GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גיל אשכנזי: אבל בתקנות שלכם באתר רשום שני תנאים מצטברים; אחד, קורס הכשרה של מבשלות במסגרת התעשייה, המסחר ותעסוקה, ושתיים, 12 שנות לימוד.
קריאה: אבל מי אמר שזה יעבור בוועדה?
תמר אלמוג: כל מה שמפורסם באתר זה התנאים הקיימים היום ומה שייקבע זה ב---
זבולון אורלב: חברים, תשכחו מהאתר, האתר קיים ותקף עד שהחוק עם התקנות יעבור.
זבולון אורלב: ברגע שהחוק והתקנות יעברו, תשכחו מהאתר, ייכתבו שם כנראה דברים שונים.
זבולון אורלב: למה אתם כל הזמן חוזרים לאותו דבר?
חנן דגן: הנקודה הראשונה שאני חושב שהיא מאוד חשובה, בקשר לסעיפים של ההכשרה.
חנן דגן: עשינו עם משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה פרויקט של לשלב עובדים עם מוגבלויות בתוך הגנים, על פי הדברים האלה הם לא יוכלו לעבוד בגנים, זה דבר שמונע אותם, וחבל, כי לחלקם יש אפילו---
זבולון אורלב: מה תשובתך?
תמר אלמוג: זה גם נושא שהוא רלוונטי לתקנות.
זבולון אורלב: תודה, יוסדר בדיון בתקנות.
חנן דגן: בוועדה זו.
זבולון אורלב: הבהירה היועצת המשפטית ואין לי אלא לקבל את דעתה, למרות שדעתי לא נוחה מזה.
מירב ישראלי: לא, אבל אמרתי שנמצא פתרון ל---
זבולון אורלב: הוועדה הזאת נקראת ועדה מיוחדת, אין שום ביטחון שבעוד שלוש קדנציות היא תהיה קיימת.
זבולון אורלב: ולכן כשכותבים חוקים ובאיזה ועדה יידונו התקנות אז צריך לראות את הטווח הארוך.
זבולון אורלב: נאמר ככה, אם זה יהיה בקדנציה הזאת ואני מקווה שזה יהיה בקדנציה הזאת, אין לי ספק שזה יבוא לוועדה הזאת, כלומר זה יבוא לוועדת הכנסת.
זבולון אורלב: היא תמצא נוסח שגם אם זה יהיה בקדנציה הבאה ואילך, ועדת הכנסת תחליט באיזה ועדה זה יידון כדי להשאיר את האופציה שזה יוכל לבוא לכאן.
זבולון אורלב: זאת הכוונה שלה.
מירב ישראלי: אני עוד אתן תשובה סופית בעניין.
זבולון אורלב: וכמו שהחוק כולו עבר לפה, אני מאמין שזאת הערבות הכי טובה שכל עוד הוועדה הזאת קיימת, גם התקנות יעברו לכאן.
זבולון אורלב: המנהג הוא שהוועדה המחוקקת היא גם הוועדה המטפלת בתקנות אלא אם כן קרה משהו.
זבולון אורלב: אני לא יודע אם אני אהיה.
מירב ישראלי: עוד לא דיברנו על איך נקבעו התנאים האלה.
מירב ישראלי: אני חושבת שבגלל שמדובר על חופש עיסוק של אנשים שמטה לחמם בעצם יכול להיגדע פה עקב החקיקה החדשה, אני רק מבקשת, עורך דין אביעד, שתגידו לפרוטוקול ותסבירו איך נקבעו התנאים האלה, על סמך מה, וראיתי הבוקר שיש לכם הערות, גם מהותית למגבלות, לכן צריך לקיים דיון מהותי בנושא של המגבלות.
יובל אביעד: אני אוכל להגיד דבר כזה, שאני אבדוק את הטענות של חברי גיל אשכנזי.
מירב ישראלי: לא רק לגבי המבשלות, היו להם עוד טענות.
יובל אביעד: אני אבדוק את הכל.
זבולון אורלב: מבשלת עשר שנים?
מירב ישראלי: אבל גם לגבי מחנך-מטפל היתה להם טענה שזה לא עומד במבחן המציאות.
מירב ישראלי: שיסבירו קודם איך הם קבעו את זה.
זבולון אורלב: גב' אלמוג, איך קבעתם את לוחות הזמנים של למשל מבשלת, שגם לי נראה קצת מופרז?
תמר אלמוג: זו המלצה של ועדת רוזנטל.
זבולון אורלב: לוח הזמנים זו המלצה של ועדת רוזנטל?
זבולון אורלב: אחד לאחד?
יובל אביעד: רובם, כן.
זבולון אורלב: לא רובם.
יובל אביעד: אני צריך לחזור לתיקים, אני אביא את זה בפעם הבאה.
תמר אלמוג: היתה חשיבה של אנשי מקצוע בתחום, שישבו על המדוכה ודנו בכל דבר ודבר.
זבולון אורלב: אם מישהו רוצה לראות איפה זה כתוב, מה הנימוקים.
זבולון אורלב: אם את אומרת שישבה ועדה ציבורית, שתיכף נאמר את שמה, ובעמוד זה וזה יש את ההסברים והנימוקים ואפשר להתחיל לקרוא וכדומה, אז אני מבין את הדבר הזה, אבל את צריכה להיות בטוחה שכל מה שכתבת כאן מופיע בוועדה.
