GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: תמתיני ותקבלי את רשות הדיבור.
זבולון אורלב: אנחנו נעבור למשרד הרווחה.
זבולון אורלב: הם גלגלו אליכם את הבעיה ועכשיו הבעיה היא רווחתית.
חוה לוי: אני חושבת שהבעיה היא של כולם ולא רק של שירותי הרווחה וגם לא רק של המשטרה.
חוה לוי: כנראה שהפתרונות יצטרכו להגיע מצד כולם.
חוה לוי: שירותי הרווחה עושים כמיטב יכולתם מול מקרים פרטניים.
חוה לוי: מקרים שמגיעים אלינו, שפונים אלינו גם מהמשטרה וגם מגורמים אחרים איתם אנחנו בהחלט נכנסים ומתערבים.
חוה לוי: אפילו ממה שכתוב כאן במסמך אפשר לראות שהרבה מאוד ילדים עוברים דרכנו, אולי לא מספיק, אולי לא כל מי שצריך.
חוה לוי: אני חושבת שיש כאן סוגיה שהיא מעבר רק להגדרות הברורות של מיהו קטין נזקק על פי 'חוק הנוער'.
חוה לוי: יש כאן הגדרה הרבה יותר רחבה ואולי היא גם שאלה של מדיניות, אבל לא רק.
חוה לוי: אני חושבת שההתייחסות אליה צריכה להיות רחבה יותר.
חוה לוי: אנחנו מדברים על סימפטום ולא על הבעיה.
חוה לוי: אני מאוד מסכימה עם מה שאמר חבר הכנסת חנא סוייד קודם, שורש הבעיה לא מתחיל בישראל, הוא מתחיל במי ששולח את הילדים לישראל ומה המשמעות של העניין הזה - - -
זבולון אורלב: אמרתי לך שזה לא רק מי ששולח מהרשות הפלסטינית.
חוה לוי: אני מסכימה איתך, אני ממשיכה את הדברים ממה שאתה אמרת.
חוה לוי: זה לא רק, אבל גם.
חוה לוי: אני רוצה להתייחס דווקא לדוגמה שיש במסמך הזה, במחוז הצפון נעשה לאחרונה איזה ניסיון משותף עם הפרקליטות ועם משטרת ישראל, לעשות עבודה משותפת עם משרד הרווחה וכן להתמודד עם הסוגיה הזאת כדי להגיע לשורש הבעיה.
חוה לוי: רק לפני שבוע וחצי עצרו אישה עם ילד על הידיים וניסו לדובב אותה ולקבל ממנה מידע, ולו כדי שנדע למי הם לוקחים את הילד כדי שהוא לא יישאר בתוך מסגרות מדינת ישראל ובתוך שירותי הרווחה של מדינת ישראל.
חוה לוי: מה שהיה לנו להציע באותו זמן היא מסגרת של ילדים יהודים שקולטת ילדים בגיל הרך במצבי חירום.
חוה לוי: אני יודעת שאליאן חדד היתה לא מרוצה מהמהלך הזה.
חוה לוי: האימא לא הסכימה - - -
זבולון אורלב: מאיפה אליאן חדד?
חוה לוי: היא תכף תציג את עצמה, היא מהמינהל האזרחי.
חוה לוי: האימא לא הסכימה בשום פנים ואופן לתת לנו שום מידע, לא מי שלח אותה, לא של מי זה הילד הזה, לא מי המשפחה.
חוה לוי: כדי שנוכל להעביר ילד בגיל הרך שלא מכיר אותנו, שלא מכיר את השפה שלנו, לא מכיר את המסגרת אליה הבאנו אותו, למסור מידע רק כדי להעביר אותו אל המשפחה שלו שיהיה מי שיקבל אותו, שמכיר את הפנים שלו, היא לא הסכימה לתת שום פרט מזהה.
חוה לוי: כלומר לא רק מי שלח אותה אלא גם למי אפשר לתת את הילד.
חוה לוי: הסוגיה היא הרבה יותר מורכבת ממה שאנחנו יכולים להבין כאן.
חוה לוי: אני חושבת שאולי ויקי אלעמארי קצת נגע - - -
זבולון אורלב: מהן הבעיות הבנו, עכשיו מהם הפתרונות?
חוה לוי: כרגע נקודתית אנחנו נותנים מענה.
חוה לוי: נמצאים במסגרות שלנו ילדים מהרשות הפלסטינית גם מקרי חירום, במשפחות אומנה שלנו, גם במרכזי החירום שלנו.
חוה לוי: אם זה הפתרון?
חוה לוי: – אני לא בטוחה, אני חושבת שכן חייבת להיות עבודה מערכתית של כל הגורמים ביחד.
חנין זועבי: את אומרת שהם לא מכירים את השפה, אבל יש גם עובדים במשרד הרווחה שהם ערבים, אתם מדברים איתם בעברית אז בטח שהם לא יבינו.
חוה לוי: שירותי רווחה עובדים על פי הרשויות המקומיות, ילד נמצא ברשות מסוימת, מגיע העובד הסוציאלי מאותה רשות, אם זה יגור אז מגיעה עובדת סוציאלית מהמועצה האזורית זבולון, מי שהגיע לא מכירה את השפה.
חנין זועבי: כל כך קל להביא אליו עובד משרד הרווחה שדובר ערבית.
חוה לוי: את משנה עכשיו את פני מפת שירותי הרווחה.
