GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: הואיל והייתי יותר מיומן בענייני הנהלת כח אדם בהוראה במשרד החינוך, אז אני קובע שגם אין מושג כזה מדריך חינוכי, אלא יש מורה בתפקיד הדרכה, ככה זה נקרא.
זבולון אורלב: זו ההגדרה החוקית של המשרה.
זבולון אורלב: אין לי התנגדות שיקראו לזה מדריך חינוכי, אבל לא מפקח חינוכי, כי יש לזה השלכות לכל המערכת.
זבולון אורלב: יש מפקח פדגוגי ויש מפקח שהוא לא פדגוגי?
אורית זוארץ: כן, ברור.
אורית זוארץ: יש מפקח שהוא על היבטים פיזיים---
מירב ישראלי: רגע.
מירב ישראלי: מדריך חינוכי, לפי מה שהבנתי, זה גורם שהוא לא שייך למערכת.
מירב ישראלי: זה מישהו שהמעונות שוכרים אותו---
מירב ישראלי: זה מה שהסבירו לי.
אורית זוארץ: היא לא מתעסקת עם שום דבר, חוץ מאשר עם התכנים.
מירב ישראלי: אז אתם המדריך החינוכי שלהם?
זבולון אורלב: רבותיי, רשות הדיבור לגב' תמר אלמוג.
תמר אלמוג: בדרישות הצוות החינוכי שצריך לעבוד במעון צריכה להיות גם פונקציה של אדם שהוא מתמחה בגילאים---
זבולון אורלב: והוא עובד במעון.
מירב ישראלי: עובד במעון או נותן שירותים למעון.
אורית זוארץ: הוא לא מפקח.
תמר אלמוג: לא, הוא אמון על כל העבודה והתכנית החינוכית-טיפולית של המעון.
זבולון אורלב: הוא לא מפקח חינוכי.
יובל אביעד: ההדרכה וההעשרה של המעון.
תמר אלמוג: הוא נותן הדרכה לצוות.
תמר אלמוג: הוא מגבש תכניות הדרכה לצוות.
מירב ישראלי: אני רוצה לקרוא את ההגדרה.
מירב ישראלי: אם במעונות הציבוריים צריך להוסיף עוד משהו כדי שזה יענה להם גם על ה---
זבולון אורלב: ההגדרה של מדריך חינוכי תהיה כדלהלן:
מירב ישראלי: 'מי שאחראי על התכנית החינוכית-טיפולית לפעוטות השוהים במעון יום לפעוטות וכן על תכניות ההדרכה וההעשרה לממלאי תפקידים במעון יום לפעוטות ופיתוח מיומנויות חינוכיות-טיפוליות אצל ממלאי התפקידים כאמור'.
מירב ישראלי: זה עונה על כל בעלי התפקידים שמסתובבים במערכת?
יובל אביעד: למיטב הבנתנו הם אמרו בישיבה שכן.
קריאה: ---קוראים להם.
מירב ישראלי: זה לא משנה, ברגע שמבחינה חוקית---
זבולון אורלב: תקראי להם איך שאת רוצה.
זבולון אורלב: יש לך רשות לקרוא להם איך שאת רוצה.
קריאה: אבל יש לזה משמעות.
זבולון אורלב: גברתי, יש אצלכם מישהו שיהיה אחראי על התכנית החינוכית?
קריאה: אז מה הוא?
זבולון אורלב: היא קוראת לו מדריך חינוכי.
זבולון אורלב: יש דמוקרטיה במדינת ישראל, תקראו לו המנהל הכללי של המעון.
זבולון אורלב: מה שאתם רוצים תקראו לו, מה זה משנה.
זבולון אורלב: חבר'ה, אתם לא מבינים מה זה חקיקה?
זבולון אורלב: תעשו אותה יושבת ראש כבוד של ה… אני לא מבין את העניין הזה.
זבולון אורלב: יש הגדרה בחוק, ההגדרה באה לומר שכל מה שכתוב בחוק מדריך חינוכי, הכוונה לתפקיד הזה והזה.
זבולון אורלב: תקראו לזה איך שאתם רוצים וגם תשלמו לו איזה משכורת שאתם רוצים.
זבולון אורלב: את מי זה מעניין?
מירב ישראלי: אז זה היה (ו).
מירב ישראלי: הגדרות של מדריך חינוכי, מחנך-מטפל כבר העברנו את זה לראש החוק.
מירב ישראלי: מדריך חינוכי הוספנו בעברות הפליליות באיזה שהוא מקום או בדרישות?
מירב ישראלי: ו-(ב).
זבולון אורלב: ב-(ב) לא היו לנו בעיות, למיטב זיכרוני.
זבולון אורלב: אתם ישבתם והגעתם להסכמות, אני לא פותח.
שולמית ביסמנובסקי: אני לא פותחת, אני רק רוצה להוסיף מלה אחת בסעיף (ה).
זבולון אורלב: למה לא עשיתם את זה ב---
שולמית ביסמנובסקי: כי עכשיו מחקנו סעיף וזה פטר לנו את כל הסייעות מחובת.
שולמית ביסמנובסקי: אני רוצה להציע שבסעיף (ה), מי שערב---
מירב ישראלי: לסייעות לא יהיו הוראות מעבר, זה אומר שמיידית הן צריכות לעמוד בכל התנאים שהשר יקבע.
