GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סמדר גרטנר: אני חושבת שעל זה אנחנו צריכים לשים את האצבע, ואולי באותם עלונים, שאיני מצויה בהם, אגב – גם אני אמא לילדה משנת 2010 – לא ראיתי את העלונים האלה בטיפת חלב.
אורלי לוי אבקסיס: זה לא מדבר על בייבי יוגה אלא על טלטול בכלל ועל הסכנות.
אורלי לוי אבקסיס: חשבנו שהשגנו משהו בוועדה שהיתה כאן.
אורלי לוי אבקסיס: אנחנו נפנה למשרד הבריאות, לרענן את הנהלים להדרכת ההורים בכל מה שנוגע לטלטול תינוקות ולסכנה הטמונה בכך.
אורלי לוי אבקסיס: אם בית המשפט אסר על השב"כ לטלטל אסירים, אז טלטול תינוקות – קל וחומר.
אורלי לוי אבקסיס: הרבה פעמים זה גם תסכול, לא רק כעס של ההורים, שאין להם דרך אחרת.
עפו אגבאריה: בשנות ה-70 עברו במגזר הערבי מחיתול קשיח לחיתול רגיל, והילדים יותר חופשיים.
עפו אגבאריה: אני זוכר את הקונפליקט בין אמא שלי לאחיות שלי, וזה מה שנתנו להן בטיפות החלב, ולכן אני חושב שזה התחיל להיות, כמה שיותר חופשי, כמה שיש יותר טלטולים.
סמדר גרטנר: כרגע הד"ר קדמן נתן בידי את העלון.
סמדר גרטנר: אני הייתי מציעה, לאור כל ההמלצות האלה, שכתובות בעמוד האחרון, אולי להוסיף: ום כל זה עדיין לא עוזר, אנא פני לייעוץ, ואולי לתת מספרי טלפון של אנשי מקצוע שיכולים לעזור.
אורלי לוי אבקסיס: זה רעיון נהדר.
ליזה רובין: משרד הבריאות בעקבות הנושא של הטלטול ראה לנכון להדגיש את החלק החיובי – איך להתמודד עם בכי, ופיתחנו חומר והדרכות לטיפת חלב באשר להתמודדות הזאת, בדיוק בגלל הסיפור הזה.
ליזה רובין: ההורים לא עושים קשר בין בייבי יוגה לבין טלטול.
אורלי לוי אבקסיס: אני חושבת שאנחנו עושים פה משהו לא הוגן לגבי יוגה בכלל, כי כמו ששמענו פה גם מאנשי מקצוע, זה לא יוגה אופיינית, וזה משהו שנולד, כנראה, מאיזשהו טרנד מוזר של אנשים, אבל צריך לבדוק גם מהמקום של רישוי עסקים, של אישור לגבי חוגים מסוימים, שמלווים בסכנות.
אורלי לוי אבקסיס: בואו נסכם את הדיון.
אורלי לוי אבקסיס: אנחנו פונים למשרד הבריאות, כדי שיבחנו את העניין של לבדוק ולבקר עסקים שמציעים טיפולים כחוגים שיש בהם סכנה שיהוו לתינוקות- - -
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל חוג.
איילה פרג: זה לא עסק וזה לא מקצוע בריאות – זאת הבעיה.
איילה פרג: את פונה למקום הלא נכון.
דוד דהאן: זה סדיזם.
איילה פרג: אני מסכימה אתך, גם מה שאת אמרת זה מאוד נכון.
אורלי לוי אבקסיס: אבל זו הבעיה, שהורים מאמינים שזה פארא-רפואי.
איילה פרג: אני מסכימה אתך.
אורלי לוי אבקסיס: לכן או תשימו את הדגש על ההסברה ושוב ושוב – בטיפות החלב, בגנים, בכל מקום שיש לכם בו נגיעה, כדי להסביר להורים שלא מדובר פה בטיפול פארא-רפואי, שלא מדובר פה במשהו שנותן יכולות או מפתח יכולות, אלא הפוך, להדגיש את הסכנות.
אורלי לוי אבקסיס: ובאמת, עניתם למשטרה בנוגע לפנייה שלהם?
איילה פרג: אני לא קיבלתי שום פנייה משום- - -
אורלי לוי אבקסיס: נברר את זה, ונבקש את התייחסותכם גם לוועדה.
אורלי לוי אבקסיס: ברגע שנקשר בין הגופים השונים, נהיה פה אמצעי תיווך, ואנחנו באמת ממליצים, מבחינתי, שיהיה בענק אישור של משרד הבריאות על הדבר הזה וגם של המועצה לשלום הילד, שיעבור לטיפות חלב.
אורלי לוי אבקסיס: זה חוזר מנכ"ל, יכולים לפתור את זה במהירות – הנחיה שאולי תציל חיים, ואם לא – לפחות איכות חיים.
אורלי לוי אבקסיס: אני מאמינה שנעשה פה בהמשך גם ביקורת, ואם לא, אולי אפילו בשדולה, כדי לחשוב מה עוד הדרכים שלנו כדי לתת להורים כלים, איך להימנע מלהזיק לילד, כשכל המטרה היא בעצם להיטיב אתו, אבל כמו שקיבלנו פה הערות, לא רק על הנושא של החוגים אלא איך אנחנו נותנים סיוע גם במצבי חירום להורים, כשמרגישים את התסכול, כשהם לא ישנים לילות שלמים, ועוד צריכים להרגיע את הילד – כשמרגישים את המצוקה הזאת, שיהיה להם טלפון או קו חירום, לפנות אליו, קו חם.
