GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב פרידברג: תקן אותי אם אני טועה, אדוני יושב הראש, אני מבין שבגלל העומס המיוחד שאנחנו מדברים עליו כאן, אנחנו מדברים על הקמת ברייה חדשה.
זבולון אורלב: נכון, המתאימה לחוק הזה.
זבולון אורלב: אני מחפש מסגרת שתהיה מוסמכת על פי חוק לדון בסוגיות העומדות כאן כמסגרת ערר.
זבולון אורלב: גמרנו את סעיף 34?
זבולון אורלב: יש עוד הערות לסעיף 34?
זבולון אורלב: חברים, אנחנו עוצרים כאן.
זבולון אורלב: סיימנו את סעיף 34.
זבולון אורלב: לגבי פרק ז', העונשין, אני שוב פונה ומבקש בכל לשון של בקשה ממשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה ומשרד המשפטים, תגישו הצעה שונה שונה שונה לחלוטין.
זבולון אורלב: העונשים והעיצומים פה הם ממש בלתי סבירים ובלתי מתקבלים על הדעת.
מיטל להבי: רציתי לבקש מכבודו, כדי שהחוק לא יהיה חוק רק של מקל---
זבולון אורלב: יש בו הרבה גזר, רישיון זה הגזר.
מיטל להבי: אז עד שמקבלים את הרישיון ומאחר ששוכרים, האם אפשר לדבר על ארנונה ופטור מארנונה?
מיטל להבי: האם אפשר לדבר על---
זבולון אורלב: בטח.
זבולון אורלב: אמרתי, כשנגיע להיתר לשימוש חורג, נדבר בכל העניין הזה.
זבולון אורלב: כיום, לפי החוק, המעונות פטורים מארנונה.
שולמית ביסמנובסקי: יש את זה גם בחוק הזה.
מיטל להבי: לא, זה לא קיים.
מיטל להבי: היום בעיריות גנים פרטיים לא---
זבולון אורלב: על פי הצעת החוק הזאת, דין אחד לכולם, כמו המעונות, שהם פטורים מארנונה.
מיטל להבי: יש גם היטל השבחה בגין שימוש חורג, גם מזה לפטור אותם.
זבולון אורלב: כשנדבר על השימוש החורג, זה חלק מהעניין.
זבולון אורלב: אין לנו עניין להוסיף עלויות, נדבר עם האוצר.
מיטל להבי: ועוד רעיון, אדוני, לחייב את הרשויות המקומיות לקבוע ייעודי קרקע לגנים פרטיים.
מיטל להבי: לא להקצות מקרקעין.
מיטל להבי: ברפורמה, נלך ביחד לרפורמה.
זבולון אורלב: כמה אני יכול להעמיס על החוק הזה?
מיטל להבי: נעשה את זה ברפורמה, במסגרת מבני ציבור, שיסמנו ייעודי קרקע לגנים פרטיים.
מיטל להבי: ברגע שהם עוברים כל שנתיים-שלוש זה קטסטרופה.
זבולון אורלב: זה גם הוצאות עבורם שבסוף הולכות להורים, עוד הפעם להכשיר...
זבולון אורלב: אם אין עוד שאלות כלליות, אני מסיים את הישיבה.
זבולון אורלב: תודה רבה לכולכם.
זבולון אורלב: אני מתכבד לפתוח את הישיבה של הוועדה לזכויות הילד שתעסוק היום בנושא מאוד רגיש והגדרנו אותו כהתנדבות של ילדים ובני נוער, תלמידים, בפעולות התנדבותיות שהן בעלות סיכון.
זבולון אורלב: אנחנו גם מתכבדים בדיון הזה לארח את גב' ריבן, האימא של הגיבור שלנו, אלעד ריבן, אם כי הדיון הזה לא עוסק בעניין, כיוון שאנחנו עוסקים בעיקר בסוגיה של התנדבות מסודרת, של מוסדות החינוך, ההתנדבות הממוסדת בתוך הגופים שמארגנים את ההתנדבויות האלה, שהם בעיקרם מגן דוד אדום, מכבי אש, המשמר האזרחי ואולי יש עוד ארגונים מהסוג הזה.