זבולון אורלב: יש צדק בדבריה, אני לא מאמין שבמועצה אזורית זבולון שיש בה כמה כפרים ערביים אין דוברי ערבית בין עובדי המועצה שיכולים לדבר בשפה ולתרגם.
זבולון אורלב: אל תחפשו תרוץ לא נכון לבעיה.
חוה לוי: אני מבקשת לרגע להעמיד דברים על דיוקם.
חוה לוי: עובד הסוציאלית על פי 'חוק הנוער', מה שהיה פקידת סעד, היא זאת שמוסמכת ולהפעיל צו ולקחת ילד.
חוה לוי: במועצה אזורית זבולון אין כזאת שדוברת ערבית.
חוה לוי: אני לא אומרת שזו תשובה טובה - - -
זבולון אורלב: היא לא יכולה להיעזר בשירותי תרגום?
חוה לוי: בנצרת יש עובדת דוברת ערבית.
זבולון אורלב: נקלע ילד שהוא לא דובר עברית.
קריאה: חוה, אבל אנחנו משנים לא, אסור לנו לעבוד עם הילדים מזה ארבע שנים.
זבולון אורלב: נקלע ילד שהוא לא דובר עברית לעובדת סוציאלית ל'חוק הנוער' במועצה האזורית זבולון והעובדת הסוציאלית ל'חוק הנוער' איננה דוברת השפה שלו, זהו הוא לא יטופל?
זבולון אורלב: לא יחפשו תרגום?
חוה לוי: אני לא אמרתי דבר כזה.
חוה לוי: אני אמרתי שהתערבה עובדת סוציאלית ממועצה אזורית זבולון לטפל בילד הזה.
חוה לוי: צריך לקחת בחשבון שההתערבות היתה התערבות בשעת לילה מאוחרת ומי שמטפל הם העובדים הסוציאליים על פי 'חוק הנוער'.
חוה לוי: הם אלה שהגיעו, הם אלה שנכנסו להתערב, הם לקחו את הילד למרכז - - -
זבולון אורלב: אם זה בעשר בלילה אז זה גורלו של הילד, המועצה האזורית לא יכולה להזעיק את אחד מעובדיה שיתרגם בין העובדת הסוציאלית.
זבולון אורלב: מה העניין הזה?
חוה לוי: אני לא חושבת שהבעיה היא בתרגום.
חוה לוי: אנחנו חושבים שאנחנו מסיטים את דיון למקום שלא אליו התכוונו.
זבולון אורלב: את אומרת דברים מאוד מקוממים.
חוה לוי: אז אני מתנצלת.
חוה לוי: אני בכל זאת רוצה - - -
זבולון אורלב: אני אומר את זה גם כשר הרווחה לשעבר, תרשי להעיר לך.
זבולון אורלב: את אומרת כאן דברים מאוד מכבדים את מקצוע העבודה הסוציאלית.
חוה לוי: אני ממש מתנצלת.
חוה לוי: אני לא יודעת איך זה הובן בצורה הזאת.
חוה לוי: אני בכל זאת - - -
זבולון אורלב: כמו שאמרת.
חוה לוי: אני רוצה בכל זאת לדייק, בבקשה.
חוה לוי: התערבה עובדת סוציאלית, הבעיה היא לא בתרגום, אנחנו נמצאים בתחנת משטרה והגומרים המתרגמים קיימים במקום - - -
חנין זועבי: איפה הרגישות?
חנין זועבי: האם יש רגישות?
חוה לוי: אני מדברת בעניין הרחב יותר ולא בעניין הנקודתי.
חוה לוי: נתתי את זה כדוגמה לשאלה האם מדובבים את הנשים.
חוה לוי: מנסים לדובב, אבל בסופו של דבר אנחנו מתערבים ואנחנו מתערבים מול הילד ולוקחים את הילד למסגרת שלנו.
חוה לוי: זה מה שניסתי להגיד ולא שאני חושבת שזאת התשובה הטובה.
חוה לוי: אני חושבת שהילד צריך לחיות בתוך המשפחה שלו, הילד צריך להיות במקום שאליו הוא צריך להגיע.
חוה לוי: למחרת הילד גם הועבר, גם בהתערבות של אליאן חדד, למסגרת דוברת ערבית, זה מה שניתן לעשות בזמן חירום.
חוה לוי: המערך צריך להיות מערך הרבה יותר רחב והרבה יותר מותאם.
חוה לוי: את זה אני מנסה להגיד אדוני היושב ראש, ולא חס וחלילה להגיד שאנחנו לא נתערב בגלל בעיית השפה.
זבולון אורלב: משרד הביטחון, אליאן חדד, אני מבין שאת מתאמת רווחה במינהל האזרחי.
אליאן חדד: מתאמת רווחה בארגונים בינלאומיים, עבדתי עם אברהם לוין ואנחנו נפגשנו גם בנושאים האלה.
אליאן חדד: זו הפעם השלישית שאני משתתפת בוועדה כזאת ואני די מתוסכלת מהעניין הזה.
אליאן חדד: מפני שאין פתרון ואני עושה כמיטב יכולתי לנסות ולפתור את הבעיות האלה.
אליאן חדד: אנחנו פותרים את הבעיות של הילדים אד הוק, בכל פעם כשיש ילד שמסתובב, אישה שמקבצת נדבות ומתקשרים אלי ואני מוצאת את הפתרון באותו רגע.
