GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: תעשו דיון על הדבר הזה, ותיראו איך מתמודדים עם נישואי הבוסר.
זבולון אורלב: הרי בסופו של דבר תלמידים ותלמידות בתוך מערכת החינוך.
זבולון אורלב: אלה תלמידים ותלמידות במערכת החינוך.
זבולון אורלב: אפשר למקד את הדברים האלה.
זבולון אורלב: מנהל בתי הדין, היועץ המשפטי שאנחנו מכירים מדיון אחר.
אדם אבזך: בהתחלה, גם באוכלוסייה המוסלמית, למרות שדיברו בהכללה, הרוב המכריע של הנישואים הם מעל גיל הנישואים.
אדם אבזך: גיל הנשואים למעלה.
אדם אבזך: רק קבוצות מסויימות קטנות, כמו מזרח ירושלים, שיש לה טקס מיוחד.
אדם אבזך: יש שם יותר תופעה נפוצה.
אדם אבזך: הרי חוק המשפחה העותמני, שלפיו דנים את המוסלמים בארץ קבע באופן מפורש: תנאי לכושר משפטי לצורך נישואין שיהיה הארוס בן 18 למעלה.
אדם אבזך: והמאורסת בת 17 ומעלה.
אדם אבזך: אז ככה שהתרגלו לזה.
אדם אבזך: אבל תמיד יש חריגים לכלל.
אדם אבזך: אם לא היו חריגים, לא היו קובעים אפילו חוקים.
אדם אבזך: כל אחד חי ...
אדם אבזך: לנורמות מוסריות, וללא שום הכתבה מינימאלית.
אדם אבזך: לגבי הנישואים של מוסלמים – האחראי לעריכה זה הקאדי השרעי של כל אזור, והממונים על ידו, רשמי הנישואין.
אדם אבזך: לא ייתכן אף פעם שיביאו אצלנו בקשה שיחתן מישהו מתחת לגיל 17, אלא אם כן יש לו היתר מבית המשפט לענייני משפחה.
אדם אבזך: בדין השרעי הוא ... קבוע, כי קביעה מינהלית צריכה להיעשות על ידי רשם נישואין, ודברים כאלה, אבל לפי ההלכה המוסלמית, כמו בהלכה היהודית, אין צורך לערוך את הנישואים לפני איזה ערכאה מסוימת, אלא עם שני עדים, כדי לתת תוקף לנישואים.
אדם אבזך: על כן כל המקרים קורים מחוץ לבית הדין, ואף אחד לא יודע.
אדם אבזך: רק מאוחר יותר, בדיעבד, זה קורה הדיווח לבית הדין כשהוא נזקק לאיזה שהוא שירות מסויים, ואז הוא רוצה לאשר את הנישואים שהיו.
אדם אבזך: גם פה יש פה איזה סוגיה קצת סבוכה משפטית, המצב הגיע, כי בדרך כלל מתחת לגיל הזה, הגילאים שאני ציינתי אותם, צריך היתר מהקאדי והאפוטרופוס לנישואים, כדי לתת תוקף, כביכול הם עושים לבד, כביכול אין לו תוקף לנישואים שבניגוד לחוק המשפחה העותומאני.
אדם אבזך: הסוגיה הזאת אני לא יודע אם הועמדה בכלל לפסיקה של בית הדין השרעי לערעורים, או לבג"צ.
אדם אבזך: דבר נוסף שרציתי להגיד, ופה אולי שוכחים, גיל הנישואים אינו ...
אדם אבזך: נישואי בוסר, אלא קובע סנקציה פלילית.
אדם אבזך: לא ניתן למנוע, לפי המצב המשפטי הקיים החוקי, שלא ניתן לרשום נישואי בוסר.
אדם אבזך: ... אותו כן.
אדם אבזך: אבל לשלול את התוקף אתה צריך את המחוקק.
אדם אבזך: המחוקק קבע תיק פלילי.
אדם אבזך: לא ביטול התוקף של הנישואים.
אדם אבזך: לגבי האכיפה – אני לא יודע.
אדם אבזך: אנחנו העברנו גם לפני כן הרבה תיקים, וזה, יש בעיה באמת גם למשטרה, לגופים.
זבולון אורלב: אתם העברתם למשטרה מקרים?
אדם אבזך: בהתחלה היינו מעבירים לפרקליטות.
אדם אבזך: עוד תיקון אחר כך התחלנו להעביר, אולי לאחרונה למשטרה, לא לפרקליטות.
קריאה: בנוהל מסודר.
זבולון אורלב: לפי הנוהל הזה את רואה שיש מחסום בדרך.
אדם אבזך: זה נוהל חדש.
זבולון אורלב: תוצאה היא שאין פתיחת תיקים.
אדם אבזך: ועוד דבר אחד, הערה נוספת, למרות שמדברים על נישואי בוסר, שוכחים שיש גם יחסי בוסר.
אדם אבזך: כשיש השקפות עולם בחברות שונות, למה דווקא באוכלוסייה המוסלמית, וזה, יש, אתם מכירים, כן?
אדם אבזך: הם לא עושים יחסים מחוץ למסגרת נישואים.
אדם אבזך: בחברה מערבית זה רגיל לחיות יחד עם ילדים, אף אחד לא שואל אותך.