זבולון אורלב: שלום רב, אני מתכבד לפתוח ישיבה חגיגית זו, שמטרתה לקיים טקס חתימה על כרזת זכויות הילד בשפה ידידותית לילדים, כרזה ביוזמת יוניסף ישראל ונענינו ברצון לבקשה שהכנסת תתן את הבמה הראויה והמכובדת לסוגיית הכרזה הזאת שבנויה על אמנת האו"ם לזכויות הילד.
זבולון אורלב: לצערנו, אנחנו יודעים שיש תמיד כוונות מאד טובות והצהרות נכונות בדבר זכויות הילד אבל, מעשית הן לא תמיד עולות בקנה אחד עם ההצהרות והדיבורים ויש פער גדול מאד.
זבולון אורלב: לכן כל עשייה שהיא מקדמת את התודעה ואת ההכרה לצורך בדבר שמירת זכויות הילד אנחנו שמחים להיות שותפים לה.
זבולון אורלב: אני רוצה לברך את יוניסף ישראל על היוזמה הזאת, נמצאת אתנו גם יושבת הראש יעל מטלון, יוניסף ישראל היא שותפה פעילה עם הועדה ואני גם רוצה להזכיר שעל שולחן הכנסת מצויה הצעת חוק שיזמה הועדה, הצעה להקמת נציבות זכויות הילד בתוך ממשלת ישראל, כלומר, גוף ממשלתי שינסה לתאם, לפקח וליזום פעילויות בדבר זכויות הילד, שתהיה זרוע ממשלתית אחת.
זבולון אורלב: דיווחתי כבר באחת ההזדמנויות שמצאנו לכך אוזן קשבת.
זבולון אורלב: הרעיון להצעה הזו, אגב, הועלה על ידי יוניסף ישראל ואני שמח לומר שמצאנו אוזן קשבת במשרדי הממשלה לסוגיה הזאת.
זבולון אורלב: הנחנו את הצעת החוק הפרטית ואנחנו יודעים שמשרד המשפטים נתן את ברכתו של מנכ"ל המשרד כדי להוביל, בתיאום עם משרדי הממשלה הנוגעים בדבר, שהם בעיקר חינוך, רווחה ובריאות, הצעת חוק ממשלתית.
זבולון אורלב: נמצא אתנו פרץ סגל שריכז את העבודה הממשלתית בסוגיה הזו וכולנו מחכים שהממשלה תסיים את עבודתה לפני שהכנסת תסיים את כהונתה.
זבולון אורלב: לכן אנחנו מתכבדים בטקס החתימה.
זבולון אורלב: חברי הכנסת ייכנסו וייצאו אז רק נשמע דברים קצרים של מר מטלון, יושב הראש של יוניסף ישראל ונעשה הפסקות כדי שחברי הכנסת יוכלו לחתום ולחזור אל מלאכתם.
זבולון אורלב: בין חתימה לחתימה נקיים איזה דיון קצר.
מוריאל מטלון: תודה רבה לחבר הכנסת אורלב, תודה רבה לכולכם על שבאתם ותודה רבה גם לטובה בן ארי, ממשרד החינוך, שעומדת בראש המפעל וביחד חברנו למשימה הזאת.
מוריאל מטלון: שוו בנפשיכם מדינה דמוקרטית שבה שליש מן האזרחים אין להם זכות הצבעה לפרלמנט לכנסת.
מוריאל מטלון: שוו בנפשיכם שליש מן האזרחים שלא יכולים להגיש תביעה לבית משפט או לא יכולים לחתום על חוזה.
מוריאל מטלון: האם אותו שליש לא היה מתקומם?
מוריאל מטלון: לא היה מורד?
מוריאל מטלון: הלוא היו אומרים שזו מדינה שאינה דמוקרטית.
מוריאל מטלון: אבל, בעולמנו, השליש הזה במדינת ישראל הוא בעל זכויות כי מדינת ישראל, בחוק יסוד כבוד האדם וחירותו קבעה שאדם הוא בעל זכויות מיום היוולדו.
מוריאל מטלון: גם בחוק הכשרות והאפרוטרופסות.
מוריאל מטלון: אבל, הזכויות האלו לא ניתנות למימוש ולצורך כך יוניסף יזמה בעולם כולו את האמנה בדבר זכויות הילד, כשחמש מאות מליון ילדים בעולם נזקקים לעזרה ויוניסף פועלת למענם, אמנה שמאתיים מדינות חתומות עליה.
מוריאל מטלון: בישראל אנחנו יוזמים מחדש את החתימה על האמנה בשפה ידידותית לאחר שהאמנה נחתמה במדינת ישראל לפני עשרים שנה ואנחנו מקווים ביחד עם חבר הכנסת אורלב וביחד עם העזרה של הכנסת ומשרדי הממשלה, שיחוקק החוק שיתן ביטוי להקמת נציבות זכויות הילד, שתרכז את הפעילות בכל משרדי הממשלה כיד להבטיח שקולכם, קולם של הילדים יישמע ויינתן לו הביטוי הראוי, למרות שהם אולי לא כח אלקטרואלי אבל אני יכול לבשר לכם, חברי הכנסת שהתהליך הזה הוא בלתי הפיך כי כל הילדים הללו, ברבות הימים, מגיעים לגיל 18 והופכים להיות אזרחים מן המניין.