זבולון אורלב: אם זה מה שהסכמתם---
שולמית ביסמנובסקי: לא, לא הסכמנו, פשוט מחקנו עכשיו את סעיף (ו) וזה בעצם משנה את התמונה.
מירב ישראלי: אתם רוצים לקבוע לגבי סייעת?
תמר אלמוג: אבל אין סייעות במעון יום.
שולמית ביסמנובסקי: אז מה, כולן יהיו מחנכות מטפלות?
תמר אלמוג: אין סייעות, זה לא גן ילדים עם גננת וסייעות.
תמר אלמוג: אין.
זבולון אורלב: אין גן ילדים פרטי עם סייעת?
שולמית ביסמנובסקי: אבל לא כולן מחנכות.
תמר אלמוג: סייעת זו סייעת שבאה מטעם משרד הרווחה---
זבולון אורלב: האם אפשר לומר שההגדרה של מטפלת זה גם הגדרה של מסייעת?
שולמית ביסמנובסקי: לא כולם יכולים---
אורית זוארץ: איך מוגדרת הסייעת במשרד החינוך?
שולמית ביסמנובסקי: סייעת היא לא מחנכת מטפלת.
שולמית ביסמנובסקי: היא מסייעת בגן, היא מסדרת, מארגנת, היא עובדת שירות.
תמר אלמוג: במעון יום אין תפקיד של סייעת, בגן כן.
יעקב פרידברג: המסייעת בגן, איך היא נקראת?
זבולון אורלב: החוק הזה מתייחס גם לגנים.
תמר אלמוג: חקיקת הגן, כן.
זבולון אורלב: נו, אז מה עם הסייעת?
זבולון אורלב: יש לי שאלה אלייך, ההגדרה של מסייעת בגן, היא שונה מההגדרה של מטפלת במעון?
אורית זוארץ: ברור, זה שתי פונקציות שונות.
זבולון אורלב: רק שנייה, בואי נסחט ממנה.
זבולון אורלב: מה ההגדרה של מסייעת?
תמר אלמוג: אני לא יודעת מה ההגדרה, זה תפקיד שמשרד החינוך אמון עליו.
אורית זוארץ: היא סייעת פדגוגית, היא עוברת הכשרה במכללה.
תמר אלמוג: לא, סייעת שעובדת בגן ילדים עוברת הכשרה של משרד החינוך.
יעל טישלר: סייעת בגני הילדים, חשוב לציין, היא עובדת הרשות המקומית ולא עובדת משרד החינוך.
זבולון אורלב: זה לא רלוונטי לחוק.
יעל טישלר: בתיאור התפקיד שלה, אני לא יודעת להגדיר אותו במדויק, אבל הוא גם על החלק הארגוני וגם על החלק של סיוע חינוכי.
אורית זוארץ: ברור, היא עובדת---
קריאה: היא לא אחראית.
אורית זוארץ: לא נכון.
אורית זוארץ: סליחה, בואו לא נזלזל.
יצחק קדמן: אני לא מזלזל.
יצחק קדמן: היא נמצאת לבד שם, עד שהגננת באה---
אורית זוארץ: אבל היא עוברת הדרכה ויש---
זבולון אורלב: בגן של שנתיים-שלוש יש גננת, ליד הגננת יש סייעת.
זבולון אורלב: הגננת היא גננת מוסמכת שסיימה מכללה---
מירב ישראלי: אבל היא לא עובדת הרשות המקומית.
זבולון אורלב: מה זה משנה איזה עובדת היא.
מירב ישראלי: אבל למה הסייעת היא עובדת רשות מקומית?
מירב ישראלי: אני לא מבינה את זה.
זבולון אורלב: כי גני 3-4, היא דיברה על משרד החינוך---
זבולון אורלב: פה היא עובדת הבעלות.
אורית זוארץ: בגילאי 3, יש מטפלת שמטפלת בהיבטים פיזיים ויש סייעת פדגוגית שהיא נותנת מענה ב---
זבולון אורלב: לא, היא לא נקראת סייעת פדגוגית.
זבולון אורלב: חברים, יש פה קצת בלבולי מושגים, אני רוצה לעשות סדר.
זבולון אורלב: לפי החוק הזה, אין גני ילדים מתחת גיל 3, כי כולם נקראים על פי החוק מעונות, אבל עדיין בטרמינולוגיה שלנו אנחנו יודעים שיש מעונות ויש גנים.
זבולון אורלב: המסגרת של 20 ילדים, או 25 ילדים, העם קורא למסגרת הזאת 'גן ילדים', גם אם זה גילאי שנתיים.
זבולון אורלב: בגן הזה יש גננת ויש סייעת.
זבולון אורלב: היא לא נקראת מטפלת, כי ככה קוראים לה, לזה התכוונת, וצריכים הוראות מעבר לגבי הסייעת הזאת.
זבולון אורלב: מה אתם עושים מזה בעיות?
שולמית ביסמנובסקי: בדיוק.
שולמית ביסמנובסקי: אני מציעה לשים אותה בסעיף (ה).
זבולון אורלב: אומרת גב' אלמוג, 'אני לא יודעת להגדיר סייעת'.
קריאה: במעונות אין סייעות.
זבולון אורלב: אמרתי שבמעונות יש סייעות?
זבולון אורלב: אמרתי שאין, דיברתי על הגנים.