אדם אבזך: זה לא מקובל בכלל אצלנו, בחברה המוסלמית, ואז אנחנו רואים במפורש פה, בסטטיסטיקה שעשו, במערביות אחוז קטן, הרי הם חיו גם בגיל, בגיל 7, אני יודע?
אדם אבזך: בגיל 10 מקיימים יחסים.
אדם אבזך: ואז אף אחד לא מדבר על זה.
אדם אבזך: אם תיראו את היחסי בוסר.
זבולון אורלב: אני לפחות מבין אותך, ואני אפילו חושב שאתה אומר דברי טעם.
זבולון אורלב: אין ספק שאיסור התייחדות, איסור יחסי אישות על אנשים דתיים הוא מבחינת התמריצים להקדים את גיל הנישואים, אני אומר את זה גם בחברה שלנו, שיש תופעה שאצלנו קוראים לזה: שיעור א' בישיבת ההסדר כבר בחור בן 19, ובחורה בת 18 כן מתחתנים, אבל זה מאד לא מקובל בחברה הדתית שאני בא ממנה, ועוד כמה אנשים פה, שזה גולש מתחת לגיל 18.
זבולון אורלב: עכשיו, עורכת דין דבי גילד - חיו מהאגודה לזכויות האזרח, בבקשה.
- חיו: כן.
זבולון אורלב: אני צריך לציין גם שקיבלתי את המסמך שלהם.
- חיו: אני לא רוצה לחזור על כל הסיבות שכבר נאמרו פה למה הנישואין, אנחנו פירטנו בהרחבה במסמך שלנו, למה נישואין בגיל צעיר הם פוגעניים.
- חיו: זה כמובן ממש בכותרת, כמובן שזה גם פגיעה בבריאות נפשית, ופגיעה בבריאות פיזית, בגלל לידות בגיל צעיר, והריונות בגיל צעיר, וכמובן חינוך של נערות, וגם קטינים נושרים מבית ספר, ואחר כך כאילו השלכות של זה על היכולת שלהם לפרנס את עצמם ואת הילדים שלהם, וכל הסיבות האלה.
- חיו: אני רוצה באמת לעבור יותר לעניין של איזה כלים באמת להתמודד עם זה, וגם להתייחס לדברים שנאמרו פה, ואני חושבת שרואים פה אוזלת יד מאד מאד קשה של המשטרה.
- חיו: אגב, אני יכולה להגיד ככה במאמר מוסגר, שאנחנו רואים תופעות דומות בהקשר גם של פוליגמיה.
- חיו: זה מאד מאד מזכיר לי את הדיונים על פוליגמיה, שגם החוק קובע משהו, ואין טיפול.
- חיו: אני לא חושבת שהטיפול צריך להיות רק באמצעות המשטרה, ואכיפה של המשטרה, זה צריך להיות רק אחד הכלים.
- חיו: בראש ובראשונה צריך להיות חינוך.
- חיו: החינוך יכול להיות בתוך מערכת החינוך עצמה, אבל גם, עבודה עם הקהילות שאצלם זה קורה.
- חיו: חייבים להגיע למקומות האלה, ולנערות האלה, ולאנשים שנפגעים מזה, וכמובן ככלים משלימים יש את האכיפה שהיא חייבת להיות הרבה יותר מתואמת בין המשרדים והכלים.
- חיו: אני רק רציתי להתייחס להצעות שעלו פה, כאילו אפשר לא לרשום, או לא לתת תעודות.
- חיו: זה מאד מאד, זה לא פתרון טוב, בגלל שזה מוסיף עוד פגיעה לזכויות של אנשים שגם ככה הם, הזכויות שלהם נפגעות, ולכן צריכים למצוא פתרונות אחרים של אכיפה שלא ייפגעו אותם אנשים שכבר נפגעים מעצם זה שהם מתחתנים, בעיקר נערות צעירות.
- חיו: רק הנושא האחרון שאני בעיקר רוצה לדבר עליו, ובכלל, לבקש מהועדה שהיא תיקח את זה.
- חיו: אנחנו כבר כמה וכמה שנים מנסים לקדם את העלאת גיל הנישואין.
- חיו: אני עוד פעם מדגישה, זה לא פתרון בפני עצמו.
- חיו: זה שאתה תכתוב בחוק: גיל 18, אבל בפועל יודעים שאנשים מתחתנים בגיל צעיר יותר, ברור שזה לא פותר את הבעיה.
- חיו: אבל יש בזה הצהרה מאד מאד חשובה של המדינה, ושל החברה, הצהרה שאומרת שלפני הגיל הזה הנישואין הם דבר שלילי, פוגע באנשים.
- חיו: זה מאד חשוב.
- חיו: זה גם משווה לחקיקה שהיא רלוונטית אחרת, סדרה ארוכה של חוקים, אבל אני חושבת שבעיקר חשוב לציין פה את החוק של הכשרות המשפטית והאפוטרופסות.
- חיו: יש פה מצב אבסורדי שלפעילויות משפטיות, נישואין זה בעצם פעולה שהיא פעולה משפטית.
- חיו: לפעולות משפטיות אחרות, למשל נניח בחורה שמתחתנת בגיל 16, 17, אם היא בהריון, והיא צריכה איזה שהן טיפולים רפואיים שמצריכים הסכמה למשל, היא בעצמה לא יכולה לתת את ההסכמה.