אליאן חדד: העניין של השפה הוא מאוד חשוב.
אליאן חדד: חוה אני רוצה להגיד שבאמת נתקלתי בבעיות כאלה, אני תחקרתי את האנשים בערבית בטלפון, אם היה מישהו שם שדובר ערבית אני חושבת שאפשר היה להגיע לאיזה פתרון.
אליאן חדד: אגב, גם במשטרה אין דובר ערבית וזו בעיה מאוד כאובה.
אליאן חדד: הנושא של הילדים - הילדים האלה לא נושאים שום מסמך מזהה ואכן קשה לדעת מאיפה הם.
אליאן חדד: לא כולם מהרשות הפלסטינית.
אליאן חדד: אני בעצמי הסתובבתי בירושלים, ישבתי איתם, אני דוברת את השפה, יש הרבה מאוד מירושלים, יש הרבה מאוד מאזורי הכפרים בצפון, לא כולם מהרשות הפלסטינית.
אליאן חדד: לעניין הרשות הפלסטינית אנחנו נפגשים עם נציגי משרד הרווחה של הרשות הפלסטינית, מעלים את הסוגיה הזאת ולצערי זה די קשה.
אליאן חדד: הם משתפים פעולה בכך שהם מקבלים את הילדים.
אליאן חדד: לפני שנתיים יצאנו במבצע באזור נצרת והעברנו את הילדים מנצרת לביתונייא באוטובוס, הילדים שמחו מאוד לעלות לאוטובוס לקבל משקה, לקבל אוכל, לגביהם זה היה טיול שנתי.
אליאן חדד: הגיעו לביתונייא ולאחר יומיים אחרי שהורים שלהם אותרו על ידי משרד הרווחה של הרשות, אני לא יודעת מה קרה עם הילדים ואני בטוחה שהם חזרו לבתים.
אליאן חדד: משרד הרווחה לא יכול לטפל בבעיה הזאת.
אליאן חדד: אגב, התופעה הזאת קיימת בתוך הערים הפלסטיניות, היא קיימת ליד המסגדים, היא קיימת בתוך השווקים, אני ראיתי את זה במו עיניי.
אליאן חדד: זאת לא תופעה חדשה ואכן היא קיימת גם שם.
אליאן חדד: אני מציע לערב את ארגון "יוניסף", אני חושבת שהארגון הזה שהוא ארגון למען הילד מסוגל להרים את הכפפה מהצד של הרשות הפלסטינית.
אליאן חדד: אנחנו צריכים פרטנר ברשות, ללא פרטנר אנחנו לא נוכל למגר את התופעה הזאת לבד.
אליאן חדד: נוכל להעביר את הילדים כל יום מעבר לגדר אבל הם יחזרו לאחר מכן.
אליאן חדד: אנחנו מממנים מוניות מיוחדות לילדים קטנים כדי שיוחזרו בבטחה, את מה שצריך לעשות אנחנו עושים, אבל צריך כאן משהו מערכתי.
אליאן חדד: הרעיון של מטה ממשלתי מאוד מקובל.
אליאן חדד: אני חושב שרק בדרך הזאת נוכל איך שהוא למצוא פתרון.
זבולון אורלב: ככל שאני מכיר את "יוניסף".
זבולון אורלב: הם פה?
אליאן חדד: לא.
אליאן חדד: הם היו בוועדה הקודמת.
זבולון אורלב: אני לא רואה שיש להם את הכלים להתמודד עם הסוגיה הזאת.
זבולון אורלב: יכול להיות שכן.
יצחק קדמן: אני פניתי אליהם והם לא רוצים.
זבולון אורלב: לדעתי בגלל חוסר יכולת, אין להם את הכלים להתמודד עם הסוגיה הזאת.
חנא סוייד: אדוני היושב ראש, הגברת דיברה על כך שחלק מהילדים הם מישראל ולא מהרשות.
חנא סוייד: האם עבור אותם ילדים מישראל נמצא פתרון לבעיה הזאת?
אליאן חדד: אני לא הכתובת.
זבולון אורלב: יחזקאל אופיר מנהל אגף האכיפה.
יחזקאל אופיר: גם אני לא איש בשורה.
יחזקאל אופיר: כמו שאני אומר כל הזמן, זה מתסכל מאוד, אבל יש לזכור שאנחנו מטפלים בחוקי עבודה והפעולות שלנו הם לא עם עובדים אלא עם מעסיקים.
יחזקאל אופיר: כלומר כל חוקי העבודה מופנים כלפי המעסיקים.
יחזקאל אופיר: אנחנו חייבים ליצור גם יחסי עובד ומעסיק ולהגיע למצב שהילד מעיד על מי שמעסיק אותו ושהוא הכתובת כדי שאוכל להגיע ולחקור אותו ולפתוח נגדו תיק כנגד מעסיק.
יחזקאל אופיר: ניסינו את זה.
יחזקאל אופיר: אני רוצה לומר שגם אם מפנים את הבעיה לגזרה הערבית, גם בגזרה היהודית בכל פעם שמגיע יום העצמאות מר יצחק קדמן מוחה על מוכרי הדגלים ואנחנו מנסים לפעול למרות שמדובר בישראלים.
יחזקאל אופיר: גם פה אנחנו מגיעים לנער שמוכר דגלים, אני מדבר על הדברים הקלים, להגיע למצב שהוא יכוון אותי למעסיק שלו.
