GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מגלי והבה: כשאני רואה את האישה מחצור הגלילית – ביקרנו שם – שאין לה בפריז'ידר שום דבר.
מגלי והבה: היא עובדת, משתכרת 4000 שקל ועומדת בפני פיטורים.
מגלי והבה: איפה הרחמנות?
מגלי והבה: איפה הלב הרחום של אותם מקבלי החלטות?
מגלי והבה: אני שמח על הנוכחות המאסיבית של האנשים מכל הקשת החברתית.
מגלי והבה: תודה לכם שאתם מביאים לנו את המסר, אבל המסר צריך להיקלט בממשלת ישראל.
מגלי והבה: אם לא ישנו את סדר העדיפויות אנחנו בבעיה.
מגלי והבה: שאלו אותי מאיפה המקורות התקציביים.
מגלי והבה: אישרו לשר התחבורה 8.7 מיליארד ₪ לתשתיות.
מגלי והבה: מצוין.
מגלי והבה: אם שר התחבורה עומד עד סוף השנה בתשתיות שלו אני מצדיע.
מגלי והבה: אני אתן לו שנתיים.
מגלי והבה: ממילא הרכבת לאילת תיקח עוד 8 שנים או 4 שנים – אני לא יודע כמה – והרכבת לקריית שמונה עוד יותר.
מגלי והבה: השלטים, דרך אגב, מוכנים עם ביבי נתניהו וכץ.
מגלי והבה: היועץ המשפטי ביקש לכסות, אבל השלטים קיימים.
מגלי והבה: אני לא יודע מתי הרכבות יהיו.
מגלי והבה: על מי אנחנו עובדים?
מגלי והבה: אני כל יום מתרגש ומתרשם ממך, ד"ר קדמן, כשאני שומע אותך במאבקים שלך.
מגלי והבה: אני מניח שכל אחד מכם.
מגלי והבה: אם מטרת הישיבה, אדוני היושב-ראש, לבוא לפה ולהגיד שיש דוח טוב וחשוב ואין המלצות לממשלת ישראל להביא כספים, להעמיד את זה בסדר העדיפויות.
מגלי והבה: לא יזיק שום דבר לאף ממשלה אם יתנו את ה-2 מיליארד לרווחה ולטיפול במשפחות העוני.
מגלי והבה: לא יזיק, תאמינו לי.
מגלי והבה: אי אפשר לגדל חברה שיש בה פער כזה גדול.
מגלי והבה: מצד אחד יש לנו אנשים שנעשים עשירים ברמות שאתם לא יודעים, מצד שני, יש משפחות שצר לי, גם האישה וגם הבעל עובדים ולא גומרים את החודש.
מגלי והבה: הם גם לא מחנכים את הילדים כמו שצריך.
מגלי והבה: אם לא נשקיע בילדים האלה שהם עניים, לא מחונכים נגיע לחברה שאנחנו לא רוצים להגיע אליה.
מגלי והבה: התחרות יותר קשה.
מגלי והבה: פעם, כשהיית מנכ"ל משרד החינוך, היו אומרים שהיתרון הטוב של מדינת ישראל הוא שיש לה מאגרים של אנשים שיכולים להוות חברה יותר טובה שתעלה בפער שלה מול האחרים.
מגלי והבה: היום האחרים בדיוק כמונו.
מגלי והבה: האקרים של סעודיה מגיעים לפה יותר מהר.
מגלי והבה: היום ה-F15 וה-F18 זאת אותה טכנולוגיה ואותם אנשים.
מגלי והבה: אם לא נשמור על החברה שלנו, נשמור על הילדים שלנו, ניתן להם את הכוח הבסיסי להתחנך טוב, אז כל העוני הזה לא ייעלם.
מגלי והבה: אפשר להעלים את העוני, אם רוצים.
מגלי והבה: מי שגדל עם כפית זהב, למה שיחשוב על העניים?
מגלי והבה: מי שלא עסק בחינוך ולא גידל דורות – יש לנו פה מנכ"ל משרד חינוך ואיש שתרם למערכת החינוך.
קריאה: ושר רווחה לשעבר.
מגלי והבה: התחלתי, אבל לקחת לי את המילים.
מגלי והבה: אני רואה איך הוא טוען את זה מעל במת הכנסת.
מגלי והבה: חברים, אנחנו לא באנו לפה בשביל לסמן לכם וי.
מגלי והבה: אני מקווה, אדוני היושב-ראש, שתצא מפה המלצה לממשלת ישראל – עדיין בידנו – להשיג את התקציבים הנכונים לאותם מקומות בשביל לחזק את החברה, את הילדים, בשביל שנבוא ונתגאה בפניכם עם חברה פחות ענייה, חברה שיכולה לעמוד באתגרים של מדינת ישראל, כדי שיחד נוכל לצעוד קדימה.
מגלי והבה: אני שוב רוצה להודות ליושב-ראש, להודות לכל אלה שעוסקים במלאכה.
מגלי והבה: אני אוהב לשמוע ולהיות אתכם – אני אקרא את הפרוטוקול – אבל אני חייב ללכת לוועדת הכספים.
מגלי והבה: אתה, אדוני היושב-ראש, תנהל פה, אבל שם יש מלחמות אחרות.
מגלי והבה: אזרחי ישראל, אין לנו בעיה של כסף, יש בעיה של סדר עדיפויות.