- חיו: היא צריכה לקבל הסכמת הוריה לטיפולים שהיא צריכה בהריון, בתור דוגמא לאבסורד שבדבר הזה, או למשל, אם יש לה ילדים, והיא עדיין לא בגיל 18, היא לא יכולה גם להם לאשר על מיני דברים, כי היא בעצמה לא יכולה לחתום.
- חיו: זה מבליט את האבסורד ואת הסתירה לחוקים אחרים במדינה.
- חיו: ולכן נורא, נורא חשוב, גם כהצהרה, וגם בפועל להעלות את גיל הנישואים.
- חיו: אני רק רוצה לספר במילה מה היה בכנסות קודמות.
- חיו: דווקא ח"כים מסיעות ערביות תמכו בחקיקה הזאת, ואת ההתנגדות קיבלנו דווקא מח"כים מסיעות חרדיות.
- חיו: ואחת הסיבות שהם העלו, והיא עלתה כאן, זה החשש שגם אם יעלה הגיל, אז יהיו יותר ויותר נישואים מחוץ, כאילו, יותר נישואים שבניגוד לחוק, ושזה מצב בעייתי, ויש בעצם אינטרסים של המערכת הדתית, ובכלל, כאילו שהכל יהיה רשום בצורה מסודרת, ושאנשים לא יתחתנו מחוץ למערכת הזאת.
- חיו: זה נכון שצריך להתייחס לזה, ולטפל בזה, אבל אני בכל זאת חושבת שמאד מאד חשוב להעלות את הגיל, ואני קוראת לועדה, אולי שהיא תיזום ותקדם את זה באמצעות הכלים שלה יש.
- חיו: האפשרות שלה יש לקדם את זה כהצעת חוק מטעם הועדה.
חנין זועבי: אני חושבת שאם יש הסכמה שמדובר בתופעה שלילית, כלומר אנחנו לא, הדיון פה לא אם נישואי בוסר הם דבר חוקי או לא חוקי.
חנין זועבי: הוא דבר לגיטימי, או לא לגיטימי.
חנין זועבי: יש נזק בריאותי, יש נזק נפשי.
חנין זועבי: לרוב הנישואים הם בכוח, בכפייה, ולא לפי הבחירה החופשית של הנערה.
חנין זועבי: אבל אני חושבת שצריך להתמקד מה לעשות?
חנין זועבי: נכון שהטיפול צריך להיות טיפול מערכתי.
חנין זועבי: נכון שצריכים קודם כל להעלות לאוכלוסיות שבקרבן יש אחוז גדול יותר של נישואים כאלה, את המוּדעוּת שזה גורם נזק חברתי, נזק בריאותי, נזק נפשי גם לאשה, גם לבעל, גם לילדים שצריכים לבוא אחר כך.
חנין זועבי: גם לחיי המשפחה.
חנין זועבי: גם לכלכלה.
חנין זועבי: את מוציאה גם את האשה יותר, לא רק ממעגל החינוכי, לא רק מבית ספר.
חנין זועבי: אנחנו מוציאים אותה גם ממעגל התעסוקה.
חנין זועבי: אנחנו עושים נזק בכל הרבדים, בכל הרמות, גם נזק כלכלי.
חנין זועבי: לא דיברנו על הכלכלי.
חנין זועבי: אבל מה עושים?
חנין זועבי: כלומר, איך מטפלים?
חנין זועבי: אני חושבת שהחוליה הכי חלשה פה היא המשטרה.
חנין זועבי: וגם המוּדעוּת.
חנין זועבי: אולי אנחנו צריכים, בנושא המודעות, במעגל המודעות, כאשר רושמים, כאשר באים להירשם, נכון, ואני מסכימה, ואני פה יש בידי, עו"ד אדם אבזך, מה שאתה אמרת בפרוטוקול של 2004, מה אתה אמרת?
חנין זועבי: "אני יודעת שהיועץ המשפטי של בתי הדין השרעיים, עו"ד אדם אבזך, דיווח לפני הועדה לזכויות הילד שהם הפסיקו לדווח על המקרים האלה, משום שהמשטרה והפרקליטות אינם מטפלים בנושא".
חנין זועבי: זה הפרוטוקול.
זבולון אורלב: טוב, מאז אמרו לך שהייתה ישיבה- - -
אדם אבזך: זה לא מדוייק גם.
אדם אבזך: מה שהיא רשמה זה לא נכון.
חנין זועבי: זה הפרוטוקול שאנחנו גם משתמשים בפרוטוקולים האלה.
חנין זועבי: יש שתי חוליות: של המודעות, העניין של המוּדעוּת.
חנין זועבי: אז אולי כאשר באים להירשם לנישואים האלה, אולי אז נחייב אותם, להפנות אותם לייעוץ סקסולוגי, ייעוץ פסיכולוגי.
חנין זועבי: כאשר באים להירשם, או כאשר.
קריאה: הם באים לבתי הדין אחרי שכבר התחתנו.
קריאה: את לא מגיעה אליהם קודם.
חנין זועבי: או.
חנין זועבי: קיי.
חנין זועבי: אבל יש.
זבולון אורלב: זה נחשף רק אחרי שהם רוצים לקבל רישום גם במשרד הפנים.
חנין זועבי: לא, לא, יש הרישום, אין רישום כאשר מתחתנים בגיל, רישום ראשוני בגיל 14, 15,
קריאה: לא באים.
זבולון אורלב: הם מתחתנים בגיל 14.
