GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דני רביד: השאר ראש הרשות פה, ב2011 ב'דרך חיים' הושקעו הרבה מאוד תקציבים ויש תוכניות ענפות מאוד, גם לעניין היפגעות ילדים ונשמח לשתף פעולה עם כל גוף עירוני, מדינתי, ארצי.
זבולון אורלב: תודה לרשות הלאומית.
זבולון אורלב: סמדר אהרוני מנס ציונה, בבקשה.
סמדר אהרוני: תודה.
סמדר אהרוני: אני חברת מועצה והממונה על הוועדה למעמד הילד.
סמדר אהרוני: בכל פעם שרוצים לכנס את הוועדה בנושא מסוים, אם זה חינוך אז ועדת החינוך קופצת, הרווחה, זה הנושא שלי.
סמדר אהרוני: הבעיה המאוד משמעותית, שאין תקציב.
סמדר אהרוני: כלומר, אפשר לשבת, מתכנסים, מדברים, מדברים, מדברים, מדברים, מביאים, מגישים תוכנית למועצת העיר ואז, אוקי, זה אנחנו עושים קצת בחינוך, קצת ברווחה, קצת בילדים בסיכון.
סמדר אהרוני: ואז, בעצם אנחנו נשארים בלי שום עשייה.
סמדר אהרוני: ואז פעם אחר פעם הוועדה מתכנסת ושום דבר לא קורה, אז אנשים מפסיקים להגיע.
סמדר אהרוני: אומרים, אוקי, בשביל לבוא לדבר ולספר סיפורים, תעבירי לנו במייל מה סיכמתם.
סמדר אהרוני: במילא לא קורה עם זה דבר.
סמדר אהרוני: כלומר, אני אדבר בשמי, אין לי "שיניים" ליישם את מה שאנחנו מקבלים בהחלטות.
סמדר אהרוני: אי אפשר לכנס אפילו פעם אחת, כי בכל פעם קופץ או יו"ר ועדת החינוך או יו"ר ועדת הרווחה, "זה שלי".
סמדר אהרוני: מתחיל להיות פה איזשהו מאבק על הסמכויות של הוועדה ובצורה כזאת אי אפשר לקיים שום דבר.
סמדר אהרוני: גם תקציב צבוע אין לעניין הזה, כי אני החזקתי את תיק הרווחה, היה תקציב, יכולנו לבצע, אבל היום אי אפשר לעשות כלום.
זבולון אורלב: תודה רבה סמדר.
זבולון אורלב: כפי שאמרתי, נמצאת איתנו אורחת שהיא יועצת של יוניצף העולמי, ונסה סדלצקי, לידה יושבת גברת וידרמן, גלית וידרמן, מיוניצף ישראל.
זבולון אורלב: אני מבין שהיא תדבר אנגלית, אז את תתרגמי אותה ואם אפשר, כמו שאמרתי, חמש דקות.
גלית וידרמן: אז היא תדבר ואחר כך אני אתרגם בקצרה.
גלית וידרמן: בסדר?
זבולון אורלב: אני מעדיף קטע קטע.
יעקב ליצמן: מה זה יוניצף, מה זה הארגון הזה?
זבולון אורלב: מר מיימון, יוניצף הוא הארגון העולמי של האו"ם, שמופקד על טובתם וזכויותיהם של הילדים בעולם והוא יזם לפני שנים רבות, אמנה בינלאומית, שהגדיר מה החובות של המדינות, שחברות ביוניצף לפעול, כדי לשמור על זכויותיהם, מעמדם, בריאותם, רווחתם של ילדים.
זבולון אורלב: מדינת ישראל אישרה את הצטרפותה של האמנה הזאת בשנת 1991, עוד מעט כבר עשרים ושתיים שנה.
זבולון אורלב: משרד המשפטים, מדווח פעם בשנה למוסדות יוניצף העולמיים, איך מדינת ישראל מקיימת את האמנה הזאת.
זבולון אורלב: עד לפני שנה הדיווח של משרד המשפטים היה רק באנגלית, סוף סוף השפענו שהדיווח יהיה גם בעברית, בכדי שגם תושבי ישראל, באתר של משרד המשפטים יוכל לעקוב.
זבולון אורלב: זה חלק מהתפקידים של הוועדה הזאת, שאנחנו עוקבים אחר היישום האמנה הזאת, שמפוזרת על פני הרבה מאוד משרדי ממשלה, כמו שראית כאן, הרבה משרדי ממשלה קשורים לגורלם של ילדים, אז יש ליוניצף גם סניף בכל מדינה, יש גם יוניצף ישראל, שגברת גלית וידרמן היא מנהלת תחום הסינגור ביוניצף, אבל היא המייצגת בדרך כל את יוניצף בועדה הזאת.
זבולון אורלב: לפעמים גם בא היו"ר ולפעמים באה המנכ"לית.
זבולון אורלב: הם שותפים איתנו בחוק לנציבות זכויות הילדים בישראל, ונמצאת אורחת מיוניצף העולמי, שביקשה הרבה זמן, אבל אין לנו הרבה זמן, יש לה גם להציג מצגת ואין לנו זמן, לצערי, אבל מפני הכבוד שועדה לזכויות הילד של הכנסת רוצה לתת ליוניצף העולמי ובמסגרת שיתוף הפעולה הבינלאומי, אנחנו מאפשרים לה לומר את דבריה, בסדר?