מגלי והבה: אם אנחנו יחד לא נצליח לשנות את הג'וק הקטן הזה במחשב של כמה ממקבלי ההחלטות, אז כולנו נמשיך לסבול.
מגלי והבה: תודה רבה, אדוני.
זבולון אורלב: עכשיו אנחנו נבקש מד"ר קדמן לפתוח במשפטים קצרים, נציג את המצגת במשך 10 דקות ונאפשר לחברי הכנסת וליתר המוזמנים להשתתף.
יצחק קדמן: אני גם מודה לוועדת העבודה והרווחה ששותפה לדיון הזה.
יצחק קדמן: אני יודע שיושבת הראש מנהלת כרגע ישיבה בוועדת העבודה והרווחה העוסקת באחד הנושאים החשובים לילדים, שזה שירותי בריאות התלמיד בבתי הספר שנמצאים על סף קריסה.
יצחק קדמן: היום התבשרנו שהמכרז, שמלכתחילה היה דבר רע מאוד כי הוא דיבר על הפרטת שירותי בריאות התלמיד, בוטל.
יצחק קדמן: עכשיו צפויה קטסטרופה עוד יותר גדולה, מפני שמי שימשיך לנהל את השירות המופרט של אחיות בתי הספר יהיה הגוף שבגלל הכישלון שלו הוציאו את המכרז.
יצחק קדמן: הוא ניגש שוב למכרז ולא זכה.
יצחק קדמן: הוא ימשיך להפעיל את זה מכוח האינרציה, כי אין מישהו אחר שיעשה את העבודה.
יצחק קדמן: אני מיד אקשר את זה לשנתון.
יצחק קדמן: אגב, אחד הדברים שהצגנו שם הבוקר הוא שכתוצאה מהפרטת שירותי הבריאות לתלמיד ירד בצורה דרסטית שיעור בדיקות הראייה והשמיעה שעושים לילדים בבתי הספר.
יצחק קדמן: אני לא צריך להגיד בפני הנוכחים פה מה המשמעות כשבודקים פחות ראייה ושמיעה, איך זה משליך על בריאות התלמיד, איך זה משליך על החינוך של התלמיד.
יצחק קדמן: הוא מהר מאוד מוגדר כתלמיד עצלן רק בגלל שהוא לא יכול לקרוא מרחוק.
יצחק קדמן: אף אחד לא מאתר את זה.
יצחק קדמן: השנתון הזה הוא יחיד מסוגו בעולם.
יצחק קדמן: אנחנו עשינו בדיקה.
יצחק קדמן: אין עוד שנתון בהיקף כזה, בתדירות שלו, בוותק ההופעה שלו.
יצחק קדמן: זה השנתון ה-20 שאנחנו מוציאים.
יצחק קדמן: אין לזה אח ורע.
יצחק קדמן: צודק חבר הכנסת שאומר שאם זה יהיה משהו יפה, אסתטי על המדף, מעצור לדלת, אז כל העבודה שלנו היא לשווא.
יצחק קדמן: הנתונים פה נועדו לתת מפת דרכים לעשייה.
יצחק קדמן: הנתונים פה באים למנוע את האליבי של כל רשות שעוסקת בביצוע להגיד שהיא לא ידעה.
יצחק קדמן: אנחנו יודעים.
יצחק קדמן: אם אנחנו רק נפתח את העיניים אנחנו יודעים.
יצחק קדמן: אנחנו יודעים בדיוק איפה מונחות הבעיות, היכן מונחים ההישגים, איפה אנחנו עומדים בהשוואה לארצות אחרות בעולם, איפה אנחנו עומדים בהשוואה לעצמנו לפני כמה שנים.
יצחק קדמן: אי אפשר יותר להגיד: לא ידעתי, לא ראיתי, לא שמעתי.
יצחק קדמן: הכל נמצא, צריך רק לרצות.
יצחק קדמן: צריך גם לרצות לתכנן עשייה ומדיניות.
יצחק קדמן: אני מסכים עם כל מה שאמרת על סדרי עדיפויות ומשאבים, אבל צריך גם לדעת את המשאבים לנצל נכון.
יצחק קדמן: לא לנצל אותם על סמך מיתוסים ופולקלור, אלא על סמך נתונים.
יצחק קדמן: אחד הדברים המדהימים בשנתון זה השונות העצומה שיש בנתונים בין ישוב לישוב, בין אוכלוסיה לאוכלוסיה במדינה הקטנה הזאת שקרויה ישראל.
יצחק קדמן: מישהו צריך, למשל, ללמוד ולהבין מדוע דווקא בחיפה ובירושלים שיעור המאושפזים בקרב ילדים שהגיעו לחדר מיון הוא פי 2 מאשר בכל בתי החולים בארץ.
יצחק קדמן: מישהו צריך לבדוק את זה.
יצחק קדמן: מישהו צריך לבדוק האם העיר ירושלים זוכה להתייחסות נאותה.
יצחק קדמן: אני אומר לכם מספר - אולי לא יהיה כלול בשקפים - אבל בירושלים כל שנה נולדים למעלה מ-22 אלף ילדים.
יצחק קדמן: כל שנה נולדת עיר.
יצחק קדמן: מה זה אומר מבחינת היערכות לכיתות לימוד, למשל?
יצחק קדמן: מי שבקי במה שקורה בירושלים ובחלקים מסוימים בירושלים יודע שאין כיתות לימוד.