רן רידניק: אם זו רוזנטל, אני רוצה להגיד שזו לא ועדה רשמית.
תמר אלמוג: לא נסתכל בחוברת הזאת.
תמר אלמוג: ועדת רוזנטל פעלה בשלושה תתי ועדות, ועדה אחת היתה תת ועדה שעסקה בנושא הכשרה בראשותה של דר' יעל דיין, שלא נמצאת פה היום, ויש את כל העבודה שנעשתה והפרוטוקולים.
זבולון אורלב: בַּקשתי שדר' יעל דיין תהיה פה בפעם הבאה.
זבולון אורלב: אנחנו נותנים לה רבע שעה לנמק את לוח הזמנים שקבעו כאן, מדוע קבעו את הזמנים האלה כפי שקבעו אותם.
תמר אלמוג: צריך לעשות הבחנה בין מה שנקבע לגבי כל אחד ובלונג רנד מה אנחנו רוצים לבין המדרג שייקבע בהוראות המעבר לגבי כל אחד עם הניסיון שלו, וזה קיים.
זבולון אורלב: חברים, אתם תסכמו על מישהו מכם שיטען את הטיעונים בתחילת הישיבה הבאה, כעשר דקות, והיא תוכל להשיב עד רבע שעה, כדי שנהיה בטוחים שאין לנו בג"צ על חופש העיסוק, כי כמו שאנחנו יודעים, כבר היו בג"צים בסוגיה והבג"צ רגיש מאוד, בצדק, לחופש העיסוק.
זבולון אורלב: צריכים נימוקים טובים כדי להגביל אדם בעיסוקו, צריכים נימוקים משכנעים.
תמר אלמוג: אם יורשה לי בהקשר הזה, מטעם המשרד מי שהיה שותף מרכזי בדיונים של תת הוועדה הזאת, בראשותה של דר' יעל דיין, הוא הממונה הפדגוגי באגף להכשרה מקצועית, מר אמיל מלול, ולכן אני חושבת שהוא יכול---
זבולון אורלב: תביאי גם אותו.
זבולון אורלב: יש לך רבע שעה, תביאי את המומחים שלך.
רן רידניק: אפשר להגיד משהו על רוזנטל?
רן רידניק: זו לא ועדה רשמית, אתה לא יכול להגיד דבר כזה.
יובל אביעד: איפה זה כתוב שזו ועדה רשמית?
רן רידניק: זו לא ועדה רשמית.
רן רידניק: ממשלת ישראל לא אימצה אותה, היא אף פעם לא היתה במסגרת התקציב, אתם לא יכולים להכניס אותה כאן עכשיו.
רן רידניק: דיברנו על זה שלושים פעם.
זבולון אורלב: מר רידניק, אני לא אמרתי שבסוגיית חופש העיסוק אנחנו נקבל את כל מה שהממשלה.
זבולון אורלב: .. אלה עניינים משפטיים.
רן רידניק: אין לי בעיה, אבל באמירה שוועדת רוזנטל היא ועדה ציבורית---
זבולון אורלב: לא, ועדה מקצועית.
זבולון אורלב: גם אם המשרד רוצה להביא פרופסור מהאוניברסיטה שהוא יודע שהוא מומחה בעניין, למה לא?
רן רידניק: אין לי בעיה עם מומחה, אבל אין לה תוקף של ממשלת ישראל.
מירב ישראלי: השאלה שלנו היא איך הם, כשהם ישבו לנסח את ההוראות---
זבולון אורלב: מר רידניק, אנחנו צריכים לדעת את הנימוק.
שולמית ביסמנובסקי: אבל על בסיס מה יעשו את התקנות?
שולמית ביסמנובסקי: על בסיס החוברת הזאת?
זבולון אורלב: סליחה, לא לעניין.
זבולון אורלב: התקנות לא על השולחן הזה.
זבולון אורלב: אמרתי, אתם תטענו נגד לוח הזמנים, יסבירו לכם את זה בשבוע הבא, מה הבעיה?
זבולון אורלב: מה לא ברור?
קריאה: באיזה ישיבה זה יהיה?
קריאה: שנוכל להיערך.
זבולון אורלב: בישיבה הקרובה.
שולמית ביסמנובסקי: אתה תיתן גם לנו, לארגונים הפרטיים, להציג את המומחים שלנו?
זבולון אורלב: בסדר גמור, רק בפחות זמן.
זבולון אורלב: רק מה שאני אומר, אין טעם שאחד יחזור על הטיעונים של השני, תתאמו קצת ביניכם.
יצחק קדמן: יש פה בלבול, אני רוצה שגם נציגי הממשלה ישמעו, בין שני דברים שבהם נקובות שנים פה.
יצחק קדמן: יש עניין של הדרישה מכל בעל תפקיד במעון איזה הכשרה צריכה להיות לו, זה את יכולה להגיד לי ועדת רוזנטל, ובהוראות המעבר יש מספר אחר שוועדת רוזנטל בכלל לא דנה, וזאת השאלה.
יצחק קדמן: כדי לפטור מישהו מהכישורים שנקבעו בהוראת מעבר לדור המדבר, כמה זמן בפועל הוא צריך כבר היה להיות בתפקיד הזה?