מוריאל מטלון: לכן ההשקעה הזו בנוער היא אמנם לא קצרת מועד "עד תום הקדנציה" אבל היא ללא ספק חלק מן המחוייבות של כולנו כדי להבטיח עתיד טוב יותר.
מוריאל מטלון: תודה רבה לכם ואיחוליי לכך שרוב חברי הכנסת יחתמו והחוק אכן יחוקק.
זבולון אורלב: נעשה הפסקה בדיון וחברי הכנסת שהצטרפו אלינו – באם הם רוצים לחתום וללכת, אז זו ההזדמנות עבורם.
זבולון אורלב: אני מזמין את חבר הכנסת שי חרמש.
זבולון אורלב: אנחנו מקדמים בברכה גם את השר סילבן שלום, שהוא המשנה לראש הממשלה, השר לפיתוח איזורי והשר לפיתוח הנגב והגליל, שעושה את מלאכתו נאמנה ותורם תרומה חשובה.
זבולון אורלב: בהקשר שלנו נדמה לי שאני היחיד פה שיכול להעיד שאם יש חבר כנסת שתרם תרומה מאד מהותית לסוגיית זכויות הילד אז הוא השר סילבן שלום כיוון שבכנסת החמש עשרה היתה לו הזכות גדולה להיות היוזם של חוק זכויות התלמיד.
סילבן שלום: כשיושב הראש היה יושב ראש ועדת החינוך.
זבולון אורלב: נכון שהיתה לי זכות להיות שותף ליוזמה, אבל ליוזם יש את הקרדיט העיקרי.
זבולון אורלב: הוא יזם את הדבר הזה וזה לא היה פשוט כיוון שמערכת החינוך –ונאמר את זה בלשון המעטה, באותה התקופה לא ראתה בעין כל כל יפה ונאלצנו לעשות "דיאטות" להצעת החוק על מנת שהחוק יעבור ובפרספקטיבה של מעל עשר שנים צריך לומר שזה אחד החוקים החשובים ביותר שעוסקים בזכויותיהם של ילדים, כיוון שבמהלך הזמן היו התפתחויות שונות והיום אנחנו רואים את זה כדבר שהוא מובן מאליו והמאבק הוא מאבק על היישום של החוק, שכל פעם אנחנו מגלים דבר כזה או אחר שצריך לתקן ולא רק זה אלא שמשרד החינוך, כבר לפני שנים, מינה מפקחת ארצית מיוחדת ונמצאת אתנו טובה בן ארי, שהיא ממונה על יישום חוק זכויות התלמיד.
זבולון אורלב: לא לכל חוק במערכת החינוך יש ממונה ואילו על החוק הזה, מפאת חשיבותו, מונתה מפקחת, טובה בן ארי, שגם היא ראויה להוקרה והערכה על פעולתה ועל תרומתה בתחום הזה.
זבולון אורלב: לכן חשוב מאד שהשר סילבן שלום הצטרף אלינו היום וייצרף את חתימתו על האמנה שאנחנו מחדשים כאן היום.
סילבן שלום: אני מודה לידידי זבולון אורלב על ההזמנה.
סילבן שלום: הדיון היום ועצם החתימה יש להם משמעות גדולה ועצומה.
סילבן שלום: זכויות הילד –שבהרבה מאד מקומות בעולם לא מיושמות, הן לא דבר שאפשר לקחת כמובן מאליו, למרות, שיש כמובן, את מגילת האו"ם ויש ועדות של האו"ם שדנו ופירסמו ויזמו, אבל עדיין, הן לא דבר שמיושם אצל כל חברות האומות המאוחדות, מאה תשעים ושלש מדינות במספר ואולי ההיפך.
סילבן שלום: גם במדינת ישראל, בשנת 2000 או 1999 כשהגשתי את הצעת החוק הזו, זה היה דבר לא מובן מאליו כלל.
סילבן שלום: היתה התנגדות גדולה מאד של משרד החינוך, של הסתדרות המורים, של ארגוני המורים, שחשבו שחוק זכויות התלמיד אמור לפגוע בהגמוניה שלהם על מה שנעשה בבתי הספר או עם התלמידים עצמם, אבל, זו לא היתה המטרה וזה לא היה הכיוון שבו רצינו ללכת.
סילבן שלום: המטרה היתה לאפשר לילדים לדעת שיש להם גם זכויות לצד חובות, הלוא אף אחד לא רצה להביא לכך שילדים יוכלו פתאום להרגיש שווים למורים ושהם מנהלים יחד אתם את שיעורי הלימוד או את בתי הספר, לא זו היתה המטרה אבל המטרה היתה כמובן למנוע אפליה, למנוע מצב שבו ילדים לא יכולים להגיע לבתי הספר בגלל שמישהו החליט להרחיק אותם ואין להם אפשרות להגיד על זה לא מילה ולא חצי מילה וכמובן, תמיד אלה שמורחקים הם רק אלה שלא בדיוק 'קרובים לצלחת' אלא ילדים שגם כך נמצאים בתחתית הסולם לעומת האחרים, שתמיד יכולים להגיע אל סגן ראש העיר הממונה על החינוך –אם הם לא מגיעים אל ראש העיר, ולהגיע אל מנהל אגף החינוך בעיריה ולדאוג שהם יחזרו אל ספסל הלימודים לעומת אחרים שלא.