יצחק קדמן: 22 אלף ילדים - זה גודל של עיר בישראל – נולדים כל שנה בירושלים.
יצחק קדמן: לכל הדברים האלה יש השלכות מובהקות לעשייה.
יצחק קדמן: אני רק אגיד עוד משפט אחד בטרם אעביר לגברת יפה ציונית וציפי ברמן שיושבת לידה, שהן עורכות השנתון, את רשות הדיבור.
יצחק קדמן: זאת הזדמנות להודות להן על העבודה הנפלאה שהן עושות.
יצחק קדמן: אני רק רוצה להגיד מילה אחת שקשורה לנתונים בשנתון.
יצחק קדמן: הבוקר נודע לי שתינוק בן 4 חודשים מת ביום חמישי האחרון באחד מ"מחסני הילדים" שנמצאים בדרום תל-אביב.
יצחק קדמן: אדוני יודע היטב מה הכוונה כשאני אומר "מחסני הילדים".
יצחק קדמן: זה אותם מעונות שכביכול אין להם שום סטנדרטים, שום אמצעים מינימאליים והם פועלים בלי רישיון כי לא צריך רישיון.
יצחק קדמן: הילד הזה מת כתוצאה מכך שהוא נחנק.
יצחק קדמן: באותו מעון שבו הוא היה יש מטפלת אחת על 40 ילדים בחדר צר אחד.
יצחק קדמן: היא לא שמה לב שהוא נחנק כשהוא אכל את האוכל מהבקבוק.
יצחק קדמן: אגב, למרבה האירוניה, לילד הזה קראו שליו.
יצחק קדמן: הוא בן של ישראלי ועובדת זרה מהפיליפינים.
יצחק קדמן: בשום מקום לא קראתם על הילד הזה שמת.
יצחק קדמן: גם לא תקראו.
יצחק קדמן: זה ילדים שלא נמצאים בכלל.
יצחק קדמן: הם מתחת לרדאר.
קריאה: אפילו לא דווח.
זבולון אורלב: אין חוק שמחייב פיקוח ורישוי.
יצחק קדמן: יש פה נתונים בשנתון כמה ילדים כאלה הם ילדים "נעלמים".
זבולון אורלב: זה חלק מהביטוי שאין פיקוח ורישוי על גיל 0-3.
יצחק קדמן: זה גם חלק מהעובדה שהילדים האלה שאין להם מעמד לא מוכרים על ידי רשויות הרווחה כזכאים להתייחסות ולטיפול, אלא אם כן זה מגיע למקרי חירום.
יצחק קדמן: ביום יום אין מי שמטפל בילדים האלה, אין מי שסוגר את המעונות האלה.
יצחק קדמן: כדאי לדעת שהמספרים פה הם לא רק מספרים.
יצחק קדמן: מאחורי כל מספר יש ילד, יש עיניים של ילד, יש נשמה של ילד.
יצחק קדמן: אני רוצה לעצור פה.
יצחק קדמן: אני מברך את כל השותפים מסביב לשולחן הזה, הם מייצגים קשת רחבה של משרדי ממשלה.
יצחק קדמן: כולם אנשים טובים ונאמנים שרוצים לעשות הכל למען ילדים, אבל הם צריכים את הכלים לעבוד למען ילדים.
יצחק קדמן: אולי עוד מילה אחת.
יצחק קדמן: בשנתון הזה – אני אומר את זה לחברי הכנסת.
יצחק קדמן: אני שמח שחברת הכנסת אורלי לוי הצטרפה – אין רק דברים רעים, יש גם דברים משמחים.
יצחק קדמן: יש גם תחומים שבהם הגענו להישגים.
יצחק קדמן: הם רק מוכיחים שאם משקיעים בתחום כזה או אחר אפשר להצליח.
יצחק קדמן: אני רק אגיד שיש ירידה – בניגוד לכל המיתוסים – משמעותית בעבריינות הנוער במדינת ישראל.
יצחק קדמן: אני שמח שערן נמצא פה.
יצחק קדמן: יש ירידה בהיפגעות ילדים בתאונות דרכים.
יצחק קדמן: יש ירידה נוספת בתמותת תינוקות תודות לעבודה הנפלאה שעושות טיפות חלב, שגם אותן רוצים לחסל.
יצחק קדמן: אם אתם חושבים שכשיפריטו את טיפות החלב התמונה תישאר כל כך אופטימית, אז היא לא תישאר.
יצחק קדמן: אני אבקש עכשיו מגברת יפה ציונית לעבור בחטף..
יפה ציונית: אני רוצה להמשיך ולומר שהשנתון הוא פרי עמלם של רבים וטובים מהמועצה לשלום הילד, בעיקר חברתי ושותפתי, ציפי ברמן, שאיציק כבר הציג אותה, חניתה כושר וצוות נוסף.
יפה ציונית: השנתון הוא עב כרס.
יפה ציונית: בחרתי מספר נתונים.
יפה ציונית: היות והתבקשתי לקצר אני אעשה את זה ממש על קצה המזלג.
יפה ציונית: בשנת 2010 עמד מספרם של הילדים בישראל על יותר מ-2.5 מיליון.
יפה ציונית: מספר הילדים בישראל גדל ב-40 השנים האחרונות פי 2.