זבולון אורלב: אף אחד, הרשויות לא יודעות מהדבר הזה.
חנין זועבי: אז אולי צריכים לתקן משהו בשלב הזה.
חנין זועבי: אולי רישום ראשוני.
קריאה: אין להם מוטיבציה כל כך לבוא פה.
קריאה: הם לא רוצים להיהפך לעבריינים.
קריאה: מתחתנים בבית.
קריאה: אף אחד לא יודע.
זבולון אורלב: זה נחשף בדיעבד.
חנין זועבי: אז בכל זאת, אז בכל זאת לחשוב על מערך של העלאת מודעות לא בצורה כלל אזורית, אלא להחיל באזורים מסויימים של מערכת החינוך תכניות חינוכיות מסויימות באזורים שבהם האחוז הזה של הנישואים האלה, הוא אחוז גדול.
חנין זועבי: צריכים קודם כל להיכנס למערכת החינוכית.
חנין זועבי: צריכים קודם כל לחשוב על העלאת המודעות לנזק שנישואים כאלה גורמים גם לחברה, וגם לאנשים, גם לגבר וגם לנער וגם לנערה שנישאים בגילאים האלה.
חנין זועבי: החוליה החלשה היא המשטרה.
חנין זועבי: אני חושבת שצריכים, את האשם, למרות שהאכיפה היא לא הכל, צריכים גם שלבים לפני האכיפה, אבל גם האכיפה היא סוג של מודעות.
חנין זועבי: גם האכיפה היא סוג של הרתעה.
חנין זועבי: היא ההרתעה הכי גדולה.
חנין זועבי: הכי גדולה.
חנין זועבי: כלפי המשטרה זה לא רק שלא אוכפים במקרים האלה, גם במקרה של רצח נשים לא אוכפים.
חנין זועבי: אין טיפול נאות בתיקים של רצח נשים, מה שקוראים לו: רצח על רקע כבוד המשפחה.
חנין זועבי: וזה הגורם ההרתעה הכי גדול.
חנין זועבי: אנשים נרתעים כאשר מקרה אחד שבו מענישים, אז את מונעת עשרות מקרים אחרי הענישה.
חנין זועבי: תטפלו בתיק אחד, ואז בסביבה הזאת כל המחשבה על הנישואים בגילאים האלה משתנה.
חנין זועבי: כל ההתייחסות לנישואים בגילאים האלה משתנה.
חנין זועבי: אופי ההתייחסות משתנה.
חנין זועבי: כאשר אין אכיפה, אין רתיעה.
חנין זועבי: ואני חושבת שזו הנקודה החלשה, ואני צריכה, אני חושבת שהאצבע המאשימה צריכים להפנות אותה למשטרה.
חנין זועבי: למשטרה.
חנין זועבי: יש פה 1,280 ב – 2008 דיווחים על לידות של קטינות מיגל 14 עד 18.
חנין זועבי: 1,200.
זבולון אורלב: לא כולם נשואים.
יצחק קדמן: חלק גדול מהם נשואים.
חנין זועבי: לא, חלק גדול, לא, לא, אי אפשר.
חנין זועבי: ובחברה המוסלמית, לא, לא, חלק גדול, יותר מ – 90 אחוז יש רישום.
חנין זועבי: אני מדברת רק על הערביות.
חנין זועבי: אם מדברים 1,200 ערביות, אז יש רישום לכולם.
חנין זועבי: אז זה 100 אחוז רישום.
חנין זועבי: ואין פתיחה של תיק.
יצחק קדמן: צלצל אלי רופא מבית חולים בצפת.
יצחק קדמן: שהוא אומר לי: יש לי פה ילדונת בת 15, עם שביס על הראש, רק שתבינו, לא ערבייה יהודיה.
יצחק קדמן: היא באה ללדת.
יצחק קדמן: זה לא איזה מישהי מצפון תל אביב שהיה לה איזה אירוע חד פעמי מחוץ לנישואים.
יצחק קדמן: היא באה עם שביס.
יצחק קדמן: היא באה ממוצע מסויים.
יצחק קדמן: היא לא ניהלה רומן מחוץ לנישואים.
חנין זועבי: אני חושבת שרק, אני מסיימת בזה, ההמלצה של הועדה הזאת צריכה במוקד שלה להפנות אצבע לתיפקודה הלקוי מאד של המשטרה.
חנין זועבי: והחלק השני – הוא לפתח איזה מן תכנית באזורים מסויימים, בבתי ספר, של העלאת מודעות לנושא הזה.
זבולון אורלב: כן גבירתי.
זבולון אורלב: רפ"ק בן שלום.
טובי: לא רוצה להזמין עוד דברי ביקורת מהסוג שנאמר פה.
טובי: אני רק כדי שבכל זאת נהיה פרודוקטיביים גם מבחינת המשטרה, וגם מבחינת הטיפול, אני הייתי שמחה א' – לגבי מקרים שמר קדמן הצביע שיש טיפול לקוי של המשטרה, אני בהחלט מזמינה אותו לפנות, ושהנושאים האלה ייבדקו.
טובי: דבר שני – לגבי, אני מחזיקה פה מכתב של סגנית בכירה לפרקליט המדינה, ששלחה לרינה נשר.
טובי: אנחנו, המשטרה בסיכומו של דבר, מטפלת בעבירות חמורות רבות נוספות, כמו העבירה הזאת.