יחזקאל אופיר: זו משימה בלתי אפשרית כי אני לא יכול לעכב את הנער, אני לא יכול לגבות ממנו שום דבר - - -
זבולון אורלב: נער שעוסק ברוכלות וברור לגמרי שמישהו סיפק לו את המוצרים, קשה להגיע למעסיק?
יחזקאל אופיר: קשה מאוד.
יחזקאל אופיר: במקרה הטוב הוא יגיד לך יעקב או מוחמד, זו לא כתובת שאתה יכול להגיע אליה ולפעול נגדה.
יחזקאל אופיר: זו בעיה.
יחזקאל אופיר: בתחום עבודת הנוער - - -
זבולון אורלב: עד כדי כך היכולות שלנו לחשוף הן כל כך חסרות אונים?
יחזקאל אופיר: זה באמת בעיה.
זבולון אורלב: אני מוכרח להגיד לך שאני לא מסכים.
זבולון אורלב: אני לא חוקר.
זבולון אורלב: הנה החוק להחרים את הסחורה.
זבולון אורלב: בואו נצא מהקופסה, הממשלה אחראית גם על חקיקה ולא רק אנחנו חברי הכנסת.
יחזקאל אופיר: אני רוצה להעלות כאן סברה.
יחזקאל אופיר: אני חושב שמאחר והנפגעים הם ילדים ערביים, אף אחד לא רוצה - - -
חנא סוייד: כאן זה כל הסיפור.
יחזקאל אופיר: חבר הכנסת חנא סוייד, לכן אמרתי שגם כאשר אנחנו מדברים על מוכרי דגלים במדינת ישראל לקראת יום העצמאות - - -
חנא סוייד: זה יום בשנה, הייתי מוכן לסבול את זה וגם חבר הכנסת זבולון אורלב היה מוכן לסבול את זה.
חנא סוייד: דגל המדינה זה פטריוטי.
יחזקאל אופיר: אתם המחוקקים.
זבולון אורלב: אבל לא לסכן ילדים במצמתים.
יחזקאל אופיר: יום אחד בשנה זה לא יום יום.
זבולון אורלב: המטרה לא מקדשת את האמצעים ובוודאי לא אמצעים פסולים.
יחזקאל אופיר: קודם כל אתם המחוקקים ואתם יכולים - - -
זבולון אורלב: במדינה מתוקנת חקיקה מהסוג הזה צריכה להיות מוצעת על ידי הממשלה, זה נכון שאנחנו סותמים חורים, בחורים שהמדינה לא סותמת אנחנו עושים שיפור.
יחזקאל אופיר: אני רוצה לומר לך שמשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה עוסק המון בחקיקה, אבל תזכרו דבר אחד, אתם מדברים על דיני עבודה.
יחזקאל אופיר: אני יודע שהרבה מגיעים אלינו מתוך כוונה שאנחנו נסייע ונפתור.
יחזקאל אופיר: אם אנחנו פועלים נגד המעסיקים ואם יגיע אלינו מידע על מעסיקים לא נהסס לפעול ואנחנו גם פועלים ופעלו.
יחזקאל אופיר: לגבי 'חוק העבודה לנוער' שהוזכר וזו הסמכות שלנו, אנחנו עושים בו הרבה הרבה מאוד, אבל לא לבעיות שעולות היום בדיון.
יחזקאל אופיר: הפתרון הוא, נאמר כאן לא מעט על האכיפה המשולבת, ראשית אם תגענה אלינו רשימות מעסיקים שעל פיהן נוכל לאתר אותם אנחנו בהחלט נפעל.
יחזקאל אופיר: שנית, אולי זה קצת פוליטיקה, אבל זה החוק, מעבר לקו הירוק - - -
חנין זועבי: מדברים בכנסת פוליטיקה, רק פוליטיקה.
יחזקאל אופיר: יש גם בעיה באכיפת חוקי העבודה מעבר לקו הירוק, אני לא רוצה להיכנס לזה, אבל הידיים שלנו מאוד קשורות וחוקי העבודה חלים עליהם כרגע.
יחזקאל אופיר: כעת בדיוק יושבים בדיונים במשרד המשפטים על המדוכה בסוגיה הזאת.
יחזקאל אופיר: אני לא נוגע בה כי עדיין לא איתרנו - - -
זבולון אורלב: לא הבנתי, אם בתוך מעלה אדומים מעסיק עובר על חוקי העבודה, אז החוק לא חל עליו?
יחזקאל אופיר: לא.
זבולון אורלב: מה אתה אומר?
חנא סוייד: זה גילוי מסעיר.
חנא סוייד: מדהים.
יחזקאל אופיר: אפילו בגבעת זאב.
יחזקאל אופיר: עכשיו במשרד המשפטים יושבים על המדוכה בעניין הרחבת הסמכויות שלנו מעבר לקו הירוק בכל הקשור לחוקי העבודה.
זבולון אורלב: לא פועלים על פי צווי האלוף?
יחזקאל אופיר: צו האלוף היה על שכר מינימום.
יחזקאל אופיר: יש צווים, יש על שכר המינימום.
זבולון אורלב: אם אני מבין נכון את שיטת המשפט, כל עוד לא החילו את החוק והמשפט הישראליים על הישובים היהודיים, השיטה הנוהגת שהאלוף מפרסם צווים ומפרסם את החוק הישראלי בשמו כצו צבאי של אלוף הפיקוד.