סילבן שלום: בענין הזה עשינו הישג גדול מאד ולצערי – ואמרתי את זה לידידי שר החינוך גדעון סער, נעשה תיקון לאחרונה לפי כשיש הליך של הרחקה הילד יושב בבית עד שההליך מתבצע, ויש לו אפשרות הרי לערער אבל אני חשבתי שאם ילד יושב חודשיים או שלושה בבית, עד שהתהליך מתבצע, האפשרות שהוא יחזור ללמוד לאחר מכן היא אפשרות לא סבירה כמעט, בגלל העובדה שהוא כבר התרגל לקום בשתים עשרה או באחת ולהסתובב ולא להיות במערך השיעור.
סילבן שלום: חשבתי שצריך לנהל את זה כאשר הוא יושב בבית הספר אבל למרות התיקון הזה, שאני כמובן מצר עליו, עדיין זה חוק מתקדם שמאפשר לגשת לבחינות הבגרות ורק היום ראיתי באחד העיתונים שהמורים או מנהלי בתי הספר כועסים על זה שלא מאפשרים להם להרחיק ילדים מסיבות מקצועיות בלי אישור של שר החינוך או של משרד החינוך, ואילו אני חושב שהדבר הזה הוא כל כך בסיסי, הרי ראינו מקרים בעבר – היום אולי קצת פחות – מקרים שמנהלים או מורים לא רצו לאפשר לתלמידים לגשת לבחינות בגרות בגלל שהציון שלהם יוריד את הממוצע הבית ספרי וימנע מבית הספר להציג מצגי שווא של הצלחה מאד גבוהה, כי נותנים לגשת רק לאלה שנמצאים במעלה הסולם.
סילבן שלום: לכן פעלתי בנושא של חוק זכויות התלמיד מאחר ורובו המכריע של אותו צבור הוא עדיין בבתי הספר.
סילבן שלום: מדינת ישראל היא מדינה מאד צעירה, הצעירה ביותר בעולם המערבי, חציון הגיל בה הוא 28 שלא נשמע כדבר הזה ואם נקח אוכלוסיות מסויימות כמו אוכלוסיות חרדיות, דתיות, או את אוכלוסיית הבדואים, נראה שחציון הגיל הוא הרבה יותר נמוך, אצל הבדואים הוא 12, אצל החרדים הוא 17, אלה מספרים מדהימים שאומרים שיש שיעור גדול מאד של ילדים במדינה הזו.
סילבן שלום: בדרך כלל חציון גיל נמוך מעיד על מדינה מפגרת כי תוחלת החיים יותר נמוכה ושיעור הילודה יותר גבוה אבל, אנחנו במצב שבו מצד אחד יש לנו תוחלת חיים גבוהה אבל גם שיעור ילודה מאד גבוה.
סילבן שלום: דרך אגב, לא אני אמרתי, בדוח של 2009 שפירסם האו"ם, נכתב בצורה מפורשת ששיעור הילודה בכל העולם יורד למעט קבוצת אוכלוסיה אחת בעולם – קבוצת האוכלוסיה היהודית שחיה בישראל.
סילבן שלום: מיד אפשר לבוא ולחשוב שהאוכלוסיה היהודית שחיה בישראל היא חרדים או דתיים לאומיים אבל מסתבר שלא כי גם חילוניים וגם הגירושין, לצערי הרב מביאים ליותר ילדים, כי אם התחָּתנו ויש לנו ילדים ביחד ועשינו נישואים שניים בהם גם האישה באה עם ילדים ואנחנו עושים עוד ילדים משלנו – אז עושים עוד ילדים – מה שלא התכוונו אליו מלכתחילה שיהיו לכל אחד מאתנו ארבעה ילדים - - -
אורלי לוי אבקסיס: כדי לפתור את הבעיה הדמוגרפית, אנחנו צריכים עוד גירושין.
סילבן שלום: לא אבל אני רוצה לומר לָךְ, אורלי, שגם שיעור הילודה באוכלוסיות אחרות במדינת ישראל, הלא יהודיות, יורד בצורה דרמטית ושיעור הילודה בכל המזרח התיכון שמקיף אותנו יורד בצורה דרמטית והמקום היחיד בעולם שבו שיעור הילודה גדל – וזה לא אני אומר אלא דוח האו"ם מ-2009 – הוא הקבוצה היהודית בישראל שזה מדהים.
סילבן שלום: אנו רואים שזה עוד מעט משתווה לשיעור הילודה של האוכלוסיה המוסלמית בישראל ואני לא לוקח את האוכלוסיה הדרוזית והצ'רקסית שבהן שיעור הילודה הרבה יותר נמוך אבל עדיין, שיעור הילודה בארץ הוא מאד גבוה, גם של יהודים וגם של לא יהודים, דבר שמצביע על כך שיש יותר ויותר ילדים במדינת ישראל שזקוקים לאותה הגנה.