טובי: והיא נדרשת לתת מענה לסוגים רבים של עבירות מאד חמורות וקשות, וגם היא במצב זה נאלצת לעשות איזה שהוא סוג של תעדוף גם כדי להיות אפקטיבי במקומות, כדי שלא נמשוך בצד אחד, ובצד השני נישאר חשופים, ולכן בהמשך לפניות שגם משרד המשפטים פנה למשרד הפנים, אנחנו צריכים שהפניה תהיה בהתאם לסיכומים שהיו בינינו, באמצעות תקציר של אירוע, באמצעות מסמכים נאמנים למקור, עם חותמת של משרד הפנים כי זה כלל הראייה הטובה ביותר, ורק אם זה אנחנו יכולים ללכת לבית משפט, כולל תיעוד של כלל המסמכים של זה.
טובי: זאת אומרת, שיהיה איזה שהוא שיתוף פעולה במועד הגשת התלונה, כדי שבאמת האכיפה תהיה יותר אפקטיבית, ותשומת לב לריבוי המשימות כמו שאמרתי, אולי לתת באמת עדיפות לקריטריונים שקבענו יחד עם משרד המשפטים.
רינה נשר: אני רוצה שיהיה ברור.
רינה נשר: ההנחיה הייתה שאנחנו מעבירים הכל, ואת התעדוף אתם עושים.
טובי: לא קשור התעדוף.
טובי: אני מדברת על אופן ההעברה.
טובי: שיהיה כלל הראיה הטובה ביותר.
טובי: שתעבירו מסמכים מקוריים בהתאם לטפסים שהכנו לכם, עם פירוט, כדי שנוכל לאכוף בקלות.
טובי: ששואל שאלות כמו: מי ערך את הנישואים?
טובי: איך אתה יודע,
זבולון אורלב: אני שותק, ואני שמח שהכנסת הזדמנות למשרדי הממשלה לדבר בינם לבין עצמם.
טובי: לא, אני רק אומרת.
רינה נשר: אני חושבת שיש מקום לדבר בנינינו, ולכן אני לא,
טובי: לא, כבר היינו בדיונים.
טובי: פשוט צריך ליישם את ההסכמים האלה.
זבולון אורלב: אני רוצה לסכם את הישיבה ולומר שהועדה קובעת כי נישואי בוסר, לפני גיל 17, הם תופעה חברתית קשה וחמורה בגין השלכותיה על ...
זבולון אורלב: הכלכלית והחברתית של צעירים אלה.
זבולון אורלב: 2 – לומר שהועדה התרשמה כי אף שבישראל מתקיימים לפחות מאות נישואי בוסר, שחלקם גם לפני גיל 14, בפועל לא הוגש ולו גם לא תיק אחד בגין העבירה הפלילית הכרוכה בנישואי בוסר בשנת 2009, ומשמעותה שהאכיפה שואפת לאפס.
זבולון אורלב: אשר על כן, הועדה החליטה לפנות למבקר המדינה, על מנת לכלול את סוגיה זו בתכנית הביקורת של מבקר המדינה לשנת 2012, זאת מתוך אחריות שהועדה חשה כלפי אותן נערות צעירות, שנישואי הבוסר הם גזירת גורל קשה לעתידן.
זבולון אורלב: הועדה פונה למשרדי הממשלה ומבקשת, משרדי הממשלה אני רוצה לומר גם איזה, כי שכחתם גם את בריאות.
זבולון אורלב: גם בריאות בתוך העניין.
זבולון אורלב: כי לבריאות יש מידע על היולדות, כך שצריך לכלול ... בראשותו של משרד המשפטים.
זבולון אורלב: משפטים, פנים, רווחה, חינוך, בריאות, משטרה, דתות, וגם הנהלת בתי הדין הרבניים, והנהלת בתי הדין השרעיים, הדרוזים והנוצרים.
קריאה: אין הנהלת בתי דין נוצריים.
זבולון אורלב: מישהו שם.
זבולון אורלב: על מנת לגבש נהלים שיבטיחו אכיפת החוק.
זבולון אורלב: דבר רביעי – הועדה סבורה כי עיקר האכיפה צריכה להיות מופנית כלפי עורכי הנישואים, עורכי נישואי הבוסר, וההורים.
זבולון אורלב: הועדה קובעת כי ככל שמערכת האכיפה תפעל באופן ראוי כלפי עורכי הנישואים, כך תיווצר הרתעה אפקטיבית למנוע, או לצמצם את נישואי הבוסר.
זבולון אורלב: 5 – הועדה סבורה כי יש צורך להסדיר גם את התשתית החינוכית, וכן גם של שירותי הרווחה, כדי לחנך את בני הנוער, ולטפל בהם, השירותים החברתיים, מתוך מטרה לצמצם את נישואי הבוסר.
זבולון אורלב: שירותים אלה יכולים, ראוי שיתמקדו בעיקר באות מקומות בהם כבר היום ידוע כי התופעה נפוצה יותר.
זבולון אורלב: יש למישהו הערה?
זבולון אורלב: התנגדות?
זבולון אורלב: ביקורת?
זבולון אורלב: חוץ מהסוגיה של מבקר המדינה, שהיא לא באחריותכם, היא באחריותנו.
זבולון אורלב: אנחנו רוצים להתחיל.
זבולון אורלב: אנחנו לא שמים נייר עם התיקונים של הישיבה הקודמת, כי לא הספקנו ונהיה חייבים לעשות את זה לישיבה הבאה.