זבולון אורלב: חשוב לומר, ואני אומר זאת גם כמובן כאיש חינוך שמן המפורסמות ולא רק מן המפורסמות, כל מחנך בר דעת יודע וגם כך מראים המחקרים, שמעורבות של בני נוער בקהילה והתנדבות של בני נוער, היא פעילות חשובה ביותר ומאוד מאוד משמעותית ויש לה השלכות ויש לה השפעות מאוד חיוביות על תהליך ההתבגרות של צעירים ועל גיבוש הזהות שלהם ועל ההישגים החברתיים והלימודיים ככל שתתנדב יותר כך כנראה אתה מעלה את הסיכויים שלך להשתלב טוב יותר בחברה וגם להגיע להישגים לימודיים.
זבולון אורלב: זה לא ככה שאם אתה לא מתנדב ואתה לא משקיע זמן, יש לך יותר זמן ללמוד.
זבולון אורלב: אם אתה לא מתנדב, כנראה גם אתה לא משקיע את הזמן בלימודים.
זבולון אורלב: ומי שמתנדב יותר, יודע להשיג יותר, גם מבחינה חברתית וגם מבחינה לימודית.
זבולון אורלב: על-פי הבדיקה שעשתה מחלקת המחקר והמידע של הכנסת, עשתה זאת אתי וייסבלאי שיושבת איתנו כאן, לפי הנתונים של שנת 2006, כ- 42% מן התלמידים מעורבים באופן קבוע, אני מדגיש – באופן קבוע, בפעילות התנדבותית בקהילה, במסגרת בית-ספרית ו- 23.5% מעורבים בפעילות התנדבותית בקהילה, שלא במסגרת בית-הספר.
זבולון אורלב: אחוז לא מבוטל מן המתנדבים האלה, התלמידים, אוהבים אתגרים והחברים, התלמידים הצעירים, ויש לנו נוער בלתי רגיל, שמחפש דווקא את הדברים האתגריים, את הדברים הקשים, והמסובכים יותר, אז אחוז לא מבוטל, אנחנו אומדים אותו בערך כ- 10,000 בני נוער, פועלים במסגרות שנחשבות בעלי סיכון כ- 2,500 מתנדבים במשמר האזרחי, כאשר המשמר האזרחי מאשר את הנתון הזה, כ- 4,500 מתנדבים במגן דוד אדום, וכ- 2,700 מתנדבים במכבי האש.
זבולון אורלב: חלקם מתנדבים במסגרת המחויבות האישית שתכף נשמע ממשרד החינוך וההתנדבות הזאת גם מזכה אותם לניקוד, נקודת זכות בתעודת הבגרות וההתנדבות הזאת, על-פי הידוע לנו ותכף יספרו פה הגופים, היא תורמת תרומה מאוד מאוד משמעותית לפעילות הזאת של אותם גופים.
זבולון אורלב: על-פי הידוע לנו, כל פעילות התנדבות שיש בה סיכון כזה או אחר, טעונה אישור ההורים ואני חושב שהדבר הזה הוא דבר חשוב, אבל אני כמעט בטוח שכל צעיר וטוב להתנדבות יודע גם לשכנע את ההורים שלו שהוא רוצה להתנדב.
זבולון אורלב: נעסוק גם בפעילויות של הארגונים, איך הם מטפלים באותם מתנדבים, כי הרי המתנדבים נחשפים למשל במד"א הם נחשפים לאירועים קשים מאוד, ובוודאי עוברים גם חוויות מאוד מאוד קשות, האם הם זוכים לטיפול.
זבולון אורלב: כאמור, המטרה של הדיון הזה, היא בראש ובראשונה בהחלט לעודד ולחזק את פעילות ההתנדבות שאנחנו רואים בה ברכה גדולה מאוד.
זבולון אורלב: יחד עם זה, כמובן, לוודא שהפעילות הזאת נעשית מתוך אחריות ונעשית מתוך רגישות רבה מאוד.
זבולון אורלב: אני צריך לומר, להתוודא, יש פה יהודי אחד, ד"ר יצחק קדמן, שיודע שבהיסטוריה האישית שלי, אני הייתי מייסד היחידה להתנדבות ושירות קהילתי בשירותי הרווחה.