יפה ציונית: שנתון הגיל גדל פי 2, אך קצב תמיכת השירותים לא הדביק את הגידול שנראה כאן.
יפה ציונית: דבר זה הביא לעומס ולקריסת חלק מהמערכות, למשל זו של הרווחה והבריאות.
יפה ציונית: בהמשך נראה מספר דוגמאות לכך.
יפה ציונית: ילדים מהווים כשליש מכלל האוכלוסייה בישראל.
יפה ציונית: מבחינה זו ישראל צועדת בראש מדינות המערב מבחינת חלקם של הילדים באוכלוסייה.
יפה ציונית: מבחינה זו אנחנו דומים יותר למדינות מתפתחות, שבהן בסיס הגילאים הם ילדים ולא מבוגרים וקשישים כמו באירופה.
יפה ציונית: קבוצה נוספת של ילדים בישראל היא של אלה ללא מעמד חוקי קבוע.
יפה ציונית: בנוסף על הילדים אזרחי המדינה ישנה קבוצה גדולה מאוד של קרוב ל-100 אלף ילדים ללא מעמד חוקי קבוע, מתוכם כ-84 אלף עם אשרת תייר שאינה בתוקף, כמו ילדים שאמם או אביהם לא חידשו את האשרה מסיבות שונות.
יפה ציונית: בשקף הבא אנחנו רואים את אחוז הילדים מאוכלוסיית עשרת האשכולות או היישובים בהתפלגות חברתית כלכלית, מהנמוך ביותר לגבוה יותר.
יפה ציונית: ככל שאשכול היישובים בהם מתגוררים ילדים חלש יותר, כך גדול יותר אחוז הילדים מכלל האוכלוסייה.
יפה ציונית: .
יפה ציונית: כ-9% מהילדים בישראל הם ילדים ממשפחות חד-הוריות.
יפה ציונית: מספרם של הילדים האלה נמצא במגמת עלייה מתמדת.
יפה ציונית: הוא הכפיל את עצמו מאז 1995.
יפה ציונית: נציין את מספרם של הרווקות שבוחרות לגדל ילד בעצמן, שהולך וגדל והכפיל את עצמו במשך 16 השנה האחרונות.
זבולון אורלב: מה האבחנה בין החד-הוריות לרווקות?
יצחק קדמן: כולן חד-הוריות, אבל בתןך החד-הוריות יש פלח של נשים שלא נישאו ובחרו לגדל ילד בעצמן.
זבולון אורלב: אלו שנכנסו בחוק של שתי כתובות.
יצחק קדמן: אין שתי כתובות.
יצחק קדמן: הכתובת השנייה היא בנק הזרע.
יפה ציונית: מתוך כ-2 מיליון תלמידים שלמדו בשנת הלימודים החולפת, 4.3%, שהם יותר מ-85 אלף תלמידים, היו בתקנים של קציני ביקור סדיר.
יפה ציונית: מדובר בתלמידים הנמצאים בסכנת נשירה.
יפה ציונית: יש לציין כי מספר התקנים של קציני ביקור סדיר עומד על כ-460.
יפה ציונית: בחישוב פשוט עולה שיש תקן אחד ל-185 תלמידים.
יפה ציונית: אלה כאמור נתונים טרם נשירת התלמיד.
יפה ציונית: 2.2% מהתלמידים ממערכת החינוך נשרו מבית הספר ולא עברו ללמוד במסגרת חליפית.
יפה ציונית: מדובר במעל 15,000 ילדים.
יפה ציונית: ניתן לראות את הפערים הקיימים בין החינוך היהודי לערבי, בין ילידי הארץ לעולים וחרדים.
יפה ציונית: אחד המדדים החשובים ביותר למדידת הישגיהם של ילדים הוא הזכאות לבגרות.
יפה ציונית: בשנת תש"ע פחות מ-50% מהילדים בגיל 17 היו זכאים לתעודת בגרות.
יפה ציונית: ישנה מגמת יציבות בתחום, כאשר אחוז הזכאים מבני ה-17 לא הצליח בעשור האחרון להתרומם מעל ל-50%.
יפה ציונית: כ-900 אלף ילדים בישראל חיים מתחת לקו העוני.
יפה ציונית: כל ילד שלישי הוא עני.
יצחק קדמן: אני רוצה להוסיף משהו שלא כתוב, אבל רואים אותו בשקף.
יצחק קדמן: אני לא יודע אם כולם מבינים אותו.
יצחק קדמן: זה לא רק שעלה מספר הילדים העניים.
יצחק קדמן: ההבדל בין שני הקווים זה במה שהצליחו הקצבאות והביטחון הסוציאלי לצמצם את הפער.
יצחק קדמן: הקווים האלה מצטמצמים.
יצחק קדמן: זה אומר שהקצבאות מצליחות פחות ופחות להפחית את שיעורי העוני.
יצחק קדמן: כולם אומרים לי למה אני משווה למדינות אחרות בעולם, הרי לישראל יש בעיות ביטחון, בעיות של קליטת עלייה.
יצחק קדמן: אני מפנה את תשומת ליבכם איפה עמדנו בשיעורי העוני ב-1980 באותה מדינה, שהיא מדינת ישראל.
יצחק קדמן: זאת לא גזירת גורל שאנחנו חייבים להיות עם שליש מהילדים עניים.
יצחק קדמן: היינו פעם במקום של 8.1%.