זבולון אורלב: Please Ms.
זבולון אורלב: Sdelizky.
ונסה סדלצקי: (דבריה מתורגמים מאנגלית על ידי גלית וידרמן).
ונסה סדלצקי: אני מומחית לזכויות הילד ממכון אינאצנצטי באיטליה, ואדבר על הקונספט שפיתח יוניצף העולמי, מודל שנקרא עיר ידידותית לילדים, שמאפשר פיתוח לזכויות הילד.
ונסה סדלצקי: הרעיון הוא שהרשות המקומית, היא המקום שהילדים גרים בו והסביבה שלהם היא משמעותית.
ונסה סדלצקי: ולכן חושב, שהאמנה לזכויות הילד תבוא לידי יישום ברשות המקומית.
ונסה סדלצקי: מה שאנחנו רואים זה, בעצם כשאתה בא לישם את האמנה הבינלאומית לזכויות הילד ברשות, אתה לא יכול לקחת רק מרכיב אחד של האמנה וליישם אותו, אלא אתה צריך לקחת את האמנה כמכלול ולעבוד על מספר מרכיבים כדי להביא אותם לידי יישום.
ונסה סדלצקי: יש לתוכנית של עיר ידידותית לילדים תשעה מרכיבים, שניבנו על סמך הניסיון העולמי של יוניצף.
ונסה סדלצקי: המרכיב הראשון, הוא הנושא של השתתפות ילדים.
ונסה סדלצקי: והעיר צריכה לוודא שלילדים תהיה את האפשרות לקחת חלק בתהליכים של קבלת החלטות ולהשתתף.
ונסה סדלצקי: זה יכול להיות מנגנון התייעצות, זה יכול להיות סקר.
ונסה סדלצקי: אבל הרעיון הוא, שלילדים תהיה את האפשרות להביע את דעתם ולהבהיר אותם בפני מקבלי ההחלטות.
ונסה סדלצקי: המרכיב השני, הוא מסגרת חוקית לנושא של ילדים.
ונסה סדלצקי: וכאן המטרה היא, ליצור תיאום וחפיפה בין החקיקה הארצית לחקיקה העירונית וליצור ביניהם מכניזם של תיאום.
ונסה סדלצקי: המרכיב השלישי, הוא למעשה אסטרטגיה שהוועדה לזכויות הילד צריכה להכיל, זה מאוד חשוב לכך שהוועדה תהיה יותר יישומית, אחד מהנושאים שאתם העליתם, וזה צריך לכלול מטרות, יעדים ולוח זמנים לביצוע.
ונסה סדלצקי: וזה גם צריך לכלול מי יפקח על איך זה ייושם.
ונסה סדלצקי: המרכיב הרביעי, הוא למעשה יחידה לתיאום או אדם שיתאם מרכיב של תיאום ברשות המקומית שיעסוק בילדים.
ונסה סדלצקי: היא מבינה שזה אחד מהתפקידים, שיש לועדות למעמד הילד ברשויות המקומיות, אבל חשוב שזה גם יהיה אדם שמועסק על ידי הרשות המקומית ויש לו את היכולת לתאם בין היחידות השונות, שעוסקות בילדים ברשות המקומית.
ונסה סדלצקי: כך שהאדם הזה גם יתאם, אבל גם יקדם את נושא זכויות הילד ביחידות השונות.
ונסה סדלצקי: מרכיב חמישי, של הערכה של כל מה שנעשה לגבי ילדים.
ונסה סדלצקי: ישנו נושא של תקציב לילדים.
ונסה סדלצקי: התקציב צריך להיות גם מותאם למטרות שנקבעו ולהיות תקציב שיאפשר ליישם אותם וגם איזושהי צביעה של התקציב העירוני, שמוקדש לילדים, גם לרוחב, כדי שניתן לראות ושתהיה נראות למה מוקצה לילדים.
ונסה סדלצקי: יש רשויות מקומיות בעולם, שבתוך התקציב של הרשות המקומית, עושות סעיף של תקציב ידידותי לילדים ומראות אותו.
ונסה סדלצקי: ידע ונתונים כדי לדעת איזה ילדים הם הנזקקים ביותר ושיהיה אפשר לטפל בהם.
ונסה סדלצקי: להביא למודעות יותר גדולה לנושא זכויות הילד ברשות המקומית.
ונסה סדלצקי: הנושא של רשויות מקומיות, שמחזיקות נציב לילדים וגם כמובן העבודה של עמותות וארגונים של מגזר שלישי ברשות המקומית, לטיפול בנושא של ילדים.
ונסה סדלצקי: ברמה הארצית, חשוב שתהיה אחריות ברורה, סמכות ברורה, תקציב, העצמת הידע אצל הנותנים של השירותים ורשת להחלפת ידע של נטוורקינג בין מי שמטפלים בילדים, וברמה המקומית חשובים שלושה מרכיבים, תוכנית אסטרטגית מוסכמת ברשות המקומית, משרד שיתאם וירכז את העבודה עם ילדים והטיפול בנושא של זכות הילדים להישמע.
זבולון אורלב: תודה רבה לגברת סדלצקי.