זבולון אורלב: אני לא רוצה להגיד לפני כמה שנים זה היה, לפי השיער הלבן של יצחק קדמן, שהיה אז ראש ארגון העובדים הסוציאליים, אנחנו יכולים לדעת שזה היה לפני שנים רבות ואז למדתי דבר מאוד מאוד מעניין, שלהתנדבות, למילה התנדבות אין מילת היפוך בעברית.
זבולון אורלב: אין Opposite.
זבולון אורלב: אין מילת היפוך.
זבולון אורלב: כי למילה רשות, ההיפוך שלה זה חובה, גבוה, מילת ההיפוך זה נמוך, דק – עבה, שחור – לבן, אין מילת היפוך להתנדבות.
זבולון אורלב: ופירושו של דבר, כך למדתי ממוריי ורבותיי, שבעצם התנדבות היא מצווה.
זבולון אורלב: אדם לא יכול להיות אדיש למצוקות החברתיות ולבעיות החברתיות ובסופו של דבר, באמת, מצופה מכל אחד מאיתנו, שמתוך רצון חופשי שלא בדרך של כפייה ולא על-מנת לקבל פרס, אדם יוכל לתרום את חלקו, לתרום את תרומתו, לטובת זולתו, לטובת החברה כולה ולכן חשוב לנו לומר את הדבר הזה, שמצווה הבאה לידך, אל תחמיצנה.
זבולון אורלב: כלומר, אם יש אפשרות לצעירים להתנדב, אנחנו מאלה שבהחלט מצטרפים לקריאה אל תחמיצו את ההזדמנות הזאת.
זבולון אורלב: אבל כאמור, הואיל ואנחנו עוסקים היום בפעילות התנדבותית בעלת סיכון, חשוב מאוד שההתלהבות והרצון לקיום המצווה ייעשו מתוך באמת אחריות רבה מאוד.
זבולון אורלב: ד"ר קדמן גם נתן לי את התדפיס מתוך השנתון של ילדים בישראל, אבל אני מקווה שהנתונים שדיברתי עליהם פחות או יותר עולים בקנה אחד עם הנתונים שהכינה לנו אתי וייסבלאי עוזרת המחקר שלנו, במחלקת המחקר והמידע של הכנסת.
זבולון אורלב: ואני מציע כזה דבר, אני יודע שמשרד החינוך, היתה לי אתמול שיחה עם שר החינוך, גדעון סער, ששנינו רואים את הסוגיה הזאת עין בעין והוא עדכן אותי שבמשרד החינוך הוקם צוות, הוקמה ועדה, שעוסקת בסוגיה הזאת ואני מציע שנתחיל בדיווח של משרד החינוך בסוגיה הזאת.
זבולון אורלב: נמצא אתנו יוסי לוי, ראש מינהל חברה ונוער, בבקשה, ואני מבין שאתך נמצאת גם דורית בר-חי, שהיא הממונה על מחויבות אישית.
יוסי לוי: ומזל לוי, שהיא מדריכה מחוזית של מחוז חיפה.
זבולון אורלב: ממונה על המחויבות, במחוז חיפה, בסדר גמור.
זבולון אורלב: טוב, יוסי, בבקשה.
יוסי לוי: וגם עו"ד יוסי אפשטיין, מהלשכה המשפטית.
זבולון אורלב: היום לא זזים בלי עורך-דין צמוד.
יוסי לוי: בוקר טוב לכולם.
יוסי לוי: אפתח בהקדמה שלי כללית ובחרתי לבקש מאחד המחוזות, ודווקא ממחוז חיפה, ממדריכה מחוזית שלנו, בכל מחוז יש מדריך מחוזי, שעוסק בנושא של המחויבות האישית, ממזל לוי, שהיא תציג באופן יותר אופרטיבית את הקשר שהוא החשוב ביותר בעצם, בין המשרד לבין בית-הספר, לבין מקומות ההשמה ששם עובדים הילדים.
יוסי לוי: אני חושב שעל המסלול הזה, זו הבדיקה החשובה ביותר והנכונה שצריכה להיעשות.