זבולון אורלב: אתם קוראים לזה מטפלות, הם קוראים לזה סייעת.
מירב ישראלי: השאלה אם זה נכנס להגדרה של מחנך-מטפל שהיא כזו: מי שאחראי במעון יום לפעוטות על ההשגחה על הפעוטות השוהים במעון ועל מילוי הצרכים הפיזיים, הרגשיים, החברתיים והחינוכיים של הפעוטות כא מור.
זבולון אורלב: הקשבת, גברת אורה גולדהירש?
זבולון אורלב: אני רוצה להקריא לך הגדרה ותגידי לי אם פחות או יותר זה עונה לעניין הסייעת.
מירב ישראלי: 'מי שאחראי במעון יום לפעוטות על ההשגחה על הפעוטות השוהים במעון ועל מילוי הצרכים הפיזיים, הרגשיים, החברתיים והחינוכיים של הפעוטות כאמור'.
מירב ישראלי: יכול להתאים גם לסייעת?
אורה גולדהירש: כסיוע לגננת.
מירב ישראלי: בסדר, אבל היא ממונה גם על הצרכים שלהם?
אורה גולדהירש: כן, גם הפיזיים וגם ה---
מירב ישראלי: אז זה כולל אותם.
שולמית ביסמנובסקי: לא כולן---
זבולון אורלב: מה לא כולן?
שולמית ביסמנובסקי: יש בנות שבאות ונותנות שירות.
מירב ישראלי: ודאי, והן יכולות להיות לצרכים פיזיים, רגשיים.
זבולון אורלב: מה זה עובדת שירות?
שולמית ביסמנובסקי: ---לוגיסטיקה, היא לא---
זבולון אורלב: אז זה חל עליהן כמו המנקה.
מירב ישראלי: ואיזה דרישות יהיו ממנה בתקנות?
זבולון אורלב: חברים, סיימנו את הוראות המעבר בהסכמה.
שולמית ביסמנובסקי: רק שאלה אחת לא ברורה.
שולמית ביסמנובסקי: המבנה ארגוני של מעון יום הוא לא כמו מבנה ארגוני של גן פרטי ולכן ייתכן מצב, ואמרתי את זה אתמול, שמחנכת מטפלת תהיה גם מבשלת, גם מטפלת, גם סייעת וגם מחנכת.
שולמית ביסמנובסקי: איזה הכשרה היא תצטרך לעבור ואיזה הוראות מעבר יחולו עליה?
שולמית ביסמנובסקי: יש לה גן של שבעה ילדים והיא גם מחנכת וגם המטפלת והיא גם מנהלת את הגן.
שולמית ביסמנובסקי: איזה הוראות היא תצטרך לעשות?
תמר אלמוג: יש לנו את המטפלות במשפחתונים, שעוברות הכשרה גם בחינוכי, גם בארגוני, גם---
שולמית ביסמנובסקי: צריכים לקחת בחשבון איזה הכשרה תצטרכו לחייב אותה וכמה שנים---
זבולון אורלב: על איזה הכשרה נחייב אותה נדבר בתקנות, זה לא בחוק.
שולמית ביסמנובסקי: טוב, צריכים לקחת את זה בחשבון.
זבולון אורלב: כשנגיע לתקנות נדבר על העניין הזה.
זבולון אורלב: חברים, אנחנו עכשיו מדברים על ההגדרה של דיני עבודה, ניסוח להפרה---
מירב ישראלי: רצינו להגיד גם שזה רק הפרה חוזרת ובוטה של דיני עבודה וגם להגדיר את דיני העבודה.
מירב ישראלי: יש את זה בסעיף 8 בפעם הראשונה ואחר כך בסעיף נוסף, למעשה זה אותו דבר, בסעיף 15.
יובל אביעד: אנחנו אז ניסחנו שאלה החוקים שמוזכרים בתוספת השנייה והם אמרו שזה גורף.
מירב ישראלי: אז אמרתם שתביאו הגדרה אחרת.
יובל אביעד: ההגדרה הסופית טרם גובשה אצלנו במשרד, אני חייב לומר.
יובל אביעד: הם טוענים שזו הגדרה רחבה, אנחנו צריכים להחליט איזה הגדרה---
זבולון אורלב: מי זה 'הם טוענים'?
יובל אביעד: הארגונים.
זבולון אורלב: תיכף נשמע אותם ושיגידו ספציפית לגבי מה שהם חושבים שצריך להוריד מהתוספת.
יובל אביעד: רק אני אגיד שחוק ההסכמים הקיבוציים כן חל בתוך התוספת וביקשתם שאני אבדוק את זה.
מירב ישראלי: זאת אומרת זה כולל גם הוראות לפי הסכמים קיבוציים.
זבולון אורלב: שאלתי לארגונים לסוגיהם, מה בתוספת שמוצעת, שהיא תיכלל כולה, אתם סבורים שראוי להשמיט?
קריאה: תן לנו כמה דקות.
זבולון אורלב: גם אתם לא עשיתם שיעורי בית.
זבולון אורלב: תעשו שיעורי בית ואני מציע שנעבור לסעיף הבא.
יובל אביעד: ועדת ערר.
זבולון אורלב: רק לחברות הכנסת אני רוצה להזכיר את סוגיית ועדת הערר.