זבולון אורלב: קיבלתי את הבקשה לשנות את הישיבה ביום השלישי הבא, לא לעשות, כיוון שזה יום האישה הבין לאומי, אנחנו מקדימים את הישיבה ליום שני ואני מזכיר שביום שני הנושא שלנו יהיה הסוגיה של אישור לשימוש חורג, כך שאם יש אנשים שרוצים שנזמין אנשים מיוחדים או רוצים להקדים במסמך או משהו, הם מוזמנים להעביר לעורכת דין ישראלי.
זבולון אורלב: ואני אומר למשרדי הממשלה שהודענו על זה כבר ביום חמישי בשבוע שעבר כדי שיהיה סיפק בידם לעשות את התיאום ביניהם.
זבולון אורלב: סדר הדיון היום יהיה כזה; אנחנו רוצים היום לעסוק בהוראות המעבר ואז להתחיל לחזור חזרה, בעיקר לסעיף 10 שהוא הליבה של החוק הזה, שעדיין לא דנו בו, שזה התנאים.
מירב ישראלי: יש לנו נושאים שהממשלה היתה צריכה לחזור אלינו.
מירב ישראלי: ביקשת לקבוע את המועדים.
מירב ישראלי: ב-5(ב), חזרנו לעניין הזה וביקשת שזה ייקבע בחקיקה ראשית.
זבולון אורלב: נכון, כדי שנהיה בטוחים שיש מחויבות מלאה מתי מגישים את הבקשה ומתי מקבלים תשובות, אנחנו רוצים שזה יהיה בחקיקה ראשית.
יובל אביעד: אנחנו קבענו, גם בנוסח התקנות שלנו, שזה יהיה שלושה חודשים לפני והתשובה תינתן שלושה חודשים אחרי.
מירב ישראלי: לפני תחילת שנת הלימודים?
יובל אביעד: לא, לפני תום תקופת הרישיון הקודם, אם זה עניין של חידוש, או לפני תחילת שנת הלימודים.
מירב ישראלי: אני רושמת את זה; רישיון חדש שלושה חודשים לפני תחילת שנת הלימודים---
תמר אלמוג: יכול להיות שהוא יפעל בלי רישיון?
זבולון אורלב: לא, אין מצב כזה.
זבולון אורלב: זה בדיוק מה שאנחנו רוצים למנוע.
זבולון אורלב: אנחנו רוצים לראות לוח זמנים בחקיקה ראשית כדי שהממשלה תיכנס למחויבות של אין ביורוקרטיות ושלא יהיה מצב שיפעלו בלי רישיון.
זבולון אורלב: אני רוצה להבין.
זבולון אורלב: עוד פעם, שנת הלימודים מתחילה ב-1 בספטמבר, עכשיו תלך אחורנית; עד מתי צריכים להגיש בקשה?
יובל אביעד: שלושה חודשים לפני, אלא אם כן זה---
תמר אלמוג: שישה חודשים לפני.
זבולון אורלב: חבר'ה, לא עשיתם עבודת מטה?
מירב ישראלי: צריך לתת לפחות שיהיה לו חודש ל---
זבולון אורלב: איך אפשר שישה חודשים?
זבולון אורלב: מה, שהיא תשכור מבנה קודם שישה חודשים?
קריאה: תום תקופת ההרשמה---
זבולון אורלב: איזה תקופת הרשמה?
קריאה: תקופת ההרשמה נעשית בערך בחודש---
זבולון אורלב: איזה תקופת הרשמה.
קריאה: הם לא יוכלו לנהל הרשמה עד שיהיה להם רישיון לשנה הבאה.
תמר אלמוג: ההרשמה מתקיימת בין פורים לפסח, שזה מרץ.
תמר אלמוג: מעונות יום אנחנו לא מתחילים לפני מרץ.
רן רידניק: צריך להגיד שזה מועד אחרון, לפני זה הם יכולים להגיש.
תמר אלמוג: כן, זה צריך להיות מועד אחרון להגשת הבקשה.
קריאה: לפני זה… זה טוב לך, את גם מחלקת את העומס.
זבולון אורלב: יש כאן שתי קבוצות ולכל קבוצה יש את לוח הזמנים שלה.
זבולון אורלב: אחת זה הארגונים, שתיים, זה הגנים.
זבולון אורלב: אני שואל כרגע לגבי המעונות, ארגוני הנשים, אנחנו מדברים על רישיון חדש, לא חידוש, כמה זמן לפני פתיחת שנת לימודים אתם צריכים לדעת את התשובה של הממונה?
קריאה: לפני ההרשמה.
קריאה: מחצית השנה לפני פתיחת שנת הלימודים.
אורלי לוי אבקסיס: זאת אומרת שאתם שוכרים את המבנה חצי שנה לפני ועושים את כל הזה חצי שנה לפני, והעלויות---
קריאה: אבל יש הרשמות, יש התאמת מבנה.
אורלי לוי אבקסיס: אני מבינה את זה, אבל קחו בחשבון שהעלויות הולכות ועולות ככל שזה רחוק מתחילת שנת הלימודים.
זבולון אורלב: אני מדבר כרגע על מעונות היום.
זבולון אורלב: בדרך כלל במעונות יום, יש כמה ילדים ומעלה?
קריאה: 70 ומעלה.
תמר אלמוג: לא, 20 ומעלה.