יוסי לוי: אני אפתח ואומר שהמחויבות האישית היא תוכנית שהגה אותה בזמנו פרופ' שילד, בשנות ה- 80, והיא גם סוג של מילה עברית מאוד חדשנית מהבחינה הזאת, אמרת אין התנדבות וזו מילה שמגבילה לעניין.
יוסי לוי: זה מצד אחד התנדבות של בני נוער, אבל מצד שני יש גם את המחויבות שלהם, לעשות את הדברים האלה.
יוסי לוי: היא לא חובה בבתי-הספר.
יוסי לוי: בית-ספר לא נענש או לא מקבל הערות שליליות כאלה ואחרות, במידה והוא לא מבצע את זה.
יוסי לוי: לשמחתי הרבה, יותר ויותר בתי-ספר מצאו את הנושא.
יוסי לוי: אנחנו, מבחינת המשרד, תומכים בתפקיד של רכז מחויבות אישית בתוך בית-הספר בשעות תקן, בסדר גודל של 470 רכזים בארץ.
יוסי לוי: רכז המחויבות האישית או רכזת המחויבות האישית בבית-הספר, היא בעצם האדם שצריך ליצור את הקשר עם מקומות ההשמה, לראות אותם, לבדוק אותם, להתנהל על-פי נוהלי חוזר מנכ"ל והנחיות משרד החינוך, לחנך את התלמידים ביחד עם המחנכים לאפקטים החינוכיים חברתיים, שזה הכי חשוב, של ההתנדבות וזה היא עושה במסגרת תפקידה, במסגרת אותן שעות מעטות שאנחנו מקצים לה בנושא הזה.
יוסי לוי: ביחד חוברים לה גם כמובן כל המחנכים והמורים, מנהל בית-הספר בוודאי.
יוסי לוי: אנחנו מקצים, כמו שאמרתי, כמו מזל לוי, מדריכים מחוזיים מבחינת המשרד, שעובדים במסגרת המחוז, בהדרכה, מצד אחד חברתית, ולמדריך הזה יש גם ג'וב לעשות הדרכה ארגונית, לראות שבתי-הספר מתנהלים כמידת יכולתו, היכולת שלו והזמן שעומד לרשותו, מתנהלים על-פי הנהלים והתקנות המחייבות מתוך אותו תו התקן שאנחנו מכנים אותו, לגופים שעוסקים במחויבות אישית.
יוסי לוי: ברמה הארצית אנחנו מקצים לזה גם אדם מיוחד שבודק את כל המערכת הזאת, הוא עובד מול המדריכים המחוזיים, שהם עובדים מול רכזי המחויבות של בתי-הספר, שהם עובדים מול מקומות ההשמה.
יוסי לוי: זה פחות או יותר התהליך שאנחנו עובדים אתו.
יוסי לוי: אם אמרתי שמתחילת שנות ה- 80 עד היום עברנו כברת היסטוריה לא קטנה, ההתנהלות ברובה המוחלט, להוציא תקלות כאלה ואחרות שמגיעות אלינו ואנחנו מטפלים בהם, משתדלים לטפל, התנהלה באופן נכון וראוי.
יוסי לוי: יותר ויותר בני נוער בשנים האחרונות מחפשים את האלמנט הזה של ההתנדבות, במסגרת המחויבות האישית ויותר ויותר מקומות השמה פונים לבתי-הספר, על-מנת להציע את עצמם, כגופים קולטים.
יוסי לוי: פעם אחת בגלל שהם רואים בזה שליחות, חינוכית כלפי הנערים, ופעם שנייה, בגלל שגם זה מסייע להם במצוקתם, ובסיוע של כוח-אדם שבני-הנוער עובדים אתם.
יוסי לוי: ההתנדבות ככללותה, היא גם עובדת מול ארגונים.
יוסי לוי: גם מדריך אצלנו בתנועת נוער או בארגון נוער, הוא מבחינתנו מתנדב וזה מוגדר לו במסגרת המחויבות האישית שלו ובמהלך אותה שנה שהוא פועל, שעל-פי רוב זה שנת כיתה י', יש יוזמות של בתי-ספר שמורידים את המפלס ל- ט', יש שהולכים גם קודם, אבל זה לא במסגרת המחויבות.
יוסי לוי: אנחנו עסוקים כולנו בתוך שכבת כיתה י'.