יצחק קדמן: ופה אי אפשר לשכנע מישהו שמבשלת שכבר עובדת במעון, את לא יכולה להפוך סדרי עולם, כשאת אומרת 'אני אתחשב בה רק אם היא כבר עשר שנים במעון', זה לא קשור לוועדת רוזנטל, זה נקבע באופן שרירותי.
יצחק קדמן: אתם צריכים להיות בעניין הזה הרבה יותר גמישים, ואם היא רק שנתיים מבשלת?
יצחק קדמן: את רוצה עכשיו להפוך סדרי עולם?
יצחק קדמן: מוכרחים להתחשב בדור המדבר.
מירב ישראלי: זה פטור מהרגיל.
תמר אלמוג: זה דור המדבר.
יצחק קדמן: נכון, אבל לא צריך שהיא תעבוד שם עשר שנים.
זבולון אורלב: תודה רבה, ההערה נשמעה.
מירב ישראלי: יש לי שאלה לגבי לוחות זמנים, עקרונית השר הרי קובע תקנות כלליות שהן הסטנדרטים הקבועים, שזה מהרגע שהתקנות האלה נקבעות, תוך חצי שנה החוק מתחיל לרוץ.
מירב ישראלי: התקנות פה הן תקנות נפרדות, הן תקנות שונות.
מירב ישראלי: אם השר לא יתקין אותן בעצם ביחד עם התקנות הקבועות אנחנו נהיה בבעיה, לכן, לדעתי, אנחנו צריכים לקבוע שגם התקנות לפי הסעיף הזה יבואו יחד עם התקנות הרגילות.
יובל אביעד: זה יחול רק על מי---
זבולון אורלב: כתוב?
זבולון אורלב: זה בסדר מה שעורכת דין ישראלי אומרת?
רן רידניק: זה בסדר גמור.
זבולון אורלב: חברים, אני רוצה לחזור ל-68 כרגע, לתחולה ההדרגתית.
זבולון אורלב: אין לנו מחקר מדעי איך מחלקים את זה.
זבולון אורלב: אני מקבל את הטיעון שצריכים לחלק את זה פחות או יותר לארבע קבוצות ואני גם מקבל את זה שאי אפשר להפריד בין פדגוגיה לבין בטיחות.
זבולון אורלב: אנחנו מדברים פה על פעם אחת, זה לא כל פעם.
זבולון אורלב: נגמרה התחלה הדרגתית, חוזרים לחיים ולדורות, וצריכים להיות, לדעתי, גם תכליתיים וגם מעשיים כי אנחנו לא רוצים אות מתה.
זבולון אורלב: אז יכול להיות שמבחינה תיאורטית את צודקת שצריכים קודם להחיל על זה וקודם על זה, יכול להיות, מבחינה מעשית אני לא רואה איך זה מתקיים וצודק דר' קדמן שצריכים לראות את הדברים האלה ביחד.
זבולון אורלב: מאידך גיסא, לוח הזמנים פה לא הגיוני.
זבולון אורלב: אני מציע שהתחולה הראשונה שהיא, כמו שאמרנו, שישה חודשים אחרי אישור התקנות, תהיה על 40 ילדים ומעלה, זו הקבוצה הראשונה, וגם אם המעטנו בה, זה נותן קצת יותר שהות להתארגן.
זבולון אורלב: אני מציע לחלק את זה לשלוש פאזות ולא לארבע, הקבוצה השנייה תהיה שנתיים וחצי מיום התחולה, ושוב, זה תמיד צריך להיות שנת לימודים, כלומר שנת הלימודים השנייה, כלומר יהיה שנתיים וחצי לסיבוב השני, הרי יש לנו את חצי השנה מאישור התקנות עד לפעם הראשונה---
מירב ישראלי: זה יכול להיות יותר מחצי שנה, אם זה יעבור ב-2 לספטמבר זה יהיה שנה.
זבולון אורלב: נכון, כלומר לכל הפחות זה שנתיים וחצי לנגלה השנייה.
זבולון אורלב: לא שנה וחצי, תן שנתיים וחצי כדי ששוב תהיה התארגנות, ואז לעשות את זה מ-15 ילדים עד 40.
זבולון אורלב: ואז כעבור עוד שתי שנות לימודים יש את הנגלה האחרונה, שזה מ-7 ילדים עד 14 ילדים.
קריאה: אני לא מבינה למה צריך את המדרג הזה.
מירב ישראלי: יש גם לממשלה אילוצים.
זבולון אורלב: מפני שמדובר ב-15,000 מסגרות שצריכים עכשיו לתת להם רישיונות.
זבולון אורלב: הממשלה, לצערנו, את צריכה להכיר בכך, לא ערוכה לתת 15,000 רישיונות על כל מה שהחוק כאן מחייב, עם הבדיקות, היא לא ערוכה.
זבולון אורלב: אנחנו יכולים לכתוב תוך חודש, אבל זה לא יקרה.
זבולון אורלב: אני רוצה לעשות חוק שהוא גם מעשי והוא גם, אגב, מאפשר לכולם להתארגן.
זבולון אורלב: זה חוק לדורות.
זבולון אורלב: לא הייתי רוצה להתחיל עם הכישלונות.
זבולון אורלב: תכתוב, נעשה דוגמה.
זבולון אורלב: התחולה הראשונה היא בשנת הלימודים הראשונה, תשע"ג, וחלפו או שישה חודשים או 18 חודשים.