סילבן שלום: ההגנה הזו לפי דעתי באה לידי ביטוי בימים האלה, כשאנחנו רואים שילדים נאלצים להיות במקלטים וילדים נאלצים להיות במצב שבו הם לא יכולים ללכת לבית הספר, עם הבהלה, הפחדים, חוסר המעש, כל הדברים האלה שהם זכויות בסיסית של כל ילד באשר הוא, לא נמצאים כאן לצערנו בעיקר בימים האחרונים והאמנה הרי מכילה שלוש זכויות מרכזיות, לצד זכות ההנקה וזכות ההשתתפות נמצאת גם זכות ההגנה.
סילבן שלום: בדרך כלל זכות ההגנה היא הגנה מפני ההורים, הגנה מפני הסביבה, מפני מבוגרים אבל, גם זכות הגנה לחיים נורמליים ולחיים שפויים ואנחנו דווקא בימים האלה נמצאים לצערי במצב לא כל כך פשוט בענין הזה.
סילבן שלום: מבחינתי, סעיף 29 לאמנה לזכויות הילד הוא סעיף מרכזי, כי הוא מדבר על הזכות לחינוך, "לילד הזכות לחינוך ולמימוש היכולות והכישורים שלו, המדינות החברות התחייבו ללמד את הילד במסגרת מוסדות החינוך, לפתח יחס מכבד לאחרים, ללמד אותו לחיות בשלום עם אחרים, לכבד את זכויותיהם ולנהוג באופן סבלני כלפיהם".
סילבן שלום: השופטת, סביונה רוט לוי, שהיא ממונה על הענין הזה, פעלה יחד אתנו כדי לנסות להעביר את זה אבל גם היום –והזכרת את טובה בן ארי, כמה פעמים רצו לבטל את המחלקה שלה ואת החטיבה שלה וכל הדבר הזה הוא גם פועל יוצא של מאבק בלתי נגמר בין התלמידים לבין המורים, דבר שלא צריך להיות כי הם יכולים לדור בכפיפה אחת, הלוא עשינו גם את חוק זכויות המורים והתקדמנו בענין הזה, אבל הממשלה הקודמת נפלה בטרם עת כך שלא השלמתי את החקיקה של חוק זכויות המורה עד הסוף וצריך גם חוק זכויות הסטודנט ועוד דברים אחרים.
סילבן שלום: אנחנו נמצאים היום ברגע מכונן, אנחנו רואים מה קורה בסוריה ובמקומות אחרים, אז יוניסף, שבהיגוי הישראלי היא יוניצף למרות ששמה הוא יוניסף, זה חלק מן הענין של ההיגוי של האות צדי"ק, האם בכלל יש את האות צדי"ק בשפה העברית, בהיגוי הזה שלה או לא, זהו מאבק אדירים שקיים בין הקבוצות הספרדיות לאשכנזיות, אגב, כי אין שום שפה שמית אחרת שבה קיים ההיגוי "צה" ולכן מבחינתם זהו "יבוא" מגרמניה, כאשר ה "צה" וה "סה" אמורים להגות כמו הטי"ת והת"ו בהיגוי מסוים אבל כאן נוכל לכתוב את זה באות צדי"ק - - -
מוריאל מטלון: כ"ספרדי טהור", אני אמור להגיד יוניסף, האם נכון?
סילבן שלום: בכל מקום בעולם הוגים את זה יוניסף, הענין הוא שכותבים את זה עם האות C ולכן זה יוניסף.
סילבן שלום: אבל, בוועדה נקרא לזה יוניצף כפי שאנחנו אומרים מצרים - - -
זבולון אורלב: הועדה חזרה למקור ואנחנו כותבים את זה יוניסף.
סילבן שלום: אחת הדוגמאות היא מצרים, כי הם קוראים לעצמם 'מַסְרִי' ואנחנו אומרים להם: אתם חייבים להיות מצרי - - -
זבולון אורלב: הלוא כך כתוב בתורה.
סילבן שלום: כתוב מצרים ואילו ההיגוי צריך להיות 'מסרי' אבל לא ניכנס כרגע לויכוח בין הרבנים, הוא ויכוח מאד גדול, בשפה העברית האות "צ" בהיגוי "צה" ניצחה וכולנו בהיגוי "צ" כצדי"ק ולא כ"סה" אז יוניצף.
סילבן שלום: ותוכל לקרוא לזה יוניסף, איך שתרצה.
סילבן שלום: אני מודה לכל מי שבא לכאן.
סילבן שלום: אני מאד שמח להיות כאן.
סילבן שלום: מודה שוב ליושב הראש שלאורך כל השנים הוכיח את עצמו בדאגה לזכויות הילד ולזכויות התלמיד.
סילבן שלום: בזמנו היה את יוסי שריד כשר חינוך שהיה אומר לי מאחורי הקלעים: ראה, כל המשרד נגד אז אני לא יכול לתמוך אבל, אני לא מתנגד לזה אז תמשיך לעשות, אני אעשה כך שאוכל לא להתנגד.
סילבן שלום: תובעים ממני לבוא אל הוועדה להתנגד אבל איך אני יכול להתנגד חוק כזה, אז בין זה שאני שר שאמור לייצג את המשרד לבין דברים אחרים לא אבוא לוועדה.
סילבן שלום: הוא לא הגיע.