יחזקאל אופיר: כל מה שנעשה הוא רק על שכר המינימום.
זבולון אורלב: הנציגה של הרווחה, מה זה?
יחזקאל אופיר: היא לא קשורה לזה.
יחזקאל אופיר: הצווים הם רק על שכר מינימום.
יחזקאל אופיר: לא זאת הבעיה שלה.
חנא סוייד: מה זאת אומרת "זאת לא הבעיה", זאת בעיה חמורה יותר מהבעיה - - -
זבולון אורלב: זרקתי לכם סיפור על החלת חוקי העבודה והרווחה וחינוך לגבי האוכלוסייה היהודית ביהודה ושומרון.
זבולון אורלב: האם צווי האלוף חופפים?
זבולון אורלב: מה הדין הנוהג שם?
זבולון אורלב: אני לא נכנס לעניין הפוליטי אם של החלת החוק או לא, מה קורה בפועל שם.
זבולון אורלב: אני יודע שמה שקשור לחוקי התעבורה הכול חל.
אליאן חדד: גם רווחה חל.
זבולון אורלב: את בטוחה שכל חוקי הרווחה חלים שם?
אליאן חדד: בוודאי.
זבולון אורלב: גם ממך לא שמענו בשורה למעט התמיכה במטה ממשלתי או וועדה בין משרדית.
זבולון אורלב: בבקשה משרד המשפטים, אחר כך נציגי עיריית ירושלים ונצרת.
מעיין נייזנה: היחידה לתאום המאבק בסחר בבני אדם.
מעיין נייזנה: מתמחה ביחידה.
מעיין נייזנה: אני אתחיל בכך שלפי המידע שיש ביחידה כרגע, שהוא לא מספיק מקיף.
מעיין נייזנה: ביחידה היום אין מספיק מידע בנושא הזה.
מעיין נייזנה: לא בטוח שניתן להכיר בילדים האלה כקורבנות סחר, בלי שום קשר לניצול ובעיות אחרות שבוודאי כאן - - -
זבולון אורלב: את אומרת שאין מספיק מידע וכעת את אומרת שבטוח, אני לא מבין.
מעיין נייזנה: אני אומרת שלפי מה שיודעים כרגע לא ברור באופן חד משמעי שמודבר בקורבנות סחר, אני אגיע לזה מיד.
מעיין נייזנה: ככל שמדובר בקרבנות סחר, מן הסתם אם דיברנו קודם על סעיף של עבירה של שישה חודשי מאסר, היה ומדובר בקורבנות סחר 'חוק העונשין' בישראל מאפשר עונש של עד 16 שנות מאסר עם חקיקה שיש לה אכיפה כבדה מאוד.
מעיין נייזנה: במדינת ישראל אין סחר למטרות קיבוץ נדבות, יש סחר למטרות עבדות ועבודת כפייה, יתכן שניתן לראות בזה מקרה שנכנס לשם.
מעיין נייזנה: אם אתה מדבר על תיקוני חקיקה לא בטוח אם זה רלוונטי או לא, היום אין את הסעיף הקונקרטי הזה, יתכן והוא נכנס בגדר סעיפים אחרים.
מעיין נייזנה: מבחינת מחויבות מתוך חוק כזה, בודאי גם אם הם לא אזרחי ישראל זה לא רלוונטי, אם ישראל נתפסת כמדינת יעד למקרה הזה הם קורבנות סחר והטיפול בהתאם.
מעיין נייזנה: נקודה רלוונטית שלא מופיע כאן ועולה היא הנושא של החזרה, היה ומשפחות, אנשים או המקום אליו מחזירים את הילדים הם האחראים לסחר, למיטב המידע הלא מספיק שיש לנו יש מקרים שהמשפחות מעורבות, להחזיר להורים שמעבירים אותו לסחר בבני אדם, זה להחזיר קורבן למי שסוחר בו, זה לא טיפול שמתקבל על הדעת לקרבנות סחר, זה מצב חוזר של קורבנות וזה דבר שמן הסתם צריך להימנע ממנו.
זבולון אורלב: אבל חלק מהמקרים, אנחנו מעריכים כי אין לנו מידע מדויק, הם יש מערכת מעבר להורים?
מעיין נייזנה: בוודאי, שוב, בוודאי שיש קשיים מובנים בלהעביר למקלטים לקורבנות סחר שישנם בישראל את המקרים המסוימים האלה.
מעיין נייזנה: אחד הדברים שמצוינים גם כאן, ככל שהילדים האלה הם קורבנות סחר ניתן להעביר למקלט, ניתן להעניק סיוע משפטי - - -
זבולון אורלב: את אומרת דברים תיאורטיים.
זבולון אורלב: אתם לא אוניברסיטה, אתם רשות שלטונית שצריכה לפעול, את באה ואומרת אחרי שלושה דיונים שהכנסת מקיימת בעשור האחרון, שאתם עדיין לא יודעים אם זה סחר.
זבולון אורלב: מה זאת אומרת שאתם לא יודעים, או שכן או שלא.
זבולון אורלב: אם צריך לשנות חקיקה תשנו חקיקה.
זבולון אורלב: מתנהלת תופעה שיש יסוד שמתקיים בה סחר בבני אדם, להערכתי אין שום ספק שזה סחר בבני אדם, אם זה לא סחר בבני אדם אז מה זה כן סחר בבני אדם?