זבולון אורלב: אנחנו מאוד מודים ואנחנו שמחים על ההזדמנות שנציגת יוניצף העולמי יכולה להשתתף איתנו ותודה גם לגלית על התרגום ועל היוזמה.
זבולון אורלב: אחרון הדוברים, נציג מועצת תלמידים ארצית, מור פינקלשטיין.
מור פינקלשטיין: אני מנהרייה, תלמיד כתה י"ב.
מור פינקלשטיין: שמעתי פה כמה פעמים שדיברתם על המועצות, בתוך כל הנושא של הוועדות, ועשינו מיפוי.
מור פינקלשטיין: באמת, מה קורה בשטח.
מור פינקלשטיין: אני רואה, רשום פה חמישים וחמש ועדות לקידום מעמד הילד בעיריות, מתוכם עשרים משותפות המועצות.
זבולון אורלב: אתה תמשיך לדבר, אני יוצא שנייה בסדר?
מור פינקלשטיין: בסדר גמור.
מור פינקלשטיין: בכל אופן, אז בעשרים מתוך חמישים וחמש באמת משותפות המועצות.
מור פינקלשטיין: אנחנו כמועצות תלמידים מאוד מאוד רוצים את החלק של השיתוף פעולה בקבלת ההחלטות, כי אחרי הכול, אנחנו הגוף שמייצג את בני הנוער ברמה העירונית, אם זה במחוז או בארצית ולפעמים, אנחנו נתקלים בהמון בעיות.
מור פינקלשטיין: יש מועצות, יש, סליחה, רשויות, שלפעמים עושות את הוועדות בבוקר, יש כאלה שלא מקיימות בכלל.
רומן פרס: זה לא לפי החוק בבוקר, מה זאת אומרת?
הדרה רוזנבלום: תשעים אחוז, עושים את זה בתשע בבוקר.
רומן פרס: זה בניגוד לחוק.
מור פינקלשטיין: גם את ועדות החינוך עושים כך, זה ברור מאוד למה.
טובה בן ארי: הבאתי דוגמה ליוקנעם, אני באה בשש.
רומן פרס: זה בניגוד לחוק בכלל.
רומן פרס: מה זאת אומרת?
רומן פרס: לפי החוק גני עיריות, אחרי, משמונה עשרה אפס אפס ומעלה כל הוועדות - - -
מור פינקלשטיין: גם לפי החוק, אמור להיות נציג מועצת תלמידים בהמון ועדות וזה לא קורה.
מור פינקלשטיין: זו בעיה מאוד מרכזית, שאנחנו נתקלים בה.
מור פינקלשטיין: וגם בכלל חוסר שיתוף הפעולה בין העירייה לבין המועצה, מעבר לזה, גם כמו שדיברנו, ההתכנסות לא תכופה מספיק וזה לא מוביל לתוצאות ובאמת להשפעה הלאה וצריך באמת לרענן את כל הנהלים, את כל השיתוף פעולה ואנחנו נשמח.
זבולון אורלב: סליחה חברים, אני מתנצל.
זבולון אורלב: יש דברים שהם גם לא בשליטת יושבי ראש ועדות ואני מתנצל.
זבולון אורלב: אני רוצה לסכם את הדיון ולומר, שהוועדה רשמה לפניה בדאגה את הממצאים שנמסרו במסמך שהכינה אתי וייסבלאי ממרכז המידע והמחקר של הכנסת, שלפיהם, לא בכל הרשויות, כל העיריות שבהם היה צפוי להקים את הוועדות למעמד הילד והוקמו הוועדות וכן ביחס לתפקוד הסדיר והעקבי של הוועדות האלה.
זבולון אורלב: הוועדה סבורה, שאכן יש לשקול מחדש את ניסוח תפקידי הוועדה באופן, שהיא תדגיש יותר את הצורך בתיאום בין כל הגורמים המקומיים, שעוסקים בטובתם של ילדים, במעמדם, בזכויותיהם וכן תהיה הבמה המרכזית, המסגרת העיקרית לשיתוף ילדים והורים בכל אשר קשור להכרעות ולהחלטות שקשורות לילדים.
זבולון אורלב: הוועדה, חיים אני רוצה לפנות אליך במסגרת לפני שאני מנסח את זה, כדי שנקיים כינוס משותף עם יושבי ראש הוועדות של הוועדות למען הילד, נעשה כינוס מיוחד במרכז שלטון מקומי לדיון ביחס, בסדר?
זבולון אורלב: הוועדה פונה למר חיים געש, יו"ר ועדת הרווחה והשירותים החברתיים בשלטון המקומי, כדי לקיים כינוס משותף עם הוועדה במרכז השלטון המקומי, עם יושבי ראש הוועדות למעמד הילד על מנת לקיים את הדיון באשר לתפקוד, התפקוד והתפקידים הראויים הנכונים והמעודכנים של הוועדות למעמד הילד, רק איפה שיש.
זבולון אורלב: הוועדה גם סבורה שיש לצרף לועדה הזאת את נציגי בריאות הציבור וכן את הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.
זבולון אורלב: הוועדה סבורה שיש להרחיב את החוק הזה גם לרשויות המקומיות במידת האפשר.
זבולון אורלב: ואנחנו כבר אפילו ניסחנו הצעת חוק כזאת, שתרחיב את הוועדות האלה גם במועצות מקומיות.