זבולון אורלב: בתשע"ד לא, בתשע"ה, הנגלה השנייה, ובתשע"ז הנגלה האחרונה.
זבולון אורלב: אז יש לך מרווחים של שנתיים-שנתיים, ולפעם הראשונה יש לך או חצי שנה או שנה וחצי.
זבולון אורלב: יש לך שנה עד התקנת התקנות.
זבולון אורלב: זמן התקנות, לקחנו בחשבון חצי שנה.
זבולון אורלב: חצי שנה אחרי זה מתחילה הנגלה הראשונה, עברו כבר שנתיים מאז שחוקקת את החוק.
זבולון אורלב: אתה רוצה שתהיה עוד קבוצה אחת עוד שנה?
זבולון אורלב: אני רוצה לתקן בדוגמה שאמרתי.
זבולון אורלב: בתשע"ג, הקבוצה הראשונה, מ-40 ומעלה.
זבולון אורלב: תשע"ה, מ-20 עד 40, תשע"ז מ-10 עד 20, ותשע"ח, שנה הבדל, לא יותר, מ-7 עד 10.
לוי: לגבי 40 ילד ומעלה, כמה זמן יש להם מהרגע של תחולת החוק?
זבולון אורלב: לפחות חצי שנה.
לוי: זה לא מספיק.
לוי: כי הם לא יכולים להתחיל מהיום בגלל שהיום עדיין הם לא יודעים מה הם אמורים לעשות.
לוי: זה לא ריאלי.
זבולון אורלב: חברים, בשביל זה יש את הוראות המעבר והשר יכול לתת פטור, למעט הדברים שהם מסכנים.
זבולון אורלב: אני לא מבין, לכן שמנו תקופת מעבר.
מירב ישראלי: הם מדברים על ההכשרה המקצועית.
זבולון אורלב: גם ההכשרה המקצועית, אתה יכול לעשות באופן הדרגתי.
זבולון אורלב: יש את הוראות המעבר, מה ההתנפלות הזאת?
שולמית ביסמנובסקי: להכשיר אנשים לוקח שנתיים.
זבולון אורלב: נכון, אז השר יקבע בתקנות.
זבולון אורלב: יש הוראות מעבר.
יצחק קדמן: המבשלת תוכל לעבוד שם.
זבולון אורלב: כל העובדים שלך יכולים להמשיך, מה אתם.
יצחק קדמן: בחדשים יש חיקוק חדש, אתה מראש תחפש אנשים מתאימים.
שולמית ביסמנובסקי: בגן חדש לוקח לך שנה לעשות את זה---
זבולון אורלב: השר יכול לתת פטור, בתקנות דיברו על זה.
שולמית ביסמנובסקי: איזה פטור?
שולמית ביסמנובסקי: זה סיכון חיים.
זבולון אורלב: לא, במה שמסכן חיים לא ייתנו פטור.
מיכל אקסלרוד: אדוני, אני רוצה לגעת פה במשהו שהוא מהותי ואני מבקשת לנסות ולהסביר את זה פה לכל היושבים.
מיכל אקסלרוד: החוק למעשה, אם יורשה לי, הרי נועד לפקח על אותם מקומות פרטיים עלומים שעין הציבור אינה שוזפת, מה שקראנו מחסני ילדים.
מיכל אקסלרוד: הרי מפה בכלל נולד כל הרעיון.
מיכל אקסלרוד: אנחנו, דהיינו הארגונים המפעילים מעונות יום, מפעילים מעונות שנמצאים תחת פיקוח משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה מאז ומעולם, מפקחים, רכזות, ממונים, כל מי שאדוני יעלה בדעתו נכנס ויוצא בדלתי המעון, בודק, רואה, הכל גלוי לעין הציבור.
מיכל אקסלרוד: מה יוצא בפועל?
מיכל אקסלרוד: שהגוף הראשון שמפוקח הם אותם מעונות שמלכתחילה מפוקחים ואותם אלה עלומים, נעלמים, אי שם במחשכים, הם האחרונים.
זבולון אורלב: אני אגיד לך שני נימוקים.
זבולון אורלב: נימוק אחד, נכון, בדרך כלל מתחילים עם מי שיותר קל.
זבולון אורלב: אני מעריך באמת שהמעונות, שיש להם סמל מוסד, הם יותר ערוכים ובהם יש פחות בעיות ולכן קל, כשאת מחילה חוק, לא להתחיל בדבר הקשה ביותר אלא להתחיל בדבר הקל ביותר, כבר להתנסות, לראות איך זה הולך.
זבולון אורלב: דבר שני, מפני שהאחרים פחות מאורגנים, צריך לתת להם יותר זמן להתארגן.
זבולון אורלב: אז זה גם צדק חברתי וזה גם פרקטי יותר.
זבולון אורלב: אני לא רואה במעונות, ב-90% מהמעונות שיש להם סמל מוסד, שהם יצטרכו לעשות פה איזה מהפכות עולם, למעט עניין אולי של הכשרת כח אדם.
מיכל אקסלרוד: זה לא מדויק.
זבולון אורלב: ניפגש בתקנות.
זבולון אורלב: מה יקרה בדיון של התקנות?
זבולון אורלב: בכל דיון של תקנה, לפחות זה שאני אשתתף בו, אני אשאל את גב' אלמוג, 'כמה זה עולה?' 'מי מממן?' כשנדבר על הדברים האלה, נגיע לזה.