זבולון אורלב: יש מערכת של אנשים שרוצה להרוויח כסף דרך זה, מערכת שלוקחת ילדים, שולטת בהם ומעבידה אותם - - -
יצחק קדמן: עושקת אותם, מנצלת אותם.
זבולון אורלב: עושקת אותם, מנצלת אותם.
זבולון אורלב: הוא יודע להתבטא טוב ממני, אני אומר את זה לא בציניות, הוא מתאר את זה נכון כי אני מבין וכמו שהוא אמר הוא רואה וכואב את הבעיה.
זבולון אורלב: אי אפשר שיהיה גמגום בעניין.
זבולון אורלב: החלטתם שלא מדובר בסחר, תגידו שזה לא סחר.
מעיין נייזנה: ביחידה לתאום במאבק בסחר בבני אדם, לה זה לא היה אחד מהנושאים בראש סדר היום שלה, יתכן שזה היה - - -
מעיין נייזנה: אדוני זו לא החלטה שאני מקבלת.
זבולון אורלב: תעבירי את זה.
זבולון אורלב: המשרד לא יכול לשלוח לכאן מישהו שאומר זה לא אני, רוצים שאני אביא את השר?
זבולון אורלב: אולי אביא את השר.
מעיין נייזנה: כל מה שנאמר כאן יועבר הלאה.
זבולון אורלב: רבותיי, זו חלק מהבעיה השלטונית במדינת ישראל.
זבולון אורלב: אחר כך יגיע לכאן דוקטור פרץ ויגיד למה לא צריך להקים נציבות זכויות הילדים.
זבולון אורלב: מי הממונה על היחידה הזאת?
מעיין נייזנה: מתאמת היחידה היא עורכת הדין רחל גרשוני.
זבולון אורלב: היא רצינית מאוד.
זבולון אורלב: מי ממונה עליה?
מעיין נייזנה: מנכ"ל משרד המשפטים.
זבולון אורלב: ישירות למנכ"ל, כלומר היא לא שייכת לחקיקה ולא לפרקליטות.
זבולון אורלב: אני מכבד אותה מאוד.
חנין זועבי: יש אומדן על היקף התופעה?
זבולון אורלב: אין נתונים מדויקים, ההערכה היא שמדובר במאות.
קרן פישזון: 18 תיקים נפתחו בעשר השנים האחרונות.
זבולון אורלב: ההערכה שמדובר במאות ילדים, הבעיה היא שאין בסיס נתונים בעניין הזה, וזהו חלק מהבעיה, זו בעיה גלויה שכולם רואים והיא נסתרת ואף לא מטפל בה.
זבולון אורלב: יש לכם תפיסה לא נכונה לגבי אחריות הממשלה.
זבולון אורלב: אחריות הממשלה היא לתת מענה, לתת פתרון, לתת תשובה.
זבולון אורלב: אתם לא יכולים לענות כך, באוניברסיטה יכולים להגיד שקולים את הנושא, עורכים מחקר שייקח חמש-עשר שנים, אבל משרד ממשלתי לא יכול לומר כזה דבר.
חנין זועבי: זאת היתה ההמלצה, לאסוף נתונים המלצה של הוועדה בשנת 2004.
זבולון אורלב: אין בוס לעניין הזה.
זבולון אורלב: שוב, אמרתי שאין כאן משרד שמוביל.
זבולון אורלב: אם אני ארצה להגיש שאילתא, לאיזה שר אני אגיש אותה?
זבולון אורלב: אם אני אבקש הצעה לסדר היום, שרון סופר למי את מציע לי?
זבולון אורלב: מי השר שישיב לי עליה, חוץ מהשר המתאם לממשלה, השר ארדן.
זבולון אורלב: זה חלק מהבעיה כאן.
חנא סוייד: אפשר בכלל להאשים?
חנא סוייד: לפי המה שאנחנו שומעים כאן מעלימים עין מהבעיה.
זבולון אורלב: אני מאוכזב ממשרד המשפטים שצריך להיות רגיש לקיום חוק בסחר האדם.
זבולון אורלב: מה עוד צריך להיות כדי שתהיה החלטה והגדרה?.
זבולון אורלב: אגב, אם ההגדרה לא מספיק ברורה אז למה אתם לא יוזמים חקיקה.
זבולון אורלב: יצחק קדמן, זו שוב אחת מהנקודות שהעלינו עד היום.
זבולון אורלב: יכול להיות שאנחנו נגיש הצעת חוק פרטית, אבל אז כשאנחנו מגישים הצעת חוק פרטית אנחנו מקבלים מסר מוועדת החקיקה "מה חבר כנסת נכנס לעניין הזה?".
זבולון אורלב: הרבה פעמים אנחנו מגישים הצעת חוק ואומרים לנו שההצעה מאוד טובה, מאוד נכונה, לא מזמין להציג כמה חוקים כאלה, אומרים מה זה עניין לחבר כנסת, הוא בא במקום משרד ממשלתי?
זבולון אורלב: תחוקקו אתם את החוק הזה.
זבולון אורלב: ייעוץ וחקיקה יש לכם מה לומר בנושא הזה?
ליאת יעקובוביץ: מבחינת ההתייחסות למטה ממשלתי, כן, או אם לא זה ראוי, אנחנו לא חושבים שבהכרח צריך מטה ממשלתי.