זבולון אורלב: אני צריך להפריד פה בין המעונות של ארגוני הנשים לבין גני הילדים.
זבולון אורלב: גני הילדים לא צריכים לקבל את הרישיון חצי שנה מראש ולהחזיק את כל המבנה שכור בינתיים בלי ילדים.
זבולון אורלב: זה לא עובד ככה.
זבולון אורלב: תיכף נשאל מה האינטרסים שלהם.
זבולון אורלב: ארגוני הנשים, מי מדבר בשם ארגוני הנשים?
גיל אשכנזי: אני התייעצתי עם המפקחות כשהגענו לדיון, שהן נמצאות בשטח, ובאמת במרץ אנחנו פותחים הרשמה.
גיל אשכנזי: כלומר אנחנו יודעים במרץ שבספטמבר, בעוד חצי שנה, אנחנו פותחים, לכן אנחנו גם רוצים לדעת במהלך מרץ שאנחנו נוכל לפתוח.
זבולון אורלב: שיש לכם את הרישיון.
זבולון אורלב: אם ב-15 במרץ ייקבע בחוק שאתם חייבים לתת תשובה, יש רישיון או אין רישיון, כמה זמן קודם הם צריכים להגיש את הבקשה כדי שאתם ב-15 במרץ תוכלו לתת את התשובה?
מירב ישראלי: יעל, זה ארבעה חודשים משרד החינוך?
יעל טישלר: בחוק הפיקוח כתוב שתוך ארבעה חודשים המנהל הכללי צריך לתת החלטה בבקשה שהוגשה.
קריאה: למה הוא צריך ארבעה חודשים?
מירב ישראלי: כאן זה אפילו יותר מסגרות, 15,000.
זבולון אורלב: דברים רעים לא צריכים ללמוד ממשרד החינוך.
מירב ישראלי: לא, אבל יש להם יותר מסגרות.
זבולון אורלב: אבל להם אין מבדקות.
זבולון אורלב: להם יש מבדקות.
קרן איוס: יש לי רק בעיה אחת.
קרן איוס: אם המבנה עדיין בשלב של בנייה, מה קורה אז?
זבולון אורלב: אני שאלתי אתכם, נתתי לכם הזדמנות.
קרן איוס: יש חריגים.
תמר אלמוג: הוא מדבר על הכלל, לא על היוצא מן הכלל.
תמר אלמוג: הם צריכים לדעת במרץ שיש להם רישיון או אין להם רישיון---
זבולון אורלב: גב' אלמוג, תתפלאי, את זה הבנתי מהם.
זבולון אורלב: אני שאלתי אתכם, כמה זמן לפני מרץ אתם צריכים שתוגש הבקשה.
תמר אלמוג: אם במשרד החינוך זה ארבעה חודשים, אני הייתי רוצה שישה חודשים.
אורלי לוי אבקסיס: מה הבעיה לבוא ולבדוק מבנה?
אורלי לוי אבקסיס: הם מבחינתם יעשו את המקסימום, אבל אתם צריכים להבין שהם לא יכולים להתחיל להיערך לשנה הבאה.
תמר אלמוג: אני לא יכולה לדעת כמה בקשות יהיו על השולחן לפני מרץ.
זבולון אורלב: אני חשבתי שתסתפקי בחודשיים.
תמר אלמוג: ואם כל הבקשות יגיעו בפרק הזמן הזה?
תמר אלמוג: אני לא---
זבולון אורלב: מדובר על חדשים כרגע, לא על חידוש.
זבולון אורלב: מדובר על מעונות יום חדשים של הארגונים.
זבולון אורלב: כמה תקבלי בשנה?
זבולון אורלב: כמה מעונות יום תקבלי בשנה?
זבולון אורלב: באמת.
תמר אלמוג: מהניסיון שיש לנו היום, לוקח שנה לטפל ולאשר.
אורלי לוי אבקסיס: כמה מוגשים חדשים בכל שנה?
אורלי לוי אבקסיס: יש לך נתונים?
תמר אלמוג: כן, בין 30 ל-40.
אורלי לוי אבקסיס: שנה לוקח לכם לבדוק 30-40 מקומות?
רן רידניק: בחוק החדש בשנים הראשונות צריך את כולם.
תמר אלמוג: התהליך מול המפעיל הוא ארוך.
תמר אלמוג: באים לביקורת ראשונה, נדרשים לעשות משהו, עובר זמן, עכשיו הכדור במגרש שלהם, עד שהם חוזרים אלינו.
תמר אלמוג: זה תהליך.
תמר אלמוג: זה לא מישהו מגיש לי חוברת, אני עוברת על זה ו---
רן רידניק: אם אתה קובע את זה בחוק, אתה חשוף לתביעת נזיקין אם אתה לא עומד בזה, נכון?
רן רידניק: אני לא רוצה להגיע למצב שבו…
זבולון אורלב: אני חשבתי שההסכמה שלנו, שעלתה לנו בייסורי מצפון, שמפעילים כאן מיקור חוץ לכל הדברים הטכניים, היא דווקא תקצר את הביורוקרטיות.
זבולון אורלב: יש לי שאלה אליך, מה עושה מעון שנמצא בתהליך בנייה שאמור להסתיים נגיד במרץ?
זבולון אורלב: מה הוא יעשה?
זבולון אורלב: מה מציעים לכזה גוף לעשות?