זבולון אורלב: הוועדה מקדמת בברכה את היועצת של יוניצף העולמי, גברת ונסה סדלצקי.
זבולון אורלב: היא שמעה בתשומת לב את הצעת התוכנית לקידומם, קידום מעמד הילד ברשויות המקומיות ומודה לה על השתתפותה בישיבת הוועדה.
זבולון אורלב: הוועדה תמשיך לעקוב ולפקח בישראל על היישום של האמנה הבינלאומית לשמירת זכויותיהם של הילדים.
אתי בנימין: הייתי מציעה, אם אפשר לצרף אולי לועדות גם את המפקחת ממשרד החינוך על זכויות הילד, טובה בן ארי.
זבולון אורלב: הקונספט של החוק הוא, לא לצרף משרדי ממשלה אלא רק המקומיים.
זבולון אורלב: אפשר להזמין אותה, אבל לא הייתי מחייב בחוק.
זבולון אורלב: אנחנו מדברים פה על חוק של שתים עשרה שנה.
זבולון אורלב: כנראה יש בעיות של תיאום בין הוועדות, אז יחד עם חיים געש אנחנו נקיים איזשהו תהליך של בירור ודיון, ביחס לניסוח החוק הזה, אם יש צורך או אין צורך לשנות אותו, כמובן יחד עם משרדי הממשלה.
זבולון אורלב: רבותי, אני שמח שאנחנו מארחים בישיבה הזו את יו"ר מרכז השלטון המקומי, ידידי שלמה בוחבוט, שהוא ראש עיריית מעלות תרשיחא, אנחנו מקדמים אותך בברכה ובאמצעותך מברכים את כל השלטון המקומי.
זבולון אורלב: חוק פעוטות בסיכון, הקנה זכות לפעוטות מוגדרים, מגיל אפס עד גיל שלוש, שבמצבים שבהם יש איזשהו סיכון לפעוט מאיזה שהם סיבות.
זבולון אורלב: סיבות סוציאליות, סיבות כלכליות, מסיבות שאחד ההורים איננו מתפקד ונוצרו מצבים שמסכנים את הילד, אולי גם לפעמים מסיבות רפואיות של עיכוב התפתחות וכדומה, החוק הקנה זכות לקיים תהליך טיפולי בפעוטות האלה במעונות היום, ויש להם גם איזושהי זכות קדימה להשתבץ במעונות אחרי הילדים הממשיכים, יש לו זכות למעון יום סמוך למקום מגוריו.
זבולון אורלב: מתברר, אגב מדובר במחלוקת בין כמה מספרים, אם זה שנים עשר אלף פעוטות בישראל או שישה עשר אלף צריך לברר את הפערים האלה בין הנתונים שקיימים, ותודה למריה, שזה נדמה לי המסמך הראשון שלך בוועדה?
זבולון אורלב: מריה רבינוביץ היא העוזרת מחקר החדשה של הוועדה והחליפה את אתי וייסבלאי שנכחה בישיבה הקודמת, אשר עברה לוועדת החינוך והתרבות בלעדיי.
זבולון אורלב: אנחנו מקדמים את מריה בברכה, זה המסמך הראשון שלה.
זבולון אורלב: אני מודה לך על המסמך הזה, שממנו עולה שאף על פי שיש לאותן פעוטות זכות לקבל מעון, הואיל והחוק גם מחייב תשלום על פי איזשהו מפתח סוציאלי, מתברר שיש פעוטות לא מעטים, לפי המסמך הזה למעלה מאלף חמש מאות פעוטות, שנמנעים מלקיים לגביהם את החוק.
זבולון אורלב: בעצם, הם לא נמצאים במסגרות בגלל בעיות התשלום המוטלות עליהם.
זבולון אורלב: ושוב, מדובר אולי במשפחות הקשות ביותר בישראל, המשפחות שנמצאות אולי במצב הסוציו אקונומי אולי הקשה ביותר ובפעוטות אולי עם הסיכון הגבוה ביותר.
זבולון אורלב: ודווקא הם לא נמצאים בגלל איזושהי בעיה כספית.
זבולון אורלב: לכן אנחנו החלטנו לקיים במסגרת הזאת, איזשהו דיון.
זבולון אורלב: דווקא השלטון המקומי העלה בפנינו את הבעיה הזאת, בטענה שהממשלה לא מסבסדת כראוי את אותם פעוטות ואי אפשר להטיל את הבעיה הזאת לפתחה של הרשות המקומית, כמו שבדרך כלל הממשלה נוהגת לעשות, לזרוק לפתחה של הרשות המקומית בעיה שקשה מאוד לעמוד בפניה.
זבולון אורלב: שוב, מדובר במשפחה אולי ממש במצב הקשה ביותר.
זבולון אורלב: מה תעשה הרשות המקומית?
זבולון אורלב: ההורים לא יכולים לשלם.
זבולון אורלב: לכן החלטנו לקיים את הדיון הזה, כדי לנסות לפתור את בעייתם של אותם פעוטות.
זבולון אורלב: האם ראש השלטון המקומי רוצה לומר דברי פתיחה?
שלמה בוחבוט: מספר מילים, כי אני פשוט רץ מוועדה לוועדה.