סילבן שלום: המשרד הציג שם עמדת נגד אבל זבולון, כמנכ"ל משרד החינוך לשעבר, היתה לו גם את האוטוריטה להוביל את הענין זה.
סילבן שלום: גם לו לא היה פשוט, הסתדרות ההורים וארגון המורים שהפעילו לחץ מאד כבד עליו, המפד"ל אז היתה מאד חזקה אבל, למרות כל זאת, הוא הוביל את זה בדרך הנכונה וגם לאחר הרבה מאד שנים צריך להגיד לך גם את הדברים הנכונים.
סילבן שלום: גם לטובה יש לומר להמשיך להצליח ולגברת אתי בנימין, שגם היא היתה בהובלה של הענין, וגם היא תמכה בזה לאורך כל הדרך.
זבולון אורלב: תודה רבה למשנה לראש הממשלה.
זבולון אורלב: יש שני חברי כנסת שמבקשים שלא לדבר אלא לחתום, חבר הכנסת זאב ביילסקי וחבר הכנסת שלמה מולה חותמים עתה ומצטלמים.
סילבן שלום: למוריאל אני רוצה להגיד מילה טובה על המאבק האדיר שהוא עושה ועל כל הניהול האדיר הזה של זכויות הילד, שהן לא דבר מובן מאליו בכלל ואני רוצה להודות לך על כל הענין הזה.
אורלי לוי אבקסיס: אני רוצה להגיד תודה לכל העוסקים במלאכה, זה לא ענין של מה בכך.
אורלי לוי אבקסיס: תודה רבה לשר סילבן שלום שהיה אחד –וכבר דיברנו על כך ולא פעם אחת, מן היוזמים והמובילים בתחום הזה ואדוני השר, אני רוצה לנצל את ההזדמנות ולבקש ממך בקשה שדווקא בימים אלה וביחס לאמנה שאנחנו חתמנו עליה היום, מקבלת משנה תוקף.
אורלי לוי אבקסיס: היתה לי הצעת החוק שהיתה על שולחן הממשלה בנוגע לרישות כל המקלטים הציבוריים בישובי העימות.
אורלי לוי אבקסיס: אנחנו רואים ילדים שנדרשים ואנחנו מדברים על אוכלוסיית מצוקה.
סילבן שלום: רישות אינטרנט?
אורלי לוי אבקסיס: כן, הרי אלו הוצאות חד פעמיות על התשתית.
אורלי לוי אבקסיס: זהו אינטרנט אלחוטי ואנחנו יכולים לפתור כמה בעיות כאשר הילדים נאלצים לבלות במקלטים, גם להסב את תשומת לבם ולהשכיח מהם את הפחדים ואת מה שמתחולל בחוץ ומצד שני, להעביר את הזמן אבל גם ניתן יהיה להשתמש באותו כלי כדי, שאם חלילה וחס, הם ייאלצו להישאר שם תקופת לימודים לזמנים לא קצרים, שאפשר יהיה לנצל את זה.
אורלי לוי אבקסיס: אתה הובלת את הענין של הכיתות החכמות אז אפשר להעביר שיעורים במסגרת הזו לאותם ילדים.
אורלי לוי אבקסיס: צריך לזכור שמדובר באוכלוסיות של מצוקה, של רווחה כי מי שיש לו את הממ"ד בבית הוא ודאי מחובר לאינטרנט או לטלוויזיה ולדברים אחרים שמקלים על השהות אולם, במקלט הציבורי לא רק שצריך לחלק את המרווח האישי שלך עם שכנים ועם אנשים אחרים, ביקרתי שם והצעת החוק נולדה דווקא מביקור בבאר שבע, במקלט ציבורי של אוכלוסיה בשכונה קשת יום, והזדעזעתי לראות איך הילדים מבלים שם שעות.
אורלי לוי אבקסיס: אדוני השר, התקבלה בוועדת שרים לענייני חקיקה השבוע הצעת חוק שגם עליה אני מברכת, הצעה של חבר הכנסת שטרית שמדברת על רישות אינטרנט אלחוטי בכל מקום שנותן שירות לציבור כדי להעביר למבוגרים את הזמן ולא ייתכן שאנחנו נדבר במטבע שונה כאשר אנחנו מדברים על ילדים ששם הנזק הרבה יותר גדול והטיפול בחרדות שמגיעות בעקבות מה שקורה הוא יותר ממושך, ואילו כשמדובר במבוגרים הטענות שונות לחלוטין וצריך לדאוג לשאלה איך הם יעבירו את הזמן בזמן שהם ממתינים לאותו שירות.
אורלי לוי אבקסיס: אני מבקשת ממך, אדוני, לעזור לי עם הנושא הזה, דווקא בימים שבהם ילדי ישראל, כ-200,000 תלמידים נמצאים תחת האיום של המתקפות, לא נמצאים במסגרת של חינוך אלא במקלטים, שתהיה בשורה בשבוע הזה, שהמקלטים האלה יהיו מרושתים ואני יכולה לומר לך עוד משהו, יש לי כבר הבטחות מן המגזרים הפרטיים לעזור בנושא הזה, בתשתית, זאת אומרת שהנטל –שהוא לא גדול ואני יכולה להגיד לך שעשיתי את זה במקלט הביתי הצמוד לבית, זה עלה לנו שמונים שקל וזה לא היה במכרז אלא כמשהו אישי ופרטי, שמונים שקלים כדי לרשת מקלט אחד ברשת אלחוטית, זה לא משהו שצריך להפיל את מדינת ישראל וגם אם העלות תהיה גבוהה אז יהיה מי שישתתף במימון הזה.