זבולון אורלב: אנחנו ביקשנו, על מנת לצמצם ביורוקרטיה, לקצר הליכים ולחסוך בהוצאות שלא על כל דבר צריך לרוץ לבית משפט, שזה הליכים ארוכים והוצאות ושיהיה הליך ביניים של ועדת ערר, ולקחנו את הדוגמה, שוב, של משרד החינוך, ועדת ערר פנימית במשרד, שמי שעומד בראשה צריך מי שהוא כשיר להיות שופט ועוד שני חברים שממנה השר וזאת ועדת ערר.
זבולון אורלב: על ועדת ערר אפשר ללכת לבית משפט.
זבולון אורלב: זה לא היה בחוק הבסיסי, זו אחת התוספות החיוביות שהוספנו לחוק והממשלה הסכימה לזה, רק חיפשנו עכשיו את הנוסח איך בדיוק ועל מה הולכים לוועדת ערר.
זבולון אורלב: האם כל דבר הולכים לוועדת ערר, או חלק ועדת ערר, חלק בתי משפט, את זה ביקשנו מהם לנסח.
זבולון אורלב: זה, אגב, יפתור הרבה מאוד בעיות.
מירב ישראלי: זה סעיף חדש.
מירב ישראלי: נתייחס אליו יחד עם סעיף 64.
מירב ישראלי: סעיף 64 בעצם מוסיף לתוספת הראשונה בחוק בתי משפט לעניינים מנהליים את כל ההחלטות לפי החוק הזה.
מירב ישראלי: זה אומר שהפנייה בערעור לגבי כל החלטה לגבי החוק הזה היא כרגע, לפי סעיף 64, לבית משפט לעניינים מנהליים.
מירב ישראלי: אנחנו רוצים להוסיף איזה שהיא קטגוריית ביניים כזאת, ערכאת ביניים, שקודם יפנו אליה.
זבולון אורלב: ואגב הוכח במשרד החינוך שזה עובד כראוי.
זבולון אורלב: אנחנו קיבלנו דיווח בפעמים הקודמים ממשרד החינוך שוועדת הערר פותרת 95% מהבעיות.
זבולון אורלב: כלומר מספר הפניות לבית משפט אחרי שמתקבלת ועדת ערר הוא זניח לחלוטין, ואז אין את כל דיני הראיות ועורכי הדין וכל הסיפורים האלה.
יובל אביעד: יש המלצה של משרד המשפטים להכליל את פרק ועדת הערר בסעיפים (1) ו-(2) בפרק הממונה.
יובל אביעד: זאת הצעה.
יובל אביעד: עכשיו אני אקרא את הסעיפים האופרטיביים.
יצחק קדמן: לא, רק המיקום.
יובל אביעד: המיקום.
זבולון אורלב: עזוב את המיקום, בוא נדבר קודם כל על ה---
יובל אביעד: בדיוק, בואו נדבר על המהות.
יובל אביעד: הסעיף הראשון הוא סעיף הערר: "הרואה עצמו נפגע מהחלטה של הממונה לפי פרק ג' ו-ו'," שאני אזכיר, פרק ג' זה הרישיונות, פרק ו' זה הצעדים המנהליים, "רשאי לערור עליה לפני ועדת ערר שהוקמה לפי סעיף" איקס, לצורך העניין.
יובל אביעד: סעיף (2) זה הקמת ועדת ערר והרכבה: "השר יקים ועדת ערר בת שלושה חברים שתפקידה לדון בעררים על החלטות של הממונה כאמור בסעיף איקס ואלו חבריה: (1) מי שכשיר להתמנות לשופט בית משפט שלום, או שופט בדימוס, שימונה על ידי שר המשפטים והוא יהיה שופט ראש;".
מירב ישראלי: זה כמו בדין מנהלי.
יובל אביעד: כן, בדיוק, זה הדגם שנלקח.
יובל אביעד: "(2) נציג ציבור---
אורית זוארץ: זה לא כל כך עובד, אבל גם במשרד הפנים יש לנו את העניין הזה עם---
זבולון אורלב: מה את רוצה?
זבולון אורלב: שכל אחד יילך לבית משפט?
אורית זוארץ: לא רק רישוי עסקים, גם עם עובדים זרים.
אורית זוארץ: השר ביטל את זה.
זבולון אורלב: הוא לא יבטל, כאן יש לו חובה.
אורית זוארץ: הוא ביטל את הדרישה הזו שצריך שופט בדימוס, כי הוא לא מצא ולא היה ולא ישבו.
זבולון אורלב: אני לא מבין, אנחנו קובעים את זה בחוק, מה פירוש הוא לא---
אורית זוארץ: גם שם זה קבוע בחוק.
זבולון אורלב: אז תלכו לבג"צ.
זבולון אורלב: אם שר לא מקיים חוק, יש בג"צ.
יעקב פרידברג: לא שופט, כשיר להתמנות לשופט בית משפט שלום, יש באקדמיות וכאלה.
זבולון אורלב: כל עורך דין מעל איקס שנים כשיר להיות.
זבולון אורלב: תואיל להמשיך.
אורית זוארץ: זה לא עובד.
יובל אביעד: סעיף קטן "(2) נציג ציבור שאינו עובד מדינה, בעל מומחיות וניסיון בתחום החינוך שימנה שר התעשייה, המסחר ותעסוקה, מתוך רשימה שתגיש לו המועצה להשכלה גבוהה כמשמעותה בחוק המועצה להשכלה גבוהה, תשי"ח-1958".