שלמה בוחבוט: אני רוצה לברך את יו"ר הוועדה, ידידי הטוב חה"כ אורלב, שאנחנו מכירים הרבה מאוד שנים עוד כשהיה במשרד החינוך וגם כיו"ר ועדת החינוך, הוא אוהד ואוהב את השלטון המקומי, מכיר בשלטון המקומי והוועדה הזאת היא מאוד חשובה.
שלמה בוחבוט: אני בכלל מציע שיום אחד נצטרך לקיים דיון גם בקשר לחינוך המיוחד, שהוא בעייתי, לצערי הרב.
שלמה בוחבוט: ממשלות ישראל לדורותיהן מקבלות החלטות, הן לא נכנסות לעובי הקורה ותמיד משאירות איזה "זנב" שמישהו צריך לטפל בו.
שלמה בוחבוט: מי זה אותו מישהו?
שלמה בוחבוט: הרשות המקומית.
שלמה בוחבוט: ולא מבינים שאנחנו עוד לא קיבלנו רישיונות לקדוח בים התיכון להוציא נפט ומהכסף הזה לסבסד את כל מה שקורה.
שלמה בוחבוט: והנושא הזה הוא מאוד חשוב.
שלמה בוחבוט: אני רוצה לברך את ידידי וחברי ראש עיריית פרדס חנה- - -
קריאה: מועצה המקומית.
שלמה בוחבוט: מועצה מקומית?
שלמה בוחבוט: הוא כבר עיר.
שלמה בוחבוט: אתה כבר יותר מעשרים אלף?
חיים געש: שלושים וחמשה אלף?
שלמה בוחבוט: נו, אז אתה כבר עיר.
שלמה בוחבוט: הוא עושה עבודה מצוינת, ביחד עם אסא, עם פיני ועם כל הצוות.
שלמה בוחבוט: כי בכל זאת לכל ראש עיר יש לו משימות בעיר שלו והוא תמיד מתייצב, תמיד בא.
שלמה בוחבוט: אני רוצה להודות לו על כך, אני רוצה להודות לכל העובדים הסוציאליים שעושים עבודה מצוינת.
שלמה בוחבוט: כמובן, בעיקר כשזה מדובר בילדים ואני מאחל לכם המשך דיון פורה.
חיים געש: כאמור, מר בוחבוט ואני מכירים לפי דעתי יותר שלושים שנה.
שלמה בוחבוט: עוד כשהיינו בני חמש עשרה.
חיים געש: מאז שהתחלנו שנינו את הפעילויות הציבוריות, הכרתי אותו במגוון התפקידים שהוא עשה, ובוודאי במסגרת שירותו הארוך כראש עיריית מעלות תרשיחא, לאחרונה גם כראש השלטון המקומי.
חיים געש: גם בשם הכנסת, בשם הוועדה אני גם כן רוצה להודות לך ובאמצעותך לראשי הרשויות המקומיות.
חיים געש: מי כמוני יודע את המלאכה הקשה שמוטלת עליכם.
חיים געש: בסופו של דבר אתם החזית שעומדת מול האזרח ולא תמיד המדינה יודעת לתת לכם את הגב הראוי ואת התקציבים הראויים, וגם באופן אישי אני מאוד מאוד מעריך את היכולות שלך ואת התפקוד שלך, ובעיניי זה היה אך טבעי שנבחרת ליו"ר מרכז שלטון המקומי כאחד הבקיאים והמנהיגים המובילים שיש איתנו, ושיהיה לך בהצלחה.
שלמה בוחבוט: תודה רבה.
חיים געש: כל טוב שיהיה לך שלומי.
זבולון אורלב: אני רוצה להתחיל עם משרד הרווחה, כיון שעל פי הנתונים שנתנה לנו מריה, קרוב לאלף שש מאות ילדים פעוטות עזבו בשנת 2000, מספטמבר 2011 את המערכת, ואנחנו רוצים להבין למה, איך, כמה, מדוע ומה.
זבולון אורלב: בעצם לדעת, משרד הרווחה, מה ניתן לעשות כדי להשאיר את הילדים האלה במעונות.
זבולון אורלב: אם אנחנו מגיעים למסקנה שהם צריכים להישאר במעונות, כי שוב מדובר במעונות בסיכון.
חיים געש: הפעוטות בסיכון, לא המעונות.
זבולון אורלב: הפעוטות בסיכון, גם המעונות.
מרדכי וינטר: כבוד היו"ר, אני חושב שהמסמך הזה של מריה מבוסס על מה שאנחנו דיברנו אליכם לכנסת, והוא נותן את דעתנו, כאשר המסקנה העיקרית, הבעיה שהעלית זה קשיים במימון של ההורים.
מרדכי וינטר: אני רק רוצה בכדי לסבר את האוזן, אנחנו מדברים היום על מצב פרדוקסאלי, שילדים שמוצאים מחוץ לבית משלמים פחות מאה שמונים-מאה תשעים, לעומת, דמי השתתפות הורים, לעומת סכום של שלש מאות שמונים ושמונה, ארבע מאות שמונים ושמונה
זבולון אורלב: תבהיר את דבריך.
מרדכי וינטר: המדיניות שלנו, היא להשאיר את הילד בביתו כמה שיותר.