יצחק קדמן: אתם מקבלים גם פור מאוד גדול.
זבולון אורלב: כמה זה יעלה להורים יותר?', אני אשאל הרבה שאלות ואז הכנסת תצטרך להחליט, חברי הכנסת יחליטו אם הם רוצים להעלות את שכר הלימוד במעונות, אם הם רוצים.
זבולון אורלב: .. יישאלו שאלות ובסוף יימצא קו הביניים.
זבולון אורלב: אני לא מאמין שיש היום מעון במדינת ישראל, שיש לו סמל מוסד ומסכן חיים, אני לא חושב, ואז השר יכול לתת גם פטור בינתיים.
יצחק קדמן: מיכל, את כבר יכולה לכתוב על מודעת פרסומת שלך, 'המעונות שלנו היחידים בארץ עם רישיון'.
מירב ישראלי: בעצם נזכרתי שיש לנו פתרון לחצי שנה, כי אמרנו שגם בתקנות יהיה מועד תחילה שהוא לא מיידי.
זבולון אורלב: כן, אמרנו, חצי שנה.
טוקה ילין מור: בהמשך לדברים שנאמרו כאן, בהתחשב בעובדה שהמדרג שנוצר הוא בעצם מדרג שהוא תוצאה של הקושי של המשרד המפקח---
זבולון אורלב: בין היתר, והקושי של הגופים להתארגן.
טוקה ילין מור: והקושי של הגופים להיערך, ויחד עם זאת, אני חושבת שחשוב בחוק, שהוא באמת אמור למנוע פגיעה וסכנה לילדים, לא ליצור אפשרות שעל מסגרות שונות יחולו עליהם כללים שונים.
טוקה ילין מור: זאת אומרת, עד כמה שאנחנו נוכל להקטין את המצב שבו מסגרת עם 40 ילדים מחויבת בחוק ואילו מסגרת עם 39 ילדים לא מחויבת בחוק, כך ייטיב.
זבולון אורלב: גברתי, יש שתי אפשרויות, או שלא יהיה חוק, או שהוא יהיה הדרגתי.
טוקה ילין מור: חבר הכנסת אורלב, אני הייתי מציעה, אם הולכים עם ההיגיון כפי שאתה הצגת בהצעה האחרונה, להגביל את זה במדרג הראשון למעונות עם 60 ילדים ומעלה, ולאחר מכן להחיל את זה, אחרי שנתיים, עם אפשרות לכולם להיערך באמת, על כלל המסגרות.
טוקה ילין מור: יש בעייתיות במדרוג הזה, בעודף המדרוג, שהוא יוצר המון מקום למניפולציות.
זבולון אורלב: אני מקנא בך.
זבולון אורלב: את יודעת למה אני מקנא בך?
זבולון אורלב: באמת אני אומר, לא בציניות ולא באירוניה, אני מקנא בך שאת לא רואה את עולם המעשה.
טוקה ילין מור: אדוני, אני ניהלתי את אגף המעונות של ויצ"ו כאשר היא החלה להיערך לחוק לפני מספר שנים, אני מכירה את המעשה יוצא מן הכלל.
זבולון אורלב: יכול להיות שאני יותר מדי מודע לבעיות הממשלה, כי אני בא משם, ואני יודע מה הם יכולים.
זבולון אורלב: נער הייתי גם בגרתי, אחרי 50 חוקים אני יודע מה אפשר.
זבולון אורלב: אני עיכבתי חוק של מח עצמות שש שנים, כי אמרתי -הוא עבר אתמול בלילה, אם לא קראתם- שאני לא מחוקק אותו עד שאין לי חתימה של סגן הממונה על התקציבים שממונה על העניין שיש כסף לעניין.
זבולון אורלב: חיכיתי שש שנים בסבלנות, במאבקים, עד שמר משה ברסימנטוב חתם על מכתב התחייבות כספית שבעיניי, אגב, הוא יותר מחוק.
זבולון אורלב: ואז אני יודע גם שיש כסף.
זבולון אורלב: העולם שלנו בנוי מאיזה איזון בין הרצוי לבין המצוי.
זבולון אורלב: ואני אומר לך שאם אני אפעל בעצתך, קודם כל לא יהיה לזה רוב, כי הממשלה מתנגדת, אבל הדבר השני, גם אם הממשלה תסכים, זה לא יהיה.
זבולון אורלב: אז אמרתי שאני מקנא בך שאת יכולה לומר בחופשיות את דעתך המקצועית ואני מכבד אותה, אבל זה לא יהיה.
זבולון אורלב: אנחנו צריכים למצוא פה את המאזן.
זבולון אורלב: הם גם יכולים להיערך לזה בפרק הזמן הזה.
טוקה ילין מור: תוך שנתיים-שלוש.
זבולון אורלב: הם לא מסוגלים.
זבולון אורלב: תשובה לגבי המים.
גיל אשכנזי: לגבי תעריף המים, נקבעו תעריפים חדשים בשנת 2010, יש הטבה, כאמור, למגורים, כשבמגורים, כולם יודעים, יש 2.5 מ"ק לנפש בתעריף מופחת של 5 שקלים, יוצא שמוסדות הציבור, המעונות, לרבות מוסדות חינוך, נמצאים בתעריף הגבוה ביותר, כמו של המסחר, כמו של התעסוקה, ללא התחשבות במספר הילדים.