יובל אביעד: "(3) נציג ציבור, בין שהוא עובד מדינה ובין שאינו עובד מדינה, שימונה על ידי שר התעשייה, המסחר ותעסוקה".
זבולון אורלב: אין לו מומחיות, אין לו שום דבר?
יובל אביעד: השלישי לא.
אורלי לוי אבקסיס: ועדת ערר בעצם מורכבת משלושה אנשים.
אורלי לוי אבקסיס: מה קורה לגבי החלטות?
אורלי לוי אבקסיס: כל השלושה צריכים להיות?
יובל אביעד: יש את חוק בתי הדין המנהליים, הוא חל במקרה הזה, וכל הסמכויות שניתנות לוועדת ערר ניתנות על פי חוק בתי הדין המנהליים ואפשר לבדוק את חוק בתי הדין המנהליים, הוא נותן תשובות.
זבולון אורלב: אתה אומר שיש פרוצדורה מסודרת לעניין הזה.
אורלי לוי אבקסיס: אני שואלת שאלה חשובה.
אורלי לוי אבקסיס: האם יכול לשבת דן יחיד ולהחליט---
יובל אביעד: אז זה נמצא בחוק בתי הדין המנהליים.
אורלי לוי אבקסיס: אתה יכול להגיד לנו מה החוק אומר?
יובל אביעד: אני אסיים ואני מוכן לחפש ולומר.
מירב ישראלי: באיזה שאלה?
זבולון אורלב: האם יכול להיות דן יחיד או לא דן יחיד?
זבולון אורלב: למיטב זיכרוני לא, אבל לא חשוב.
מירב ישראלי: יש גם, לגבי מותב חסר, מותב קטוע.
אורית זוארץ: צריך לבדוק את זה ולסגור את הקצוות האלה.
זבולון אורלב: זה סגור.
יעקב פרידברג: זה לא משהו שאנחנו נקבע בחוק הזה.
זבולון אורלב: אנחנו לא ממציאים פה את הגלגל, אנחנו משתמשים במנגנון קיים ואפילו לא חידשנו פה לעומת מערכת החינוך.
זבולון אורלב: בדרך כלל חידשנו, פה אנחנו רק מעתיקים.
רות דיין מדר: מה עם נציג של שלטון מקומי?
רות דיין מדר: יהיה שם?
זבולון אורלב: לא, גם בוועדת ערר במשרד החינוך.
תמר אלמוג: זה ניגוד עניינים.
מיטל להבי: רק ביישוב שלו הוא בניגוד עניינים.
רות דיין מדר: ואם זה נציג של שלטון מקומי ברשות אחרת, זה גם ניגוד עניינים?
תמר אלמוג: אז כתוב, עובד מדינה או לא עובד מדינה, ימנה אותו שר התעשייה, המסחר ותעסוקה.
יובל אביעד: סעיף קטן "(ב) הוראות לפי חוק בתי הדין המנהליים, התשנ"ב-1992 (להלן - חוק בתי דין מנהליים), למעט סעיף 45 לחוק האמור, יחולו בשינויים המחויבים ובשינויים המפורטים בחוק זה על ערר ועל ועדת ערר".
זבולון אורלב: מה זה סעיף 45?
יובל אביעד: "45.
יובל אביעד: סעיף הערעור.
יובל אביעד: (א) החלטה סופית של בית דין ניתנת לערעור בזכות בפני בית משפט מחוזי ודן יחיד.
יובל אביעד: "(ב) היה יושב ראש המותב של בית הדין שופט המכהן בבית משפט מחוזי, יוגש ערעור לפי סעיף קטן (א) לבית המשפט העליון וידון בדן יחיד או במספר בלתי זוגי גדול יותר---
מירב ישראלי: אצלנו זה יהיה בית משפט מנהלי.
יובל אביעד: נכון, "כפי שנשיא בית המשפט העליון קבע.
יובל אביעד: "(ג) פסק דין של בית משפט מחוזי בערעור לפי סעיף קטן (א) ניתן לערעור לפני בית המשפט העליון, אם ניתנה רשות לכך מאת נשיא בית המשפט העליון או מאת שופט אחר של בית המשפט העליון שהנשיא קבע.
יובל אביעד: "(ד) החלטת ביניים---
אורלי לוי אבקסיס: הסעיף הזה יחול או לא יחול?
זבולון אורלב: לא יחול.
זבולון אורלב: כלומר לא מחייבים אותנו להוציא הוצאות, ללכת לבג"צ או למחוזי שזה שוב הוצאות וכל זה, אלא לבית משפט מנהלי.
אורלי לוי אבקסיס: הסעיף מופיע בגוף ההצעה?
יובל אביעד: כן, בהמשך, גם בתיקונים.
זבולון אורלב: במקור היה אסור ללכת למנהלי, עכשיו יש תחנת ביניים ובתחנת הביניים הולך למנהלי.
זבולון אורלב: אנחנו מכניסים עוד ערכאה באמצע, הסוף זה מנהלי.
יובל אביעד: "(ג) הסמכויות הנתונות לבית משפט מחוזי לפי סעיף 28(ד) ו-(ה) לחוק בתי הדין המנהליים יהיו נתונות לבית משפט לעניינים מנהליים.