יפה ציונית: בהשוואה בינלאומית ניתן לראות שעל פי ה-OECD מדד העוני בישראל הוא מהגבוהים ביותר.
זבולון אורלב: אלופי העולם.
יפה ציונית: בינואר 2011 מספרם של הילדים המוכרים למחלקות לשירותים חברתיים הגיע ל-430 אלף.
יפה ציונית: בין השנים 2001 ל-2010 גדל מספר הילדים האלה בכ-48%.
יפה ציונית: גם חלקם מכלל הילדים הולך וגדל.
יפה ציונית: בשנת 2010 היו בישראל כ-47,000 ילדים נפגעי התעללות שנוספו לעובדים הסוציאליים בחוק הנוער, רובם עכב פגיעה פיזית והזנחה.
יפה ציונית: מאז 1995 חלה עלייה של 180% במספרם, שאת חלקה ניתן להסביר במודעות ובדיווח, לא את כולם.
יפה ציונית: במהלך שני העשורים האחרונים ירד שיעורם של הילדים שהופנו למסגרות חוץ ביתיות מ-5% ל-3.4%, זאת למרות הגידול שראינו קודם לכן במספר הילדים בסיכון בכלל ובילדים נפגעי התעללות בפרט.
יצחק קדמן: יש איזה שהוא מיתוס שמוציאים יותר מידי ילדים מהבית.
יצחק קדמן: בלי להתייחס למקרה כזה או אחר, לטענה הזאת אין שום בסיס במציאות.
יצחק קדמן: בשנים האחרונות ירד בצורה דרמטית שיעור הילדים שמופנים לסידור חוץ ביתי.
יצחק קדמן: צריך לדעת את העובדות במקרה הזה, לא להסתמך על מיתוסים.
קריאה: תגיד את זה לחברת הכנסת סולודקין.
יצחק קדמן: אני אומר את זה בכל מקום אפשרי.
יצחק קדמן: בשביל זה יש נתון.
זבולון אורלב: כשהייתי שר הרווחה הסבירו לי שיש 3 קטגוריות של ילדים שסודרו במסגרות חוץ ביתיות.
זבולון אורלב: קטגוריה אחת היא סיבה כלכלית, זאת אומרת להורים אין אפשרות לקיים את הילד ולכן עליית הנוער או משרד הרווחה מממנים לילד את השהייה שלו.
זבולון אורלב: זה לא בעיות של תפקודי ההורים.
זבולון אורלב: ההורים יכולים לתפקד מצוין.
זבולון אורלב: קראו לפנימיות האלו פנימיות חינוכיות.
קריאה: זה מינהל החינוך.
קריאה: עוני זאת לא סיבה להוצאת ילד מהבית.
זבולון אורלב: פנימיות חינוכיות.
זבולון אורלב: אני מבין שהם בתוך כל הקטגוריות האלו.
יצחק קדמן: אלה ילדים שסודרו על ידי שירותי הרווחה.
זבולון אורלב: בשנת 2003, כשנכנסתי להיות שר הרווחה, היו כ-2500 ילדים שסודרו במסגרות חוץ ביתיות בידי שירותי הרווחה בפנימיות חינוכיות.
קריאה: זה היה פעם.
זבולון אורלב: במספר של 2000, שזה 9337, הם לא כלולים?
זבולון אורלב: יש ירידה מ-2000 ל-2005 בסדר גודל של 1500 ילדים.
זבולון אורלב: זה לא הפנימיות החינוכיות?
חנה סלוצקי: הוצאת הילדים מהבית דרך משרד הרווחה איננה.
חנה סלוצקי: .
זבולון אורלב: אני כבר רגיל שאני שואל שאלה ולא עונים עליה.
קריאה: כתוצאה מהמדיניות של "עם הפנים לקהילה".
קריאה: .
זבולון אורלב: 2%.
זבולון אורלב: זה הירידה מ-2000 עד 2005?
קריאה: היום רק 600 ילדים מסודרים בפנימיות חינוכיות.
אורלי לוי אבקסיס: אנחנו רואים שיש קיצוץ גם בילדים שלא יוצאים וצריכים לצאת.
זבולון אורלב: האוכלוסייה גדלה, התקציב לא.
זבולון אורלב: זאת כנראה הבעיה העיקרית.
קריאה: זאת לא הבעיה.
זבולון אורלב: על כל שקף אפשר לקיים דיון מאוד רציני.
זבולון אורלב: יש הצעת חוק שחברת הכנסת אורלי לוי-אבקסיס מובילה.
אורלי לוי אבקסיס: אתה גם שותף לה.
זבולון אורלב: אני גם שותף לה.
זבולון אורלב: ההצעה שלה יותר רחבה משלי.
זבולון אורלב: היא באה להגדיר פעם אחת את הנושא הזה כך שלא יד האוצר תקבע כמה ילדים יוצאים, אלא רק השירותים המקצועיים הם שיקבעו כמה ילדים צריך להוציא.
זבולון אורלב: זה כמו שלגבי חינוך חובה - לא משנה כמה ילדים יהיו במדינת ישראל - האוצר לא יכול לומר שיש לו כסף רק ל-X ילדים ולאלה שנולדו מעבר ל-X הילדים אין לו כסף.
זבולון אורלב: זה בדיוק אותו עניין.
יצחק קדמן: אני מציע שתסתכלו פה היטב.