זבולון אורלב: תודה רבה שאמרת לי את זה, כי אני פניתי אתמול ליושב ראש ועדת הכספים, לאחר שהתברר לי שכפרי נוער פנימייתיים נופלים בין הכיסאות, כיוון שבמוסד 'נרדים', של רשת אס.
זבולון אורלב: או.
זבולון אורלב: אס בערד, עיריית ערד לא מכירה והיא מחייבת את המוסד.
זבולון אורלב: עד עכשיו הוא שילם 30,000 שקל בחודש, עכשיו 60,000 שקל בחודש, כנראה אין להם לשלם משכורות בחודש הקרוב, ואומרת עיריית ערד 'הם לא תושבי המקום', אבל מדובר בילדים שהאבא בבית סוהר והאמא ברחוב, אז איפה הם יממשו את הזכויות?
זבולון אורלב: אז ביקשתי דיון בוועדת הכספים שהולך להיות על כל הסוגיה של חיובי מים במוסדות החינוך, אני עכשיו הפכתי להיות גם פטרון המעונות, אז נטפל גם בדבר הזה.
זבולון אורלב: זה לא במסגרת החוק.
נטע סודרסקי: רק הערה קטנה, בתל אביב יש עשרות אלפי עובדים זרים ולכל המעונות של יוניצף ומסילה תהיה בעיה עם הסעיף הראשון מאחר שאין סיכוי שהם יעמדו, בטח לא בעשר שנות לימוד, אם אפשר להכניס שיקול דעת או ועדת חריגים לממונה.
זבולון אורלב: בתקנות.
נטע סודרסקי: התקנה לא יכולה לגבור על החוק, אם אתה לא מכניס שיקול דעת פה.
זבולון אורלב: לא, התקנות צריכות לקבוע איזה השכלה צריכים, אז השר יאמר שבמוסד שבו יש ילדי זרים או---
שולמית ביסמנובסקי: אם אפשר סעיף תקציבי שיהיה כתוב בחוק?
זבולון אורלב: לא, אין חוק שיש בו תקציב, למעט שני חוקים שאני מכיר, אחד זה הדם הטבורי והשני זה סירוס חתולים.
רן רידניק: וגם מכינות קדם צבאיות.
זבולון אורלב: אתה צודק, אבל זה לא יהיה בחוק הזה.
יעקב פרידברג: בדרך כלל רושמים על סעיף כזה, 'התקציב לא יעלה על...'.
זבולון אורלב: אגב, רק שתדעי, שבאותם חוקים שנקבעו סכומים בחוק, יש איתם יותר צרות מהשיטה שאני עבדתי בה, עם התחייבות של איש האוצר.
רן רידניק: אם משה ברסימנטוב מתחייב, זה...
זבולון אורלב: אמרתי באיזה שהיא ועדה, שבשבילי זה כמו מהר סיני.
זבולון אורלב: בדם הטבורי הממשלה לא קיימה את זה קרוב לשנתיים, המכינות, תשאלי אותם מתי הם מקבלים את הכסף, החתולים זה 4.5 מיליון, צרות על גבי צרות.
זבולון אורלב: זה לא עוזר שום דבר.
זבולון אורלב: בי"ת, בחוק ההסדרים הבא אין שום בעיה, האוצר יגיד, 'בסעיף ג2(1)(ב) במקום 5 יירשם 0', ובכל המהומה זה יעבור.
זבולון אורלב: בדרך כלל הולכים התקצובים האלה לדברים שהם לא בדרך המלך ומפחדים שייפלו בין הכיסאות.
זבולון אורלב: לא כתוב בחוק לימוד חובה כמה שעות תלמיד צריך ללמוד וכמה זה עולה ומה המחיר, לא תמצאי בשום חוק חינוך סכום כסף.
זבולון אורלב: לכן זה לא יהיה, אבל גם קואליציונית זה לא יהיה.
זבולון אורלב: רבותיי, אני רוצה לציין בסיפוק שאנחנו סיימנו את ההקראה.
זבולון אורלב: אני מדגיש, סיימנו את ההקראה של החוק ומיום שני אנחנו מתחילים לחזור אחורה, כשביום שני תוקדש תחילת הדיון לעניין חופש העיסוק, לאחר מכן אנחנו נעסוק בשימוש חריג וברגע שנגמור את זה, אנחנו מתחילים עם 10 ו-7 ונתחיל ללחוץ על הממשלה בלחץ אטומי להתחיל לתת לנו את התשובות, כשהמטרה היא לנסות לגמור את זה ביום חמישי הבא.
זבולון אורלב: זאת המטרה.
זבולון אורלב: אבל אם יצטרכו יותר, אני אקבע.
זבולון אורלב: אנחנו לא קובעים הצבעות.
זבולון אורלב: היושב ראש השתגע, כל ישיבה יכולה להיות הצבעה.
מירב ישראלי: אבל הם ביקשו רק לדעת מתי לבוא לנמק את ההסתייגויות שלהם.
זבולון אורלב: שיבואו לנמק הסתייגויות, מיום שני הם יכולים לבוא.
זבולון אורלב: אני לא יודע מתי, אני לא חייב לקבוע מועד להסתייגויות.
זבולון אורלב: שישתתפו בישיבה, אני לא מבין את זה.
זבולון אורלב: אני לא מחויב על פי התקנות לכתוב שיש הצבעה.