יובל אביעד: "(ד) (1) החלטה סופית של ועדת ערר ניתנת לערעור לפני בית משפט לעניינים מנהליים".
מירב ישראלי: מה קורה עם סעיף 64?
יובל אביעד: בהמשך, יש לזה התייחסות.
מירב ישראלי: אם זה ערעור, אז עקרונית צריך להוסיף את זה בתוספת.
מירב ישראלי: לא צריך להגיד את זה פעמיים.
יובל אביעד: בהמשך, בתיקונים.
יובל אביעד: אנחנו אמרנו את זה פה פעמיים, למען הסר ספק.
יובל אביעד: ראיתי שזה קיים גם---
מירב ישראלי: בניסוח נסגור את זה.
יובל אביעד: "(ד) (2) החלטה אחרת של ועדת ערר ניתנת לערעור לפני בית משפט לעניינים מנהליים, אם ניתנה לכך רשות מאת שופט של בית משפט לעניינים מנהליים; לעניין זה החלטה אחרת, החלטה לפי סעיף 33 לחוק בתי הדין המנהליים וכן החלטה בעניין חיסיון או בעניין סמכות עניינית".
מירב ישראלי: החלטה אחרת זו בדרך כלל החלטת ביניים ולא החלטה סופית לכן צריך עליה רשות ערעור ואין עליה ערעור בזכות.
מירב ישראלי: אז שרק יגיד לנו על איזה החלטות---
יובל אביעד: סעיף 33 זה עיכוב ביצוע.
יובל אביעד: "(א) הוגש ערר, רשאי בית דין להורות על עיכוב ביצוע של החלטה שעליה עוררים לפרק זמן שיקבע ובתנאים שייראו לו אם לדעתו ראוי לעשות כן בנסיבות העניין.
יובל אביעד: "(ב) משנתכנס בית הדין לדון בערר, מוקנית הסמכות לעכב את ביצוע ההחלטה לבית הדין בלבד".
יובל אביעד: מדובר בעיכוב ביצוע.
יובל אביעד: "(3) תיקון חוק בתי הדין המנהליים.
יובל אביעד: בחוק בתי הדין המנהליים, בתוספת אחרי פריט 19 יבוא "20.
יובל אביעד: ועדת ערר לפי סעיף איקס לחוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות, התש"ע-2011".
יובל אביעד: במקום סעיף 64 להצעת החוק, יבוא "תיקון חוק בתי משפט לעניינים מנהליים, 64.
יובל אביעד: בחוק בתי המשפט לעניינים מנהליים התש"ס-2000, יבוא "סעיף קטן (1) בתוספת הראשונה אחרי פריט 7 יבוא "7(א) הסדרת הפעלת עסק, החלטה של רשות לפי הוראות החיקוקים המפורטים בזה, סעיף קטן (1) חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות".
מירב ישראלי: אז זה ביקשו מכם להביא ניסוח אחר.
יובל אביעד: זה הנוסח שמשרד המשפטים הציע.
מיטל להבי: זה לא עסק, זה לא מוגדר כעסק.
יובל אביעד: אני לא אמון על ה...
זבולון אורלב: לא, אני אמרתי לכם את זה כבר אז.
זבולון אורלב: חבר'ה, אנחנו לא עסק.
יעקב פרידברג: אני לקחתי על עצמי לבדוק וטרם עשיתי את זה.
יעקב פרידברג: אני אבדוק ואני אנסה לבוא עם תשובה.
זבולון אורלב: מתי אתם רוצים?
זבולון אורלב: אני הערב אעשה ישיבה.
מירב ישראלי: מה זה (2)?
יובל אביעד: " (2) בתוספת השנייה, אחרי פריט 17 יבוא "18.
יובל אביעד: ערעור לפי סעיף איקס (ד) לחוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות, התש"ע-2011".
יובל אביעד: ובזה סיימתי.
זבולון אורלב: יש לך את זה בכתובים, מה שעכשיו הקראת?
יובל אביעד: כן, העברתי לעורכת דין ישראלי.
מירב ישראלי: עתירה זה על הכל?
מירב ישראלי: אני רוצה להבין, כי עקרונית עכשיו כל ההחלטות של הממונה, תהיה עליהן ועדת ערר.
יובל אביעד: כן, החלטה סופית.
מירב ישראלי: אז ערעור על הדבר הזה יהיה על כל ההחלטות ועתירה יהיה רק על החלטה זמנית.
זבולון אורלב: תסבירי לי מה ההבדל בין ערעור לעתירה.
מירב ישראלי: עתירה זה כאילו ראשוני וערעור זה על עוד ערכאה.
מירב ישראלי: אז הפוך, אני לא טועה.
זבולון אורלב: קודם כל אני מאוד מודה לכם, אני חושב שגם הארגונים וכולם צריכים להודות.
זבולון אורלב: עשינו פה צעד, לדעתי, מאוד מאוד חשוב, שוב, לפישוט ההליכים, לזירוזם, לעמוד בלוח הזמנים, להפחית בהוצאות, כי ההצעה הממשלתית המקורית, ללכת לבתי משפט, זה סיפור מההפטרה.
אורלי לוי אבקסיס: מה אנחנו עושים לגבי הגדרת עסק?
יעקב פרידברג: נפתור את העניין.