יצחק קדמן: אמנם מדובר במספרים קטנים, אבל מדובר, לדעתי, בתופעה שגם אותה צריך לבדוק.
יצחק קדמן: אני קורא לה קץ האימוץ במדינת ישראל.
יצחק קדמן: האימוץ בישראל הולך ונעלם.
יצחק קדמן: יש לזה סיבות.
יצחק קדמן: .
זבולון אורלב: כולל אימוץ מחו"ל?
יצחק קדמן: יש שקף נפרד על אימוץ מחו"ל.
יצחק קדמן: גם שם יש ירידה.
יצחק קדמן: יכולות להיות לזה סיבות טובות וסיבות רעות מאוד.
יצחק קדמן: הסיבות הטובות הן שיש פחות ילדים שמוצאים אותם בפחי אשפה, יש פחות הריונות לא רצויים, יש פחות נטישה של ילדים.
יצחק קדמן: זה בהחלט חיובי.
חנה סלוצקי: יש משפחות שמגדלות ילדים שנולדים לקטינות מחוץ לנישואין.
יצחק קדמן: זה חיובי.
יצחק קדמן: זה לא רק זה.
יצחק קדמן: יש גם צד אחר לעניין, וזה שינוי מאוד משמעותי – מי שעוסק בזה יודע – בגישתו של בית המשפט לנושא האימוץ.
יצחק קדמן: רק לאחרונה ניתן פסק דין שאמר – אני לא יודע על סמך מה – שאומנה ואימוץ זה אותו דבר וזה לא משנה כלום מבחינתו של הילד.
יצחק קדמן: אני לא מבין איך אפשר להגיד דבר כזה.
יצחק קדמן: יכול להיות שהאימוץ במדינת ישראל ילך וייעלם, עם כל המשמעויות.
יצחק קדמן: תסתכלו על המספרים.
יצחק קדמן: המספרים ברורים מאוד.
יצחק קדמן: אגב, בדקנו גם את האימוץ הבין מדינתי.
יצחק קדמן: שם ההסברים יכולים להיות אחרים.
קריאה: שם הפונדקאות.
יצחק קדמן: בין השאר בעלייה של שיעורי הפונדקאות שהורידה את שיעורי האימוץ.
קריאה: טיפולים שמאפשרים ללדת ילדים גם במקרים קשים.
דב חנין: בהקשר הזה אני רוצה לשאול אתכם, אתם לא חייבים לענות כרגע.
דב חנין: אני מכיר את פסק הדין שאדוני מתייחס אליו.
דב חנין: נדמה לי שהנושא חייב להיפתר בחקיקה, כי אני חושב שאנחנו מדברים פה על השלכות רוחביות שאני לא יודע אם בית המשפט היה ער להן.
אורלי לוי אבקסיס: אנחנו רוצים שיהיה להורים את.
דב חנין: גם היום יש.
יצחק קדמן: כפי שידוע לכם, זה היה מקרה שהאימא לא רצתה לגדל את הילדים.
אורלי לוי אבקסיס: אתה מדבר על ההרכב המורחב בבית המשפט העליון?
יצחק קדמן: לא, זה שני מקרים שונים.
זבולון אורלב: רק לאחרונה, אגב, עשינו עדכון רחב מאוד של חוק האימוץ בוועדת החוקה.
זבולון אורלב: בבקשה, תמשיכי.
יפה ציונית: בשנים 1998-2010 גדל בכ-36% מספר התיקים שנפתחו בגין עבירות כנגד קטינים.
יפה ציונית: דרך נוספת ללמוד על הגידול בפגיעה בקטינים היא עבירות נגד חיי אדם.
יפה ציונית: בשנים האחרונות קיימת מגמת גידול ניכרת במספר העבירות האלו.
יפה ציונית: מ-26 בשנת 2005 ל-260 ב-2010.
יפה ציונית: עיקר הגידול נרשם בעבירות לא במשפחה.
יפה ציונית: תופעה נוספת היא שבישראל חיים כ-500 ילדים נטושים שמקבלים גמלה להבטחת הכנסה.
יפה ציונית: אלה ילדים שננטשו בידי אחד מהוריהם או בידי שניהם.
אורלי לוי אבקסיס: את יכולה להסביר לי מה זה הנתון הזה?
קריאה: משפחות אומנה.
יצחק קדמן: לא בהכרח.
יצחק קדמן: חלקם גם ברחוב.
חנה סלוצקי: חלקם במשפחות אומנה, חלקם אצל קרובי משפחה.
יצחק קדמן: מי שנמצא במשפחה אומנת לא זכאי לקבל קצבת ילד נטוש.
חנה סלוצקי: נכון, אבל הסידור.
אורלי לוי אבקסיס: מה ההבדל ביניהם?
קריאה: לאומנה מגיעה קצבה של 3000 שקל, לילד נטוש 1500.
יפה ציונית: בשנת 2010 נעדרו מביתם – היעדרות מוגדרת כהיעדרות מעל ל-48 שעות – כ-1000 ילדים שדווחו למשטרת ישראל.
יפה ציונית: מאז 2002 ירד מספרם בכמחצית.
יצחק קדמן: במספרים האלה גם כלולים ילדים מאוד קטנים, כולל ילדים בגילאי 5-12.
יצחק קדמן: נכון שרובם הן נערות בגילאים יותר גבוהים, בדרך כלל 14,15,16.