מרדכי וינטר: אנחנו נמצאים שנים רבות במאבק, לצמצם את שיעור השתתפות ההורים בסידור בשירותים הקהילתיים, ביניהם מעונות היום והיום בדרגה אחת- - -
זבולון אורלב: לפי מה שאמרת קודם, אם הילד ברמת סיכון כזו גבוהה, אין פיתרון קהילתי אלא צריך לעשות לו השמה חוץ ביתית והוא נשלח למעון פנימייתי, אזי השתתפות ההורים שם היא בערך מאה שמונים שקל לחודש, ואילו אנחנו רוצים לתת העדפה להשארתו בקהילה.
זבולון אורלב: אנחנו עובדים להשאיר אותו בקהילה או במשפחה ולתת לו את מעון היום השיקומי, אז מבקשים ממנו קרוב לארבע מאות שקל בחודש, האם זה לא מה שאמרת?
מרדכי וינטר: נכון, זו הבעיה העיקרית.
מרדכי וינטר: מכיוון שהייתה מחאה בקיץ ואנחנו קיווינו וביקשנו מוועדת טרכטנברג, שתתקן את המעונות ותתייחס לנושא המרכיב של השתתפות הורית בכל השירותים הקהילתיים, אבל במיוחד בנושא מעונות יום.
מרדכי וינטר: אנחנו עשינו הערכה שמדובר על סכום של עשרים וחמישה מליון שקל, שיצמצם את השיעור לחמישים אחוז.
מרדכי וינטר: לצערנו, עד היום ועדת טרכטנברג לא הראתה כיוון במשא עם המשרד וזוהי הבעיה העיקרית של כל הנושא הזה.
מרדכי וינטר: יש עוד בעיות מקצועיות כאלה ואחרות, שהחוק לא נתן לנו, לא אפשר למחלקות לשירותים חברתיים תנאים ומשאבים, בכדי שיוכלו לנהל כיאות את ועדת ילדים בסיכון.
מרדכי וינטר: אני רוצה להזכיר לך שקודמתך, תמר גוז'נסקי, שחוקקה את החוק הזה, זה היה בט"ו בשבט, ערב חגיגות הכנסת החמש עשרה, ואחרי שחוקקו את החוק מיהרנו להשלים אותו, כי למחרת תמר גוז'נסקי הייתה אמורה לסיים את תפקידה.
מרדכי וינטר: הם מיהרו וחוקקו זאת, כאשר הוא לא שלם.
מרדכי וינטר: היום אנחנו סובלים מהעניין הזה, גם אם תראה פה שסיבות הסידור הן סיבות לא פשוטות ---
אסא בן יוסף: יש הסכמה בינינו לבין המשרד לשינוי?
אסא בן יוסף: מה, רק צריך להגיש את השינוי?
מרדכי וינטר: לא, לא, כבוד היו"ר צריך לדעת.
מרדכי וינטר: אני אומר, זה סיפור אחר, שנדון פה על ענייני הכספים.
מרדכי וינטר: הבעיה העיקרית היום, היא הבעיה של שיעור השתתפות.
זבולון אורלב: ועדת טרכטנברג העבירה המלצותיה לממשלה, אשר דנה בהמלצות האלה.
זבולון אורלב: חלקם היא קיבלה, חלקם היא שינתה וחלקם היא לא קיבלה.
זבולון אורלב: למשל, היא לא קיבלה את המלצה של ועדת טרכטנברג ביחס לדיור, שיהיה המרכיב של כושר ההשתכרות וזה לא דבר שולי.
זבולון אורלב: השאלה היא, מדוע שר הרווחה, שהעניין הזה הגיע לממשלה לא בא ואמר, אנחנו ביקשנו מוועדת טרכטנברג, הוא לא התייחס לעניין, אנחנו מבקשים לעשות תיקון.
זבולון אורלב: אני יודע שועדת טרכטנברג עמדה לפני אישור עקרוני, נדמה לי, זה היה באוגוסט או בתחילת ספטמבר, אז שר הרווחה, בצדק אמר, אני רוצה לעשות עוד כמה תיקונים, בצדק מוחלט.
זבולון אורלב: ואכן הועמדו לרשותו סכום מסויים, שאני לא זוכר אותו כרגע, אבל סכום משמעותי כדי לעשות את התיקונים.
זבולון אורלב: השאלה שלי היא, האם במסגרת התיקונים שהוא השיג כספים עבורם?
מרדכי וינטר: שר הרווחה הגיש גם את ההצעה הזאת.
מרדכי וינטר: אני מכיר אתה תיקונים שהוא ביקש, המשרד עדיין נאבק עם - - -
זבולון אורלב: הממשלה עדיין לא קיבלה את הבקשה?
מרדכי וינטר: עדיין לא קיבלה ולא התייחסה.
מרדכי וינטר: אגף התקציבים לא התייחס לעניין הזה, אנחנו נאבקים על העניין הזה.
זבולון אורלב: עזוב אגף תקציבים, יש ממשלה.
זבולון אורלב: הנושא הזה הגיע לממשלה.
מרדכי וינטר: אבל אגף התקציבים שמייצג את משרד האוצר, אני לא מדבר, אני מדבר על הממשלה.
מרדכי וינטר: אני לא מדבר על הפקידות.
זבולון אורלב: חיים געש, בבקשה.
חיים געש: החוק הוא מצוין, אין חולק.
חיים געש: תמיד אפשר לתקן, לעשות שיפורים וצריך לעשות בו מקצה שיפורים בכמה דברים, אבל הסוגיה שלשמה אנחנו יושבים פה היום, כשאני אומר מצוין, אליה וקוץ בה.