יעקב פרידברג: רק לעניין, חשוב באמת, כדי להוסיף על מה שאמר היושב ראש, מה שמאוד מועיל בסיפור הזה של ועדת ערר זה שאם יש עומס אז השר יכול גם למנות שני מותבים, או שלושה מותבים, או אפילו יותר, ואחר כך כשהעומס מצטמצם, לבטל אותם.
יעקב פרידברג: זה משהו שהוא גם מאוד גמיש מבחינת ההפעלה הממשלתית.
יצחק קדמן: אם כולם משוכנעים, למה צריך עוד לשכנע?
רות דיין מדר: ועדת ערר עולה כסף?
רות דיין מדר: אני רוצה להבין, אם יש כאן דרישה תקציבית או לא.
יעקב פרידברג: מתקציב המדינה?
יעקב פרידברג: זה עולה כסף.
מירב ישראלי: בסעיף התקנות, אם רוצים לגבות אגרה חייבת להיות הסמכה בחוק לגבות אגרה.
מירב ישראלי: כרגע, אם אני מבינה נכון, בסעיף התקנות יש אגרה רק על הגשות של---
זבולון אורלב: עכשיו אני הודעתי שאני אגיש על כך הסתייגות.
מירב ישראלי: אני אבדוק שאני לא טועה: הגשת בקשה לקבלת רישיון ובחינות מקצועיות.
שולמית ביסמנובסקי: אבל חבר הכנסת אורלב אמר להעביר את זה ל---
מירב ישראלי: לא, אני מדברת כרגע על ועדת ערר.
מיטל להבי: אין אגרה על---
מירב ישראלי: איך זה בחינוך?
מיטל להבי: למה הרלוונטיות של השכלה גבוהה ולא הרלוונטיות של השלטון המקומי?
זבולון אורלב: ---אני לא אעביר את החוק בלי זה.
זבולון אורלב: אני אומר לך.
מירב ישראלי: עקרונית הם רצו כנראה איש מקצוע בתחום החינוך.
אורלי לוי אבקסיס: אני לא מעבירה את זה פה ככה.
אורלי לוי אבקסיס: מצטערת.
אורלי לוי אבקסיס: ועדה זה ועדה, במליאה זה משהו.
אורלי לוי אבקסיס: במליאה יכולים לעמוד לנו עם גרזן, פה לא יכולים לעמוד לנו עם גרזן.
אורלי לוי אבקסיס: לא יהיו אגרות.
אורלי לוי אבקסיס: לא שאני ארים את היד שלי לאגרות.
אורלי לוי אבקסיס: יותר חשוב לי---
מיטל להבי: תמי, למה בשלישיה יישב אחד מהאקדמיה, במגדל שן, ולא מישהו מהשטח, מהשלטון המקומי?
רות דיין מדר: שמכיר את ההתנהלות בשטח בנושא של מעונות.
מיטל להבי: לא ייצג אדם את העיר שלו.
מיטל להבי: ומגדל שן אקדמי זה לא אינטרסנט?
תמר אלמוג: צריך מישהו שמכיר את המעון מההיבט ה---
רות דיין מדר: מההיבט האקדמי?
רות דיין מדר: מה עם איש מקצוע מהשטח שכל יום רואה 50 מעונות יום?
זבולון אורלב: סליחה, מה הדיון עכשיו?
מירב ישראלי: על ההרכב של הוועדה.
מירב ישראלי: האם ההרכב של הוועדה נכון?
תמר אלמוג: ההרכב של הוועדה לא נראה לה, שיש איש חינוך ולא איש---
רות דיין מדר: לא אמרנו איש חינוך, אמרנו איש אקדמיה.
זבולון אורלב: המועצה להשכלה גבוהה מציעה שמות.
רות דיין מדר: גם השלטון המקומי מציע.
יובל אביעד: בחוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות יש רשימה שמוגשת, של המוסדות המוכרים.
יובל אביעד: זה תחום טכני לחלוטין ויושב שם מישהו מהמועצה להשכלה גבוהה.
יובל אביעד: מה רע בזה?
זבולון אורלב: לא הבנתי, מה הבעיה.
זבולון אורלב: גב' טישלר, מה ההרכב של ועדת ערר במשרד החינוך?
יעל טישלר: יש לנו מישהו שהוא מומחה לתקציב, כי יש לנו הרבה תקציבים למוסדות חינוך ומישהו שמומחה ל---
זבולון אורלב: אבל אין מישהו שמרכז השלטון המקומי שולח.
רות דיין מדר: לא מרכז השלטון, אבל נציג של השלטון המקומי.
זבולון אורלב: אני חושב שבחינוך זה פי עשר יותר.
זבולון אורלב: אז זה שיקול של השר, מה...
רות דיין מדר: האקדמיה לעומת איש שטח שחי את זה כל יום?
זבולון אורלב: רצית להעיר הערה.
גלי עציון: רציתי להעיר באותו הקשר, לאו דווקא השלטון המקומי, שבעיניי לא נראה רעיון, אבל כן איזה שהוא גורם מהפרקטיקה יכול בהחלט לעזור.
רות דיין מדר: ודאי, זה מה שחסר כאן.
זבולון אורלב: תודה רבה, אני מציע שנשאיר את ההצעה שהם הציעו.
רות דיין מדר: גם תמי לא חושבת שיהיה---
זבולון אורלב: מה, המשרד מדבר בשני קולות?
תמר אלמוג: לא אמרתי.