זבולון אורלב: ביום חמישי אני לא עושה הצבעות.
זבולון אורלב: ביום שהוא לא יום של כנסת אני לא עושה הצבעות.
מירב ישראלי: אז זה יהיה כנראה ישיבה אחרי זה.
זבולון אורלב: את יכולה להגיד 'כנראה', אל תתחייבי, אני מציע לך.
זבולון אורלב: יכול להיות שביום שני אני אגמור את החוק, אז אני אצביע ביום שני.
זבולון אורלב: אני לא רוצה להתחייב לשום דבר.
שולמית ביסמנובסקי: לגבי סעיף 69 נדון בעצם אחרי שהמומחים יהיו פה, כי עצרנו את הדיון בו.
זבולון אורלב: לגבי 69, אנחנו גמרנו את ההקראה והעירה עורכת דין ישראלי שמבחינת הסדר המשפטי הנכון יש צורך לנמק מדוע נקבעו לוחות הזמנים כפי שהם נקבעו וביקשנו שהם ינמקו את זה ולפני שהם ינמקו את זה, נאפשר לכם להשמיע את השגותיכם.
זבולון אורלב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה שתעסוק היום בהכנת הצעת חוק רישום כתובת של הורים גרושים (תיקוני חקיקה), של חבר הכנסת מאיר שטרית (פ/2556), מהכנסת ה-18.
זבולון אורלב: חבר הכנסת שטרית, בבקשה תציג את החוק.
מאיר שטרית: קודם כל אני מודה ליושב ראש על קיומה של הישיבה.
מאיר שטרית: החוק הזה נועד בעצם לפתור בעיה שהיא, מסתבר, בעיה מאוד גדולה שמקיפה הרבה מאוד אנשים בארץ, בעיקר לנוכח מקרי הגירושין בארץ.
מאיר שטרית: הורים שנפרדים והילדים נמצאים בחזקת אחד הצדדים, זה יכול להיות אמא או אבא, גם זה יכול לקרות, שילדים יהיו בחזקת האבא, הצד השני לעתים מוצא את עצמו מנוטרל מהיכולת לקבל אינפורמציה לגבי הילדים שלו.
מאיר שטרית: הוא בעצם לא שותף לחיים של הילדים שלו והוא צריך להתחיל לבקש מבן הזוג שיעשה לו טובה וימסור לו אינפורמציה, ואם בן הזוג מעוניין, אז הוא מוסר, ואם הוא לא מעוניין, הוא לא מוסר, ובדרך כלל חלק מוסרים וחלק לא, וההורים נמצאים במצב שהם די מנותקים ורודפים אחד אחרי השני.
מאיר שטרית: אין עניין, אני חושב, לאף אחד במדינה שלהורים של ילדים לא יהיה קשר לילדים שלהם, אלא אם באמת יש מניעה משפטית, כמו שגם החוק שלי מציע.
מאיר שטרית: היה ואם יש מניעה, אם יש איסור משפטי, בגלל סיבות כלשהן, אז במקרה הזה.
מאיר שטרית: .. אין התנגדות, לדעתי גם לאף אחד במדינה, שבמקרה כזה יחול איסור על אותו הורה מוגבל מבחינה משפטית לקבל אינפורמציה כזאת.
מאיר שטרית: אבל באין הגבלה משפטית, לדעתי זה אינטרס של המדינה ששני ההורים יהיו שותפים לגורל הילדים שלהם ויידעו מה קורה איתם, ולא להעלים מהם אינפורמציה.
מאיר שטרית: אני לא בטוח לגבי כושר ההחלטה.
מאיר שטרית: יכול להיות שבקבלת האינפורמציה לשני הצדדים, יכולים להתנהל דיונים בין השניים.
מאיר שטרית: נגיד אמא רושמת את הילד בגן ילדים והאבא חושב שגן הילדים הזה הוא לא טוב, כי הוא לא דתי, למשל, או הפוך, הוא כן דתי והוא לא רוצה גן דתי, יכול להתנהל ויכוח ביניהם, אבל לדעתי ברגע שניתנה משמורת לאחד ההורים, ההורה שבידיו המשמורת הוא קובע.
מאיר שטרית: יכול להיות שאני טועה.
מאיר שטרית: אני חושב שברגע שניתנה משמורת או חזקה של הילדים להורה אחד, ההורה הוא הקובע.
מאיר שטרית: היום בכלל לא מתקיים דיון כזה, אבל לפחות ההורה השני יידע על האינפורמציה, הוא יוכל לנסות להשפיע, לדבר, להגיד, אולי בכל זאת, לשקול מה כדאי, יתנהל דו שיח, כאשר יכול להיות שההחלטה תישאר עדיין בידי אותו מי שמקבל את ההחלטה היום, גם בלי הקשר עם ההורה השני.
מאיר שטרית: לכן בעיניי היה חשוב שניצור מצב שבו הורים יהיו שותפים לאינפורמציה על הילדים שלהם.
מאיר שטרית: אני קיבלתי ערמות של מיילים ומכתבים, ואני מניח שגם יושב ראש הוועדה, של הורים רבים שמתארים את הוויה דולורוזה שהם עוברים בניסיונם לשמור על קשר עם הילדים שלהם.
מאיר שטרית: איזה אינטרס יש לנו שלהורה לא יהיה קשר עם ילד שלו, הביולוגי.