חיים געש: למה הם בסיכון, הילדים?
חיים געש: כי יש פה אחד, שניים, שלושה.
חיים געש: וזה, והמרכיב של ההורים הוא המרכיב המרכזי בסיכון ואתה רוצה, כמה שעות שאתה יכול להרחיק אותם ועדיין בתוך הקהילה.
חיים געש: עכשיו, מה קורה בסוף, מי לא מאפשר את מימוש החוק?
חיים געש: מאחר וההורים, אלה שבגללם החלטת שהם צריכים, הם מחזיקים במפתח של התהליך.
חיים געש: אומר, אני, אין לי.
חיים געש: או, אני לא רוצה לשלם את חלקי.
חיים געש: הילד צריך להגיע למעון שהוא לא מעון של הממשלה, הוא מעון של פרטי נעמת, ויצ"ו, אמונה, לא יודע.
חיים געש: כל מה שאתה רק רוצה, הם לא בנק של המדינה, אז מה שקורה, החוק מתרוקן מתוכן לגבי אותה אוכלוסיה, שהיא הכי מסוכנת, שהיא בסיכון הכי גבוה.
חיים געש: זאת סוגיה אחת.
חיים געש: הועלה כאן נושא הוועדות ברשויות המקומיות, שצריך גם את זה לעשות תיקון.
חיים געש: והסוגיה שלישית, היא עולה פעם שנייה, כי היא עלתה בדיון בבוקר בהקשר אחר.
חיים געש: אין לי יותר ברודט, אתה זוכר את ברודט?
חיים געש: משרד השיכון היה בונה איקס מטרים מרובעים על איקס מטרים מרובעים של בניה ציבורית או אחרת או פרטית, נותן איקס מטרים מרובעים של מבנה ציבור.
חיים געש: זה נגמר.
חיים געש: אז היום יש איקס סכום של התמ"ת למעונות וכולם מתכתשים על אותה צלחת.
חיים געש: אז גם אם נפתור את בעיית השתתפות הורים, עדיין נימצא חסרים עם כמות המעונות שאנחנו יכולים להציע.
חיים געש: זה חוזר עכשיו.
חיים געש: בכלל לא על הדיון הזה, אולי הדיון השלוש וארבע, שקיבלו החלטת ממשלה - - -
זבולון אורלב: שלוש ארבע, עומד להיות נידון בשעה שתים עשרה בוועדת החינוך.
חיים געש: אני יודע.
חיים געש: אז שלוש ארבע, הראשון לספטמבר הוא כבר בפתחנו.
חיים געש: נכון לרגע זה, לא הביאו הרשאה למבנה אחד, ואני לא מדבר על זה שאני לא רואה איפה הסייעות.
זבולון אורלב: רציתי להגיד משהו, אבל אני לא אגיד זאת.
זבולון אורלב: ביחס לבינוי המעונות, אמרתי בישיבה קודמת ואני אומר את זה עכשיו, בשונה ממה שמר וינטר אמר לגבי הבקשה שלהם מוועדת טרכטנברג, להסדיר את הסוגיה של תשלום ההורים במעונות יום שיקומיים.
זבולון אורלב: לא שיקומיים, לפעוטות בסיכון, סליחה.
זבולון אורלב: ועדת טרכטנברג נענתה גם לפנייה שלנו, להקצות סכום מאוד משמעותי להרחבת בינוי המעונות במדינת ישראל, כי הסכום של איך שאמרתם לבינוי מעונות הוא לא סכום שאמור לענות על הצרכים.
זבולון אורלב: הוועדה המליצה על סדר גודל של מיליארד שקל במשך חמש שנים לתוספת של שלושים אלף מקומות במעונות.
זבולון אורלב: ולשמחתי, הממשלה בישיבתה, בשמיני בינואר, החלטה מספר 4088, אימצה ככתבה וכלשונה של ההמלצה של ועדת טרכטנברג, לקיים את החלטת ממשלה, שאני מבין שתצא לפועל כבר בשנת התקציב הנוכחית, בחלקה היחסי לאחר שועדת הכספים תאשר.
זבולון אורלב: הממשלה אישרה את ההוצאה.
זבולון אורלב: עכשיו צריך לאשר מאין יבוא הכסף, כי הממשלה הרי החליטה גם מאין יבוא הכסף וזה ועדת הכספים צריכה להחליט, אני יודע שהם קואליציוניים---
חיים געש: זה יתבצע במקומות שיכולים להרשות לעצמם את ה- matching ?
חיים געש: אז עוד פעם, המעונות נבנות ב- matching.
זבולון אורלב: החלטת הממשלה לא טיפלה בשיעורי ההשתתפויות.
חיים געש: נכון, לכן המשרדים יגידו, שמה שהיה הוא שיהיה.
זבולון אורלב: אגב, אם כבר מדברים על השלטון המקומי, שלפחות אני כחבר כנסת שעוסק במעונות, גם חבר ועדת כספים, במקרה.
זבולון אורלב: לא יודע שיש בעיה בעניין הזה, להיפך הרשויות המקומיות עד היום טענו בסוגית הבינוי שמשרד התמ"ת לא ערוך לא ערוך לבינוי הזה ושנים רבות עומדים סכומים שלא מנצלים אותם.