יצחק קדמן: זה שווא דיון.
יפה ציונית: מ-2010 5% מההורים לילדים דיווחו שנאלצו לוותר על שירות אחד או יותר מהשירותים הרפואיים שלהם נזקקו ילדיהם בשל העלות הכספית הכרוכה בכך.
יפה ציונית: אלה הם נתוני שירות בריאות התלמיד שד"ר קדמן הזכיר קודם לכן על אחוז התלמידים הנבדקים והמחוסנים בידי שירותי בריאות הציבור שירד בין תשס"ט לתשע"א באופן משמעותי.
יפה ציונית: השקף הזה עוסק באחוז התלמידים שנבדקו ונמצא אצלם תת משקל או גובה נמוך מידי.
יפה ציונית: אנחנו רואים פערים בין סך כל הילדים הסובלים מתת משקל וגובה נמוך מידי לחרדים ובדואים בנגב.
יפה ציונית: ב-2010 היו כ-600,000 ביקורים של ילדים במיון.
יפה ציונית: מדובר בנתון יציב יחסית, שמצביע על כך שהורים מעדיפים עדיין את חדרי המיון על קופות החולים.
קריאה: בחלק מהמקומות אין קופות חולים.
אורלי לוי אבקסיס: בבית שאן, למשל, אחרי 12:00 בצהריים אם יש לילד משהו שהוא יותר מחום ואתה לא רוצה לזלזל, אתה חייב ללכת לבית חולים ולחשוף אותו למחלות אחרות.
יצחק קדמן: זה אומר שכל ילד רביעי במדינת ישראל – בממוצע - היה בחדר מיון בשנה האחרונה.
יצחק קדמן: אין לעניין הזה אח ורע, אין לזה שום הצדקה.
יצחק קדמן: ההשערה שלנו, וזה גם שווא דיון מאוד מקיף, שכשבודקים באיזה שעות הילדים הגיעו לחדרי מיון, רואים שרובם מגיעים בין 24:00 ל-6:00.
יצחק קדמן: לדעתנו זה מעיד על חסר רציני מאוד בשירותי בריאות בקהילה שהם נגישים להורים ולילדים, בעיקר בשעות אחרי הצהריים והערב.
יצחק קדמן: זה פתרון רע מאוד ללכת עם ילד עם חום גבוה לחדר מיון.
יצחק קדמן: חדר מיון יקר מאוד, בחדר מיון ממתינים המון זמן, בחדר מיון אפשר להידבק בכל מיני מחלות.
יצחק קדמן: הפתרון ללכת לחדר מיון עולה למדינה הרבה כסף, מסכן את הילדים.
יצחק קדמן: זה פשוט דבר שהוא בלתי נתפס.
יצחק קדמן: רק לשם הקוריוז, בבית חולים יוספטל באילת ביקרו בשנה החולפת כ-12,500 ילדים, כאשר כלל הילדים באילת הוא פחות מזה.
זבולון אורלב: זה בגלל שכנראה שירותי הבריאות הקהילתיים בשעות רבות של היממה לא פועלים.
אורלי לוי אבקסיס: חייבים להגיד שישנה תכנית למשרד הבריאות של חדרי מיון קדמיים במקומות מרוחקים.
אורלי לוי אבקסיס: הם אמורים לתת את השירות, הם אמורים למנוע את ההליכה שלא לצורך לבתי חולים.
זבולון אורלב: הם עדיין ייכנסו לסטטיסטיקה של פניות ילדים לחדרי מיון.
אורלי לוי אבקסיס: זה חדר מיון קדמי.
אורלי לוי אבקסיס: זה יוריד את העומס בבתי החולים.
יפה ציונית: מספרם של הפונים לחדרי מיון עכב תלונות הגיע ל-191,000 ב-2010.
יפה ציונית: רוב הפניות הן על רקע תלונות לא מכוונות.
יפה ציונית: חשוב לדעת שנפילות ופציעות, שניתן היה למנוע בקלות, מגיעות עדיין למיון.
יפה ציונית: הנתון האופטימי שד"ר קדמן הזכיר הוא בירידה בתאונות הדרכים, מה שמראה שכשיש השפעה ומניעה יש אפשרות להגיע לתוצאות.
יפה ציונית: לגבי תמותת תינוקות.
זבולון אורלב: גם פה זה שקף אופטימי.
יפה ציונית: שקף מאוד אופטימי.
זבולון אורלב: איפה אנחנו בעולם?
זבולון אורלב: במקום טוב?
יצחק קדמן: בין העשירייה הפותחת.
קריאה: הם מתגאים בזה כל שנה.
יפה ציונית: חלקם של הקטינים החשודים בביצוע עבירות היה ב-2010 1.9%.
זבולון אורלב: ערן, לפי הקצב הזה אתה תהיה תת ניצב כי המספר גדל.
ערן קמין: אנחנו דווקא מבקשים להעלות את הנתון הזה, כי אנחנו מבקשים לעשות יותר חשיפה.
ערן קמין: המפכ"ל מבקש להגביר לא כדי לייצר תיקים, אלא כדי לעשות יותר תיקים במקומות שאנחנו לא מגיעים אליהם.
ערן קמין: הנתון הוא מבורך, אין ספק.
זבולון אורלב: פה צריכים לעשות אבחנה בין עבירות חשיפה לכל היתר.