מאיר שטרית: כשכתבנו בחוק, ההורה רשאי לפנות לפקיד הרישום, אני יצאתי מתוך הנחה שאם הורה לא מעוניין, אז לא צריך, שיהיה בריא.
מאיר שטרית: אם ההורה אומר, 'אני לא רוצה קשר עם הילדים שלי', אני לא רוצה לחייב אותו.
מאיר שטרית: אבל מסתבר שזה עובד הפוך.
מאיר שטרית: רוב ההורים לא מודעים בכלל ליכולת.
מאיר שטרית: ..
מאיר שטרית: לצערי רוב ההורים לא מודעים בכלל לחוקים.
מאיר שטרית: יש מיליון חוקים שאף אזרח לא יודע בכלל שהם קיימים.
מאיר שטרית: בסדר, אי אפשר לדעת באמת את כל החוקים, עם החקיקה המטורפת שהולכת בכנסת, 35 הצעות חוק בשבוע---
זבולון אורלב: אני מוחה.
מאיר שטרית: רק לקבל פרופורציה, אדוני היושב ראש, באנגליה, עם 345 חברי פרלמנט, מספר החוקים הפרטיים שעוברים בשנה בערך בין 5 ל-6.
מאיר שטרית: אצלנו כל שבוע מביאים 35 הצעות חוק.
זבולון אורלב: אני מודה שבכנסת הנוכחית כבר העברתי 16 חוקים.
מאיר שטרית: זה נחשב כאילו זה מדד מי פעיל יותר.
מאיר שטרית: אני חושב שבתחום הזה, לפחות, רוב ההורים לא יודעים על החוקים.
מאיר שטרית: לכן, אם אנחנו משאירים את זה במסגרת של 'רשאי', זה לא יקרה.
מאיר שטרית: זאת אומרת רוב ההורים לא יקבלו בכלל את האינפורמציה.
מאיר שטרית: בכנסת הקודמת נעשה חוק דומה שניסה להשיג את אותה מטרה, על ידי חבר הכנסת דב חנין וחבר הכנסת יריב לוין.
מאיר שטרית: אז נאלצו להיכנע לתפיסת העולם הממשלתית ונסוגו מכוונתם הראשונית והחוק אושר עם שינוי.
מאיר שטרית: עכשיו, מתוך ניסיון באמת להשלים אותו ולהביא לכך, כל המטרה היא אחת, לדאוג לכך שהמען של שני ההורים יהיה רשום בכל המקומות שבהם צריך לשלוח דואר, שאנשים יידעו שכשולחים להורה אחד, שולחים אוטומטית להורה השני את כל האינפורמציה.
מאיר שטרית: אני לא רואה שום סיבה שזה לא יקרה, זו תוספת של עוד בול אחד.
מאיר שטרית: בעיניי אין שום סיבה למישהו במדינה להתנגד לכך.
מאיר שטרית: אני חושב שזה נכון לעשות את זה, זה נכון לתת אינפורמציה לשני ההורים, העלות של זה היא שולית, היא לא משמעותית, לעומת התועלת שבזה.
מאיר שטרית: הנזק שנגרם היום בכך שהורים לא בקשר עם ילדיהם, בעיניי הוא הרבה יותר חמור, זה מקור לסכסוכים בין הורים, זה מקור לעינוי של הורים שמנותקים מהילדים שלהם ואני חושב שזה ראוי לפחות לתקן את הדבר הזה וזו בעצם המטרה של החוק.
מאיר שטרית: הייעוץ המשפטי יכולים פה לנסח אותה, לתת ניסוח ככל שטוב הדבר בעיניהם, להשיג את המטרה הזאת.
מאיר שטרית: זאת המטרה.
מאיר שטרית: אין לי שום מטרה, לא לפגוע בממשלה, לא לפגוע באף אחד, לא להזיק לאף אחד.
מאיר שטרית: המטרה שלי באמת רק טובתם של ההורים ושל הילדים שלהם, ונראה לי שכולנו צריכים להיות שותפים למטרה הזאת, ואין סיבה למדינה להתנגד למטרה הטובה הזאת.
מאיר שטרית: אלא באמת אם יש סיבה מהותית שהמדינה תגיד 'אנחנו מתנגדים לכך', בבקשה, מעניין אותי לשמוע, שיגידו שיש סיבה למדינה להתנגד למטרה הטובה הזאת.
מאיר שטרית: אז יכול להיות שאני חי במדינה הלא נכונה, ואז נראה.
מאיר שטרית: תראו מה קורה במצרים, נראה אם זה יקרה אצלנו.
זבולון אורלב: אני רוצה גם לתת טיפה רקע, בעקבות ישיבת הכנה שאתמול קיימתי עם היועצת המשפטית שלנו, עורכת דין ישראלי.
זבולון אורלב: התיקון שנעשה בכנסת הנוכחית, תיקון מס' 14 בחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות הסדיר, כמו שאמר נכון חבר הכנסת שטרית, שהגופים שעליהם אנחנו מדברים יהיו חייבים למסור מידע בכתב על הקטין במידה ואותו הורה מבקש ומסר את הכתובת.
זבולון אורלב: בא חבר הכנסת שטרית ואמר, 'לא כולם מודעים, בואו נחפש דרך שהרשויות תהיינה חייבות'.
זבולון אורלב: זה היה התיקון של חוק הכשרות המשפטית.