תמר אלמוג: רציתי לרדת לסוף דעתה, למה את מתכוונת.
זבולון אורלב: אני חושב שההרכב סביר.
זבולון אורלב: כל העניין של ועדת הערר זה לקחת אנשים שהם לא מעורבים, שיש להם את הראייה האובייקטיבית, זה כל העניין.
זבולון אורלב: זה כמו בית משפט.
זבולון אורלב: זה במקום בית המשפט המנהלי.
יצחק קדמן: כל עוד האנשים לא מייצגים את הממסד, זה מה שחשוב.
יצחק קדמן: הם יוכלו בלב שקט, גם מי ש---
זבולון אורלב: הם לא תלויים בממסד, שניהם לפחות לא תלויים בשר.
זבולון אורלב: חברים, אין דבר יותר הגון מזה.
זבולון אורלב: גמרנו, סיימנו את הפרשה של ועדת ערר.
יובל אביעד: דבר נוסף שנשאר פתוח, הוא לא כל כך פתוח אבל צריך לעלות אותו שוב פעם, זה העניין של הפטור מארנונה.
זבולון אורלב: הבאת נוסח של משרד הפנים בפעם הקודמת.
קריאה: נשארו הוראות מעבר.
קריאה: לגבי ארגונים שעוברים מ---
זבולון אורלב: ידידים, סליחה, אתם הקראתם בפעם הקודמת מן הכתובים נוסח של משרד הפנים וקיבלנו את זה.
זבולון אורלב: חברים, אי אפשר ככה.
קריאה: אני אמרתי שהנוסח הקיים מקובל עליי.
קריאה: אני לא מכיר את הוראות המעבר שמדברים עליהם.
זבולון אורלב: לא יודע על מה מדובר עוד פעם.
אורלי לוי אבקסיס: אנחנו מדברים על ארגונים של האוכלוסיות החלשות שמקבלות הנחות בארנונה, צריך לשמר את זה.
זבולון אורלב: אמרו לנו שאתה בבית משפט ונתת נוסח והנוסח הזה נכנס לפרוטוקול.
זבולון אורלב: אני לא יודע על מה מדובר.
תמר אלמוג: יש הסכמה עם משרד הפנים?
אורלי לוי אבקסיס: היום בחוק הקיים הם מקבלים הנחות ופטורים מארנונה.
אורלי לוי אבקסיס: יכול להיות שבכניסה לחוק החדש הם יכולים להיפגע ועליהם אנחנו צריכים לשמור.
אורלי לוי אבקסיס: שמצבם לא יורע בעקבות המעבר.
זבולון אורלב: המעונות היום כבר פטורים מפני שיש להם סמל מוסד ובחוק הפטורים של הארנונות מוסדות חינוך פטורים מארנונה, בגלל שרואים בהם מוסדות חינוך.
אורלי לוי אבקסיס: אז מצבם לא מורע?
זבולון אורלב: לא, להיפך.
זבולון אורלב: מצבם של מי?
קריאה: דיברנו על תקופת המעבר, אדוני.
זבולון אורלב: אני עכשיו עושה כיתה, היא לא היתה ביום חמישי ואני מסביר לה כרגע מה שמשרד הפנים הסכים לו.
זבולון אורלב: מה שאנחנו מסכימים, שכל מוסד שיש לו רישוי הוא כמו המעון, הוא צריך לקבל פטור.
זבולון אורלב: היתה בעיה בהוראות הקבע מה הדין של גני ילדים שפועלים בתוך הבתים.
זבולון אורלב: אז על זה האיש החכם שלנו ממשרד הפנים מצא את הנוסחה שהקראנו אותה בפעם הקודמת, לוקחים את החלק היחסי וזה רק שני שליש.
זבולון אורלב: יש נוסחה שהוקראה בפעם הקודמת.
אורלי לוי אבקסיס: כמו בעבודה מהבית?
זבולון אורלב: לא יודע אם כמו עבודה מהבית---
מיטל להבי: עבודה מהבית זה לא מעון.
אורלי לוי אבקסיס: לא, אני שואלת אם זו פרוצדורה דומה.
זבולון אורלב: זו פרוצדורה מאוד פשוטה, שמי שפועל שם ועומד בתנאים האלה על החלק היחסי, שני שליש, הוא מקבל שני שליש פטור, נדמה לי.
קריאה: הם כתבו את זה הפוך.
זבולון אורלב: ידידי, היתה לך אפשרות, השתתפת ביום חמישי בדיון, אני לא פותח איתך את הדיון עכשיו.
קריאה: אבל הם הפכו.
אורלי לוי אבקסיס: רגע, סוכם פה משהו והנוסח השתנה?
זבולון אורלב: סליחה, היתה הקראה ויש פרוטוקול מוקלט מה הוקרא ומה הנוסח.
קריאה: הם כתבו שליש פטור, לא שני שליש פטור.
רות דיין מדר: זה כתוב הפוך, אבל המשמעות היא שליש פטור.
זבולון אורלב: מה הקראת?
זבולון אורלב: יש לך את הנוסח שהקראת?
זבולון אורלב: אני לא פותח, חברים.
זבולון אורלב: יש נוסח שהוקרא, אני אבקש מעורכת דין ישראלי שהיא תלך לפרוטוקול ומה שהוקרא ביום חמישי זה מה שיהיה בחוק.
זבולון אורלב: אני לא פותח את זה.