני: המעורבות של הרשות המקומית גם במזנונים וגם בגופי התזונה השונים בתי ספר קשורה בהתקשרות שעושה הרשות המקומית עם הזכיין שאושר.
אתי אלוני: עובדים גם לפי חוזר מנכ"ל וגם עובדים לפי המפרט.
אתי אלוני: בדקתי גם במספר רשויות גדולות כקטנות.
אתי אלוני: רשות מפעילה מכרז, צריך לומר שההתקשרות היא לשלוש שנים, אלא אם כן תוך כדי בקרה באמצע קרה משהו וישנה אי שביעות רצון או דבר אחר מזכיין.
אתי אלוני: זכיין צריך לעמוד בתקן של רישוי עסקים וספציפית מקפידים איתו גם על המפרט של התזונה, מרכיבים, טריות בהתאם לכל הוראות המכרז שאתם מפרסמים.
אתי אלוני: זה לא אוטומטית, זה לא משהו שאותו זכיין חי עשר שנים באותה רשות ולכן עושים את זה וכל שלוש שנים פותחים למכרז חדש גם אם אתה מרוצה מאותו זכיין.
אתי אלוני: זה כדי גם לרענן וגם כדי לאפשר לעשות בחינה ובקרה לגבי הפיקוח.
אתי אלוני: ישנן שתי רמות פיקוח, גם של הנהלת בית הספר – ישנה בפירוש דרישה גם עלפי הוראות מנכ"ל, לבדוק מחירון, לבדוק רכיבים, לבדוק תפריט בהתאם לתנאי ההתקשרות.
אתי אלוני: הפיקוח השני נעשה על ידי פיקוח עירוני שמפעילה ה רשות שעשתה את ההתקשרות עם הזכיין.
אתי אלוני: יש פקחים סמויים, יש קונה סמוי שבא ורוכש ושואל וזה עומד לבחינה מתמדת.
אתי אלוני: חוזרים עם הממצאים, בודקים את תנאי החוזה ורואים אם הביקורת עמדה בתנאי ההתקשרות.
אהוד פלג: סליחה, את יכולה לפרט את הממצאים שהיו בשנה האחרונה?
אהוד פלג: תפסתם משהו, פעלתם נגד מישהו?
אתי אלוני: אין לי כרגע משהו שאני יכולה להגיד תחת היד שהבאתי איתי, אבל אני יודעת, אני בדקתי בשלוש רשויות ובשלוש הרשויות שאני בדקתי, ביניהן רעננה ומודיעין, הבדיקה היא בדיקה טובה, מיידית ולא נמצאו דברים שליליים.
אתי אלוני: אני אומרת ספציפית בשתי הרשויות שאני בדקתי.
אתי אלוני: אני רוצה כן לתת דוגמה, למשל בעיריית רעננה ההורים או הנהגת ההורים מעורבת יחד עם הנהלת בית הספר למשל בבניית התפריט המומלץ.
אתי אלוני: גם ההורים עצמם, כהנהגת הורים, מפקחים, הם עוברים, מגיעים לשם ושואלים למה זה כך ולמה זה כך.
אתי אלוני: התחלתי לדבר על הוטרינריה.
אתי אלוני: צריך לומר שבמספר לא קטן של רשויות הוטרינריה שנעשית על נושא ההזנה היא נעשית, ממש בדקתי את זה, כשמגיעה המשאית היא נבדקת בכניסה לעיר מבחינת המזון.
אתי אלוני: קיבלתי כרגע ממש עדכון מאחר והוטרינריה הוא לא תחום עיסוקי הישיר.
אתי אלוני: , הוטרינאריים ברשויות עושים איזו בדיקה שהיא בדיקה יזומה על ידם ללא איזו גביית אגרה.
אתי אלוני: אין חובה בחוק לעשות את זה ואנחנו בעד שתהייה חקיקה מסודרת לעשות בדיקה מסודרת עם וטרינר שנותן הוראה וחתימה שאכן שהמזון שנבדק ביום ג', הבשר או כל דבר אחר, עמד בכל התנאים.
אתי אלוני: אני יודעת שעלתה בעיה עם חלק מהספקים למשל על הבאת המזון בתנאים שלו.
אתי אלוני: המשאיות שמגיעות לא תמיד מגיעות עם הטמפרטורה הנכונה ולא לכולם יש את המכשור הראוי כדי שהמזון יגיע בטמפרטורה מסוימת ולשמורשהוא לא יתקלקל.
אתי אלוני: לעיתים הוא נוסע יותר מחמש דקות, כמו שאנחנו יודעים, וצריך לראות שהוא מגיע במצב הראוי לאכילה.
אתי אלוני: אני יודעת שזה אחד הדברים שהיו בו לא מעט תלונות.
זבולון אורלב: בפיקוח הוטרינרי למשל על מסעדות זה מכוח חוק?
זבולון אורלב: מישהו בקיא בזה.
זאב פיש: אני רק רוצה להעיר על הכניסה לעיר.
זאב פיש: הוטרינרים ברשות שעושים את בדיקה, זה לאו דווקא בהקשר לדיון של הוועדה כאן, זה מה שנקרא בדיקת משנה וזה על פי חוק וזה קיים.
זאב פיש: זה לא קשור בכלל לדבר זה.
זאב פיש: זה כולל בתוכו גם את הדברים האלה.
זאב פיש: נשים את הדברים על דיוקם – זה מה שנקרא 'בדיקת משנה' שכל וטרינר של הרשות עושה בכל ישוב וזה על פי חוק וזה ומוסדר ולא קשור - - -
זבולון אורלב: לא הבנתי כלום.
זבולון אורלב: מה זה בדיקת משנה?
זאב פיש: זהו סוג של בדיקה שעושים הוטרינרים של הרשות לגבי כל מזון מהחי שנכנס לרשות המקומית.
זאב פיש: זה על פי חוק ויש כזו בדיקה ללא קשר לנושא הזה.
זאב פיש: על כל המוזן מהחי שנכנס לתחום הרשות - - -
זבולון אורלב: הואיל ובהזנה, כמו שאני מבין, נותנים גם מזון מהחי, השאלה למה - - -
זאב פיש: וזה כולל בתוכו, כן.
זבולון אורלב: אם אתה אומר שזה מחויב על פי חוק, נשאלת השאלה למה הוטרינרים לא עושים את זה?