אורלי לוי אבקסיס: אני סומכת עליך ואני יודעת שיש לך המון המון כוחות ובעיקר שאתה נושא את הדגל של הפריפרייה.
אורלי לוי אבקסיס: אז זו העת, הישיבה המסורה הזו, כי כך נראה שאנחנו חושבים עליהם לאורך כל הזמן.
סילבן שלום: אני שמח על הרעיון ואגיד לך שלושה דברים: הרעיון מצוין.
סילבן שלום: , אם את רוצה להעביר את הצעת החוק הזו אז אם שטרית יציג אותה השבוע והוא יציג אותה השבוע כי זה בתמיכת ממשלה אז תצמידי אותה.
סילבן שלום: ודבר שלישי אני גם השר לענייני הנגב והגליל ואני יכול לסייע במימון של הדבר הזה.
אורלי לוי אבקסיס: נהדר.
סילבן שלום: זה רעיון נהדר ואפשר לעשות עם זה גם בדיקה ולראות את הדבר הזה.
סילבן שלום: זה דבר, כמו שאמרת, שהעלויות שלו לא בשמים, נכון שהשמונים שקל מתבססים על זה שיש לך אינטרנט אלחוטי בבית אז זו רק התוספת, הענין של הדלתא אבל זה בסדר, זה לא אומר שזה יהיה שמונים שקל אבל זה אומר שאפשר יהיה לעשות את זה.
סילבן שלום: השאלה בכמה מקלטים מדובר, כי עיר כמו באר שבע מאתיים אלף פלוס תושבים ואשדוד שהם מאתייים אלף פלוס ואשקלון מאה וחמישים אלף תושבים אז מדובר כנראה באלפים רבים של מקלטים אבל עדיין, אנחנו יכולים לעשות את זה.
סילבן שלום: אני לא מאמין שזו עלות כל כך גבוהה, הרעיון הוא רעיון מצוין וכמו שאמרת, זה יכול לחבר את הילדים לא רק לכיתות החכמות, שאת זה, דרך אגב, יש רק בפריפרייה ואין בגוש דן, זאת אומרת, אין יותר לוח שחור ואין יותר מורה שכותבת עם גיר ואומרת: תיזהרו, יש לי עיניים בגב, אלא, הכל מסך צבעוני, ילדים עם לאפ-טופים, עשינו גם פרוייקט "סיסמה לכל תלמיד", יחד עם וודי אנג'ל, שמאפשר לילדים להיות מחוברים למערך השיעור מכל מקום שבו הם נמצאים ובבית שאן עשינו את זה לכל בית שאן, כל בית שאן מחוברת ל"סיסמה לכל תלמיד" וזה מאפשר לילדים, גם אם הם בבית, אם הם בחו"ל, אם הם אצל הסבתא וגם אחרי שעות הלימוד, גם לילדים וגם להורים, עם סיסמה להיות מחוברים עם המורה, בלי שאף אחד אחר רואה את זה ויודע, האמן לי, זה רק ענין משלים ואני חושב שזה רעיון טוב שאפשר לבוא וליישם אותו.
דובר: לחשוב גם על המקלטים בגליל.
סילבן שלום: אין אצלי 'נגב לבד וגליל לבד', הכיתות החכמות, הן גם בנגב וגם בגליל וכל דבר שייך לשני הדברים.
זבולון אורלב: אנחנו עוסקים בסוגיה - - -
סילבן שלום: קו עימות ב-2006 היה בצפון אז יכול להיות גם מחר.
זבולון אורלב: בזכויות הילדים ועכשיו ניתן לילדים לדבר.
יונתן גילת: אני יונתן גילת, תלמיד כיתה ט' מגמנסיה הרצליה בתל אביב, אני אחד מנציגי של ארגון יוניסף ישראל.
יונתן גילת: אני חלק מתכנית "א.
יונתן גילת: א" – אחריות אזרחית בישראל.
יונתן גילת: קודם כל אני רוצה לדבר קצת על יוניסף.
יונתן גילת: יוניסף פועל בעולם למען ילדים ואמהות, הוא יונק את סמכותו מכח האמנה הבינלאומית לזכויות הילד שאושררה על ידי מאתיים מדינות בעולם.
יונתן גילת: גם מדינת ישראל כמו שאתם יודעים אישרה את האמנה בשנת 1999 - - -
זבולון אורלב: מאה תשעים ושלש מדינות, אבל זה בסדר.
יונתן גילת: יוניסף פועלת בישראל למען קידום זכויות הילד ועושה פעולות חינוך ליישום האמנה הבינלאומית לזכויות הילד, גם קידום חקיקה בנושא עם דגש על הגנה על אוכלוסיות מוחלשות ולכן חשוב שכולנו נתמוך בפעילות ההומניטרית של יוניסף.
יונתן גילת: האמנה בדבר זכויות הילד היא הכלי הבינלאומי הראשון המחייב משפטית לקיים את מכלול זכויות האדם של הילד.