זבולון אורלב: צריך לעשות כאן פילוח.
זבולון אורלב: זה דיון נפרד.
זבולון אורלב: השקפים האלה נותנים רעיונות לדיונים שצריכים לקיים.
ערן קמין: בדיוק.
יפה ציונית: במקביל ליציבות שראינו קודם לכן אנחנו עדים לירידה במספר התיקים שקטינים חשודים מאז 2005.
יפה ציונית: זאת ירידה מבורכת.
מסעוד גנאים: אני מצטרף לברכות לד"ר קדמן לא על הנתונים החמורים אלא על העבודה כל שנה.
מסעוד גנאים: זה חושף את האקלים, את מזג האוויר האנושי שבמדינה.
מסעוד גנאים: זה מן סולם ריכטר של רעידה, אבל רעידת אדמה אנושית, לפי דעתי.
מסעוד גנאים: לפני שהתפרסם השנתון או הדוח העלינו על סדר יומה של הכנסת - כל אחד מהזווית שלו - את הנושא של העוני.
מסעוד גנאים: העוני הוא חמור מאוד, מסוכן.
מסעוד גנאים: מדובר בעוני של 35% מקרב כל הילדים בישראל, כך עולה מהדו"ח, כאשר העוני בקרב הילדים הערבים, שהוא 65%, הוא אחוז גבוה מאוד, מסוכן, חמור, מדאיג, לפי דעתי גם מביש.
מסעוד גנאים: לא צריך להתייחס אליהם רק כסטטיסטיקות או כאל נתונים יבשים.
מסעוד גנאים: אלה דברים כואבים מאוד, חמורים מאוד.
מסעוד גנאים: הם מסמלים או משקפים מציאות קשה מאוד, לכן, לפי דעתי, לגבי הממצאים האלה צריכה להיות תכנית עבודה לאלה שיכולים לשנות את הנתונים המבישים והמסוכנים האלה.
מסעוד גנאים: צריך לטפל בשורשים.
מסעוד גנאים: העוני זה הפרי המר.
מסעוד גנאים: ילד עני בא ממשפחה ענייה, מסביבה ענייה, מחינוך.
מסעוד גנאים: תמיד אנחנו אומרים שהחינוך הוא המנוף לשינוי, קיבוע לכישלון או למציאות קשה מאוד.
מסעוד גנאים: אני מקווה שנקבל תשובה מכל אלה שיכולים לשנות, אם מהממשלה, ממשרדי הממשלה ומאיתנו.
מסעוד גנאים: אני לא אומר שאנחנו רחוקים מהאחריות.
מסעוד גנאים: גם לנו יש חלק.
מסעוד גנאים: פעמיים שמעתי תשובה כשהיינו בסיור עם ועדת הכספים בפרי הגליל בחצור.
מסעוד גנאים: משרד האוצר אמר שהוא מעוניין, אבל אין לו את הכלים.
מסעוד גנאים: מה זה מעוניין ואין לו את הכלים?
מסעוד גנאים: אני מעוניין ויש לי את הכלים.
מסעוד גנאים: לממשלה, לרשות המבצעת יש את הכסף, היא יכולה לשנות את סדרי העדיפויות.
מסעוד גנאים: הממשלה מחלקת, מובילה.
מסעוד גנאים: היא הקברניט.
מסעוד גנאים: לקברניט נתונים כאלה הם תעודת עניות, לפי דעתי, שצריך לשנות.
מסעוד גנאים: אני מקווה שבנוגע לנושאים האלה יעשו תכנית עבודה על-מנת להתחיל לשנות את המציאות הקשה והמבישה שמוצגת בדוח.
אורלי לוי אבקסיס: אני רק אציין ואומר – אני בטוחה שהיושב-ראש אמר את זה קודם – שזאת ישיבה משותפת של ועדת העבודה, הרווחה והבריאות והוועדה לזכויות הילד במסגרת בקשה לדיון מהיר של חברי הכנסת המציעים, כאשר אני ביניהם.
אורלי לוי אבקסיס: אני חייבת קודם כל לברך את הוועדה הזאת ואת המועצה לשלום הילד שמידי שנה בשנה - אנחנו גם נעזרים בזה כדי לקבל נתונים – אנחנו מקבלים את השנתון הזה שמצביע על המציאות, נותן לנו את הכלים, נותן לנו את הנתונים האמיתיים.
אורלי לוי אבקסיס: יושב הראש אמר קודם שהוא רגיל לשאול משרדים שאלה מסוימת, אבל הוא לא מקבל תשובה.
אורלי לוי אבקסיס: זה קורה לנו גם בפעולה השוטפת שלנו.
אורלי לוי אבקסיס: אני חייבת להגיד שחלק מאנשי המקצוע הם באמת בסדר ומשתדלים אפילו מעבר לתפקידם, אבל בחלק אחר מהמקרים אנחנו צריכים לעשות מלחמת חורמה רק כדי להשיג נתונים וכדי שנוכל להצביע שמשהו לקוי וצריך לתקן.
אורלי לוי אבקסיס: אני מודה על הדוחות המאוד מפורטים האלה.
אורלי לוי אבקסיס: זה נותן לנו חומר לעבוד, זה נותן לנו איפה לשים את האצבע.
אורלי לוי אבקסיס: חברים, כמו שאמר קודם חבר הכנסת גנאים, לא די בלהצביע על הליקויים.