תמר אלמוג: מה שקורה בפועל, הגוף הזה מתחיל לעבוד ותוך כדי שהוא התחיל לעבוד הוא מגיש לנו את הבקשה ואנחנו מלווים אותו.
זבולון אורלב: לא הבנתי מה זה מתחיל לעבוד, בלי רישיון?
זבולון אורלב: בלי רישיון?
תמר אלמוג: הם מתחילים לעבוד.
זבולון אורלב: אחרי שהחוק ייכנס לתוקפו, אין כזה דבר.
תמר אלמוג: בסדר, אחרי החוק, אתה צודק.
תמר אלמוג: אבל עכשיו, בפועל, זה מה שקורה.
זבולון אורלב: יש בעיה מבחינת ארגוני הנשים, אני צריך להבין את העניין, שהבקשה תוגש ארבעה חודשים קודם למרץ?
גיל אשכנזי: יש מקרים שכן, אדוני, ויש מקרים שלא.
מירב ישראלי: מה זה לא?
מירב ישראלי: אז מתי אפשר?
גיל אשכנזי: ---זה מיטת סדום.
מירב ישראלי: מתי אפשר להגיש הכי צפוף?
גיל אשכנזי: המקרה הקלאסי זה כשאנחנו בונים זה לוקח שנתיים.
זבולון אורלב: הם עוד לא מסכימים איתי, אם אני מעתיק את משרד החינוך, הם אומרים, 'לנו לוקח לפחות ארבעה חודשים לבדוק בקשה.
זבולון אורלב: אנחנו מוכנים שתגישו את זה ב-1 במאי, אני אתן לכם תשובה עד 31 באוגוסט, אין לנו בעיה'.
זבולון אורלב: אתה מוכן לזה?
גיל אשכנזי: לא, מכיוון שבמרץ אנחנו צריכים לדעת אם אנחנו רושמים או לא.
גיל אשכנזי: אנחנו רוצים התחייבות.
זבולון אורלב: אבל לוקח להם ארבעה חודשים, אז מה אתה רוצה?
גיל אשכנזי: מצד שני, אם אנחנו נגיש את הבקשה בדצמבר שנה לפני, המעון עוד לא יהיה גמור.
גיל אשכנזי: הם לא יוכלו לבוא לעשות את הבדיקה.
זבולון אורלב: אז תגיד לי, איך מרבעים את המעגל?
גיל אשכנזי: צריך ליצור איזה שהוא מנגנון של גמישות ולא מיטת סדום.
גיל אשכנזי: לא לעשות מועדים שהם---
זבולון אורלב: אבל נותנים לך פה נימוקים שהם די משכנעים.
זבולון אורלב: על פי הניסיון המצטבר במשרד החינוך זה ארבעה חודשים, ושמעת, רוצים עוד להאריך את זה, דבר שמקומם אותי.
זבולון אורלב: ארבעה חודשים וגם שם, אגב, יש בעיות קשות עם הדבר הזה.
זבולון אורלב: נגיד שנכפה עליהם את הארבעה החודשים האלה, אני לא יודע מה דעתה של חברת הכנסת לוי אבקסיס בעניין הזה, אבל לוקח להם ארבעה חודשים תהליך הבדיקה.
גיל אשכנזי: השאלה איך אדוני מתייחס לסיטואציה שהמעון עוד לא גמור, עוד לא הותקנו בו כל המערכות ומן הסתם---
זבולון אורלב: האם אפשר לסכם משהו בנוסח הזה, שככלל בקשות יוגשו עד 15 לנובמבר והתשובות תינתנה עד 15 במרץ.
זבולון אורלב: במידה והבקשה תוגש באיחור, בכל מקרה התשובה תינתן רק ארבעה חודשים לאחר מכן.
זבולון אורלב: הרי אתם רוצים את מרץ.
זבולון אורלב: אני שואל אותך, מה אכפת לך שהבקשה תוגש בחודש מאי?
זבולון אורלב: אז תיקחו סיכון ותקבלו את הרישיון ב-15 באוגוסט.
זבולון אורלב: אני רוצה לחייב רק את הממשלה.
זבולון אורלב: לכם אסור לפתוח את המעון בלי רישיון, זו עברה פלילית, עברנו פה את פרק העונשין, זאת עברה פלילית, אז אני רק רוצה להיות בטוח, לחייב את הממשלה בחוק ראשי, תוך כמה זמן היא חייבת לתת את הרישיון.
גיל אשכנזי: או רישיון מותלה, מותלה בהשלמת תנאים.
גיל אשכנזי: זו הגמישות.
זבולון אורלב: זה אם החוק מרשה.
תמר אלמוג: הוא לא מאפשר.
תמר אלמוג: בסמל זה קיים, אנחנו עושים את זה, אבל במעונות---
זבולון אורלב: סליחה, רישיון על פי מה שהחוק מרשה.
רן רידניק: יש לך שיקול דעת לרישיון מותלה.
זבולון אורלב: האם הסיכום הזה נראה סביר?
גיל אשכנזי: כן, סביר מאוד.
זבולון אורלב: אנחנו עוברים עכשיו לגנים הפרטיים.
זבולון אורלב: האם הסידור הזה שקבענו איתם הוא טוב גם לכם?
זבולון אורלב: כלומר להם לוקח ארבעה חודשים, תגישו ארבעה חודשים קודם, קחו סיכון---