יונתן גילת: בסעיף 42 לאמנה לזכויות הילד כתוב שממשלות חייבות לקדם את המודעות לזכויות ילדים בקרב ילדים וגם בקרב מבוגרים.
יונתן גילת: קראתי את הדוח של משרד החינוך לפיו יש ירידה באלימות בבתי הספר אבל עדיין רבע מן הילדים פוחדים ללכת לבית הספר בגלל אלימות אז אפשר לפתור גם את זה באמצעות הזכויות.
יונתן גילת: כהוכחה לזה יוניסף ערך מחקר באנגליה לפני מספר שנים ובמחקר נמצא שיש קשר ישיר בין לימוד זכויות לבין ירידה באלימות בבתי הספר.
יונתן גילת: מדינת ישראל חתמה על האמנה הבינלאומית לזכויות הילד לפני עשרים ואחת שנים, כמו שאמרתי.
יונתן גילת: המדינה התחייבה שכל בעלי התפקידים ואנשי הצבור שעוסקים במקצוע עם ילדים ידעו את האמנה ויישמו אותה.
יונתן גילת: החשיבות בכך היא יצירת סדר חברתי שמושתת על כבוד והירארכיה ברורה שבה האדם החזק, המבוגר, נותן זכויות לאדם היותר חלש ממנו שהוא הילד.
יונתן גילת: אתם, המבוגרים, מחזיקים בידיכם את הכח ואת האמצעים ליידע את הילדים בדבר זכויותיהם, להעניק לנו אותן ולהגן עלינו מפני פגיעות אפשריות בזכויותינו.
יונתן גילת: יישום האמנה מקדם יחס של כבוד לילדים על ידי כך שהוא שומר ומגן עליהם.
יונתן גילת: הילדים, בתורם, יגדלו וילמדו שיחס מכבד הוא ערך חברתי שחייבים לשמור עליו.
יונתן גילת: תוך כדי לימוד זכויות לומדים גם על גבולות וזו עוד סיבה לחתום על האמנה, כי כשילד יודע מה הזכויות שלו הוא יודע גם מה הגבולות שלו וכך יודע לכבד את זכויות האחר.
דריה פרי: שלום, אני נציגת יוניסף, תלמידה בכיתה י' .
דריה פרי: לפני עשרים ושתיים שנה אושרה האמנה לזכויות הילד אבל עדיין קולנו לא נשמע במעגלי החיים שמשפיעים עלינו וקשורים אלינו אותנו כפי שאנו, הנוער למען יוניסף, היינו רוצים להיווכח, שזה אומר להיות שותפים אמיתיים בקבלת החלטות של הצעות חוק, בבית הספר ובבית כמובן.
דריה פרי: לכל ילד מגיעה ילדות שזה אומר ילדות ללא פחד, ללא רעב, ללא אפליה וללא כפיה וחשוב שילדים ייהנו מן הזכות שלהם להיות ילדים.
דריה פרי: האמנה הבינלאומית מנחה את המדינות העולם להעניק זכויות בסיסיות לילדים ולנוער ולהיטיב את מצבם ללא הבדל דת, גזע, מין, גיל, שפה, צבע או לאום והמדינות שאישרו את האמנה דואגות לאזרחים צעירים, להיום ולמחר.
דריה פרי: באמנה יש סעיפים רבים שיכולים להביא תועלת מיידית לתלמידים ולמערכת החינוך וידע הוא כח, הידע הזה צריך להגיע אל מערכת חינוך ואל התלמידים בצורה ברורה וגלויה, והכי חשוב, גם בתקנוני בתי הספר, כדי להעביר את הזכות, האחריות והחובה לכל מנהל בית ספר.
דריה פרי: המצב כיום הוא שלא הרבה מן הילדים והמבוגרים יודעים מהם אופני הפעולה לממש את הזכויות.
דריה פרי: מורות, מפקחים ומנהלים זקוקים ללמידה ולהדרכה לצורך יישום הזכויות שיש לכל ילד מתוקף היותו ילד או תלמיד.
דריה פרי: הצדק החברתי נדרש גם כאן.
דריה פרי: אתם, המבוגרים מאתנו, מורי הדרך, חברי הכנסת, הורים, אנשי החינוך ושר החינוך, אנחנו מבקשים לצעוד אתכם בשביל הזכויות, לזמן לנו למידה אזרחית ראויה ליישום אמנת זכויות הילד בכל מקום ובכל עת.
דריה פרי: נוער יוניסף ערבים לא רק לילדי מדינת שראל אלא גם לילדי כל העולם ואנחנו עושים מאמצים כדי לדאוג שהם יוכלו לחיות בשלום ובתנאים טובים יותר.
דריה פרי: הכי חשוב שהם ישרדו, שבמקרים כמו מלחמה, עבודת ילדים או רעב זה לא מובן מאליו שהדברים האלה יקרו.
דריה פרי: לאחר תהליך שעברנו בתכנית א.א. - אחריות אזרחית, נוער למען יוניסף, הבנו שהאחריות מוטלת גם עלינו ובעצם העובדה שכל שש שניות מת ילד מסיבות שאפשר למנוע אותם מצריכה שינוי.
דריה פרי: - - -
זבולון אורלב: את מדברת על כל שש שניות בעולם.
דריה פרי: בעולם אבל אנחנו לכל ילד - - -