ליאת יעקובוביץ: התכנון שלנו הוא לקיים ישיבה בין משרדית על סמך כל החומר שנאסף וייאסף ועל מנת לפעול בכל המישורים לרבות הצורך בתיקון ה'חוק הפלילי'.
זבולון אורלב: מתי תתקיים הישיבה הזאת?
ליאת יעקובוביץ: שאלה שאנחנו עדיין לא יודעים לתת עליה תשובה קונקרטית, אבל בעקבות הישיבה הזאת הדברים יובאו ואני מקווה שהדברים יעשו בצורה יותר מהירה.
זבולון אורלב: העם שומע את הקולות ואת הדברים האלה, בטח הרבה מאוד אנשים שואלים את עצמם הרבה מאוד שאלות בעקבות התשובה שלך.
זבולון אורלב: מדובר בסוגיה שנדונה כבר עשר שנים בכנסת, עכשיו אומרת נציגת מחלקת ייעוץ וחקיקה, לא צריך החלטת ממשלה להקמת מטה בין משרדי כזה אלא הם ישקלו או יקיימו, לא יודעים מתי.
זבולון אורלב: מי יזמן את הישיבה הזאת?
זבולון אורלב: מי יעמוד בראשה?
ליאת יעקובוביץ: אנחנו הגענו היום כדי לשמוע וללמוד מהתרשמות של כל הגורמים - - -
זבולון אורלב: באתם לשמוע.
זבולון אורלב: את היית בישיבות הקודמות במקרה?
זבולון אורלב: לא נעים לי 'לטפס' עליכם.
זבולון אורלב: אני עובד מדינה קצת יותר שנים ממך, 22 שנים, ממש מקוממים אותי הדברים האלה.
זבולון אורלב: יש ילדים שנמצאים בסכנת חיים, מנוצלים, מושפלים ואנחנו מנהלים כאן כזה דיון אינטליגנטי עם עניבות וחליפות, תהייה ישיבה, לא יודעים מתי תתקיים.
זבולון אורלב: יש ילדים, יש ילדים ויש אמנות בינלאומיות שזרוע החרב שלכם, נדמה לי שדוקטור פרץ אחראי על אמנות בינלאומיות, זה בתוך אותו משרד משפטים לפעמים כשמוסרים את הדוחות לאו"ם גם לא מתרגמים אותם לעברית.
קריאה: תרגמו.
זבולון אורלב: תרגמו?
זבולון אורלב: מוחאים כפיים שתרגמו, מגיע לכם תודה.
זבולון אורלב: לא הכל שחור.
זבולון אורלב: זה מאוד לא נעים לי מה שאני עושה, אבל אני מרגיש חובה לעשות את זה.
ליאת יעקובוביץ: אני יכול לומר שמודעים לחשיבות הנושא והדברים יובאו.
זבולון אורלב: אני זוכר כשהייתי יושב העדת לענייני ביקורת המדינה, משרד הביטחון שהוא אומן בתירוצים, כשהיה נשאל מה נעשה עם הביקורת הזאת, הוא היה כותב כי אז היינו מקבלים תשובות בכתב, הוקמה ועדה, המהלך הותנע.
זבולון אורלב: זאת היתה התשובה.
זבולון אורלב: אגב, מאז כבר לא משיבים כך, חלק מהתשובה היא שיש היום מבקר גם בצה"ל.
זבולון אורלב: עוד מישהו ממשרד המשפטים מבקש להשלים?
זבולון אורלב: נתחיל עם הרשויות המקומיות.
זבולון אורלב: סאדק שווקי מעיריית ירושלים, בבקשה.
זבולון אורלב: אולי אתה בא עם בשורות קצת יותר טובות?
זבולון אורלב: אתה עובד סוציאלי?
סאדק שווקי: כן, עובד קידום נוער – מזרח ירושלים.
סאדק שווקי: שלום לכולם, תאפשרו לי לדבר קצת היסטוריה, אני הייתי פה גם ביולי 2006 בוועדה.
סאדק שווקי: בסוף שנת 2005, עיריית ירושלים, קידום נוער, קיבלה מדיניות לעבוד עם ילדים רוכלים מגיל 5 עד 14 למרות שהמדיניות הרגילה של קידום נוער זו עבודה עם נערים בגלאי 14 עד 26.
סאדק שווקי: מאז תחילת 2006 התחלנו לאתר ילדים רוכלים שנמצאים בצמתים.
סאדק שווקי: איתרנו כ- 120 ילדים רוכלים, רובם מהשטחים ויש חלק מירושלים תושבי מדינת ישראל.
סאדק שווקי: 70% מהם הם תושבי שטחים, תושבי מחנה שועפאט, אל רם, קלנדיה, אבו דיס, ילדים שמגיעים מכפרים ליד חברון, אני מדבר רק על ירושלים כי עבודתנו מתבצעת רק בירושלים.
סאדק שווקי: הילדים האלה מגיעים לצמתים בירושלים ומנסים למכור מוצרים שונים.
סאדק שווקי: 120 הילדים האלה שהתחלנו לעבוד איתם מספרם מאז הצטמצם וזו הבשורה הטובה.
סאדק שווקי: לשמחתי אני יכול לתת נתונים על הפרויקטים שעשינו בשנה שעברה.