חיים געש: אולי לא עכשיו.
זבולון אורלב: כולל עכשיו.
זבולון אורלב: אני לא יודע אם עכשיו כן או לא.
חיים געש: אם ירצו חלק מאי הניצול, כמו דברים אחרים בגלל שיטת ה- matching.
זבולון אורלב: לא, לא רק זה.
זבולון אורלב: לא אימצו למשל את שיטת הבינוי של מוסדות חינוך.
זבולון אורלב: ביקשו מהם, ניסו לבנות, חיים, ניסו לבנות מכונה חדשה בין הממשלה לבין הרשויות המקומיות לגבי איך בונים מסגרת.
זבולון אורלב: במקום לאמץ שיטות של משרד השיכון או משרד החינוך לדעתי, זה היה עיקר הקושי.
זבולון אורלב: אני מבין שהבעיה הזאת נפתרה כי יצא קול קורא או מכרז ונדמה לי שלפני חודש או חודשיים קיבלו הכרעות והרשויות המקומיות קיבלו הודעות והכסף הקיים בעצם חולק או אושר לרשויות המקומיות לבינוי.
זבולון אורלב: אני דובר טוב של המשרד, נכון?
זבולון אורלב: כי אני פשוט מעורב בזה מאוד מאוד.
זבולון אורלב: ולכן הבעיה הזאת, היא לכאורה פתורה.
זבולון אורלב: מה, בניגוד לבעיה שמוטי וינטר אומר בעיית התשלום עדיין לא נפתרה.
זבולון אורלב: אסא, בבקשה.
אסא בן יוסף: אני לא רוצה להרחיב, כי חשוב לי שבאמת האנשים שרואים את האנשים בשטח יתארו קצת את המשמעות של ילד כזה שנשאר בבית.
אסא בן יוסף: קיימות שתי סוגיות עיקריות: 1 - הנושא של הסדרת ילד, השמת ילד במעון כשהוועדה מוצאת אותו בסיכון ואי היכולת להשאיר אותו במעון מהטעמים של תשלום, כפי שאמר חיים, המעונות יום אינם טולרנטיים לגבי המשפחות האלה, לגבי תשלום ומהר מאוד אנחנו מוצאים את הילדים האלה בעצם חזרה בקהילה, זה אחד.
אסא בן יוסף: 2 - שינוי של החוק עצמו, החוק פעוטות בסיכון.
אסא בן יוסף: אנחנו מזה שלוש שנים טוענים שחלקו בלתי ניתן ליישום בגלל קשיים כאלה ואחרים.
אסא בן יוסף: הקמנו צוות משותף ושולחן משותף עם המשרד, הגענו להבנות לגבי השינויים, אין לי או לנו מושג למה השינויים האלה לא מוגשים - - -
זבולון אורלב: על איזה שינויים אנחנו מדברים?
אסא בן יוסף: שינויים שמדברים על קבלת חוות דעת של רופא, שינויים שמדברים על המהות של החוק, לאו דווקא העניין של התשלום, גם העניין של השתתפות הורים.
אסא בן יוסף: והגשנו את ההצעות וההצעות האלה מקובלות על, ההצעות מקובלות על דעת המשרד ועל דעת שלטון מקומי הם פשוט - - -
נירה לאמעי רכלבסקי: יש חוות דעת רפואית באחד מהתנאים.
אסא בן יוסף: יש בעיה, כי הרופא בדרך כלל - - -
קריאה: אי אפשר לחקור אותו.
אסא בן יוסף: בדיוק, מה שמקשה עלינו.
אסא בן יוסף: החברים בשטח - - -
זבולון אורלב: למה השינויים המוסכמים האלה?
אסא בן יוסף: אין לי מושג, לכן הערתי.
מרדכי וינטר: אנחנו כרגע עומדים לפני סיום גיבוש הצעת החוק והגשה למשרד המשפטים.
מרדכי וינטר: אני מקווה, מכיוון שזה מוסכם על שני הצדדים, זה יעבור יותר מהר, אז זאת הערה שנייה שהיא חשובה לנושא עצמו.
זבולון אורלב: אתם יכולים לומר על אילו שינויים מדובר?
אסא בן יוסף: את יכולה לדבר על השינויים העיקרים.
אסא בן יוסף: אחד, זה העניין של הרפואה, של חוות דעת רפואית.
נטע צומבר: ילדים.
זבולון אורלב: הציגי עצמך לפרוטוקול.
נטע צומבר: נטע צומבר, אני אחראית על התחום של ילדים, בחולון.
אסא בן יוסף: היא החליפה אותי בכובע השני.
זבולון אורלב: יש פה צעירים שלא יודעים את ההיסטוריה.
נטע צומבר: אני אתייחס לשינוי ילדים מוכים.
נטע צומבר: השינויים המוסכמים הם סביב ילדים מוכים, שאנחנו מעוניינים לשלב במעונות יום.
נטע צומבר: פקיד סעד רואה את הילד כשהוא מגיע עם הוריו לרופא, אנחנו מחויבים בחוות דעת רפואית כדי לשלב ילד במעון, במסגרת החוק.
נטע צומבר: רופא לא רואה את הסימנים הכחולים שאנחנו רואים.
זבולון אורלב: מה השינויים?