סאדק שווקי: בקידום נוער תחת ניהולו של מר שבי עמדי מנהל החטיבה לקידום נוער וצעירים בירושלים, בשנה שעברה הקמנו פרויקט לילדים גדולים רוכלים שהם מעל גיל 14 – עשרה ילדים שעברו קורס להכשרה מקצועית לעבודות אלומיניום בבית ספר האחדות הבינלאומית הניטראלית.
סאדק שווקי: יש חמישה ילדים תושבי ירושלים שלא היה ניתן להחזירם לבתי הספר ולכן הוכנסו לתכנית הילה - -
זבולון אורלב: מינהל חברה ונוער במשרד החינוך של עבודה - - -
סאדק שווקי: כי לא היה ניתן להחזירם למסגרת בית הספר.
סאדק שווקי: ילד אחד מירושלים עבר הכשרה מקצועית לנהיגה במשאית והוא עובד - - -
זבולון אורלב: כלומר דרך הטיפול היתה שבמקום להרוויח כסף מרוכלות מסוכנת ובלתי חוקית נכשיר אותם למקצוע לגיטימי ולשלב אותם בחברה בצורה מסודרת.
סאדק שווקי: בדיוק אדוני.
סאדק שווקי: כל הנתונים שמסרתי הם על תושבי ירושלים, אזרחי ישראל ולא מהשטחים.
סאדק שווקי: בנוגע לתושבי השטחים עשינו - - -
זבולון אורלב: לפני כן, תושבי ירושלים מגיל חמש אני מקווה שאותם אתה לא מכשיר לעבודה.
סאדק שווקי: אני מיד מסביר.
סאדק שווקי: התחלנו בפעילויות פנאי, משחקים, טיולים, מורה שמגיע למרכז שלנו כדי לעזור להם בשיעורי הבית, לקנות להם את כל הדברים שהם צריכים כדי לחזור לבית הספר, תיק, כלי כתיבה וכל מה שנצרך כדי להבטיח להם שאם הם נשארים בבית הספר במשך השנה בקיץ הם יצאו לטיול שנתי, את זה הבטחנו וקיימנו.
סאדק שווקי: ערכנו שני טיולים גדולים בשנה שעברה וגם בשנה קודם.
זבולון אורלב: דובר כאן שחלק מהעניין הוא שההורים הם הגורם.
זבולון אורלב: מה אתם עושים עם ההורים?
סאדק שווקי: בשנה שעברה גילנו שהדרך להגיע לילד זה גם להגיע לאימא שלו, לכן התחלנו גם עם פרויקט לאמהות.
סאדק שווקי: אפשרנו לאמהות קורס ללימוד עברית, מחשבים וקורס אירובי לאמהות.
סלוא קובטי: זאת עבודות סוציאלית רגילה, לא רק עם ילדי השטחים שנמצאים ברחובות, זאת עבודה שאנחנו עושים כל הזמן.
סאדק שווקי: לקחנו גם את האמהות ואת הילדים לטיול כדי לחוות יחד את הטיול יחד איתנו.
זבולון אורלב: מה שיעור ההצלחה כתוצאה מהעבודה הזאת?
סאדק שווקי: הסטטיסטיקה לשנת 2010 - רמת ההצלחה גבוהה בירושלים.
סאדק שווקי: מתוך 40 ירושלים שאותרו על ידנו נשארו 13 היום.
חנין זועבי: אבל זה מעודד אחרים, אם אתם עושים את הפעילויות האלה שהוא מקבץ נדבות אז מעודדים אחרים לקבץ נדבות, כי העזרה הזאת שאתה נותנים להם לא ניתנת לשאר, נכון?
חנין זועבי: זה דווקא מעודד.
סאדק שווקי: אני לא מעודד, אני מנסה לפתוח להם חלונות והזדמנויות אחרות, במקום להיות רוכל בצמתים ניתן לו הכשרה מקצועית, ללמוד, לטייל, להגיע למרכז כדי לקבל אוכל ושתייה - - -
חנין זועבי: צריך לתת את זה לכלל האוכלוסייה.
סאדק שווקי: יפה.
סאדק שווקי: מה עושים עם האוכלוסייה תושבי השטחים.
סאדק שווקי: הלכנו לצמתים עם ניידות וארגזי אוכל ושתייה וכך הגענו אליהם, הצענו להם לאכול ואמרנו שאנחנו לא רוצים לקחת מהם כלום וכך יצרנו איתם קשר והצענו להם להגיע למרכז, הצענו להם להגיע לבוא למגרש לשחק כדורגל.
סאדק שווקי: היינו בקשר עם חבר'ה מבתי הספר ששייכים לאו"ם שעזרו לנו, במיוחד במחנה קלנדיה ומחנה שועפאט.
סאדק שווקי: אמרנו שאנחנו מוכנים לשלם עבור שנת הלימודים ולקנות להם את הדברים שהם צריכים כדי לחזור לבית הספר ומוכנים לשלם למורה שישב איתם כל יום אחר הצהריים או פעמיים-שלוש בשבוע כדי לעזור להם בלימודים.
סאדק שווקי: הילדים שישבנו איתם אמרו לנו שה- 50 שקל שהם מרווחים בכל יום זה כדי לספק אוכל למשפחות שלהם במחנה המגורים שלהם.
חנא סוייד: זה נכון?
חנא סוייד: הם עושים את זה לא כפעילות פנאי אלא באמת כדי לתמוך במשפחות?