יוסי לוי: זו השכבה, אגב, שבנושא המרכזי שלה, הערכי, שבבתי-הספר אנחנו עוסקים בנער בדרכו להיות אזרח, בקבלת תעודת הזהות שלו וכל המערכת הזאת נכללת יחד בתוך הנתינה החברתית שלו מול המחויבות שלו כלפי החברה ומצד שני הקבלה שהוא מקבל, גם ההתנדבות וגם מעצם זה שהוא הופך להיות אזרח מן השורה ששנה אחרי זה, הוא אפילו מצביע ומכריע מי יהיה ראש הרשות המקומית.
יוסי לוי: זו השנה ששם אנחנו עובדים.
יוסי לוי: חלק לא מעט מהתלמידים, מנתונים שאנחנו עושים בדיקות, לא כל שנה אנחנו עושים את הבדיקות האלה, וזה לא נתונים שאני יכול להגיד שהם נתונים מקצועיים מוגדרים, אבל מתוך ידע, אנחנו יודעים שכ- 25% או 20% מהתלמידים, בסוף כיתה י', ממשיכים את הפעילות שלהם.
יוסי לוי: יש הרבה שעושים בהמשך הפעילות ובעיקר, ופה אני מדגיש, באותם ארגונים גדולים, ששם יש להם גם מסלולי התקדמות.
יוסי לוי: שזה מין, מקרה או לא מקרה, זה גם אותם ארגונים שמוגדרים כארגונים שיכול להיות ששם הסיכון הוא גם יותר גבוה.
יוסי לוי: ואנחנו מוצאים לא מעט בני נוער במד"א, יש להם גם ארגון נוער, שנתמך גם על-ידי המדינה, על-ידי משרד החינוך, כארגון נוער שעובד כארגון חברתי, בצופי אש, שאני יודע שבזמן האחרון פנו גם הם לקבל מאתנו איזה הכרה כארגון נוער, עד היום הם לא עשו את זה.
יוסי לוי: במשמר האזרחי, במקומות האלה בני הנוער מוצאים באמת את הייעוד שלהם, הם מוצאים את ההתמחות שלהם, ואני מתאר לי שגם חלקם לא מעט גם כשהם הולכים לצבא, הם בוחרים בדברים שקשורים לנושא, כמו מד"א ואחרי זה הם הופכים להיות רופאים והנה הצמחנו אנשים שהם אזרחים טובים ומתנדבים.
יוסי לוי: מכל הדברים שאני אומר מבחינה זאת, צריך תמיד להבין שהפעילות הזאת, כמו הרבה פעילות של המינהל שאני עוסק בו, הוא מזמן לפעמים היערכות יתרה ומוגדרת ומובהקת, מפני שהיא לא נעשית בתוך כיתה, היא נעשית במקומות התנדבות.
יוסי לוי: אגב, יש לא מעט גופים שעליהם אנחנו סומכים במלוא הביטחון וגופים קטנים שמבקשים התנדבות של ילדים, בית חם כזה ואחר, חוות סוסים ועוד כל מיני דברים אחרים ובסך-הכל הפעילות היא פעילות חוץ בית-ספרית.
יוסי לוי: היא פעילות שלא נמצאת בתוך מערכת הכיתה בסגירה המסודרת וכל פעילות כזאת ברמה כזאת או אחרת, יכולה להביא לסיכונים, יכולה להביא למשברים, יכולה להביא לשבירה של נערים ונערות מטיפולים כאלו ואחרים, ממפגש שלהם עם פעילות.
יוסי לוי: ואנחנו עושים ככל שרק אנחנו יכולים, בשיתוף שפ"י שלנו, למצוא את המדריכים שלנו.
זבולון אורלב: שפ"י זה שירות פסיכולוגי ייעוצי.
יוסי לוי: השירות הפסיכולוגי, אני מודה לך, של המשרד.
יוסי לוי: אנחנו עושים ככל שרק אנחנו יכולים כדי לבצע.
יוסי לוי: כמו שאנחנו עושים גם בדברים אחרים, אנחנו משתדלים שהגופים שמקבלים נערים להתנדבות, יעמדו במספר קריטריונים מאוד מאוד קשוחים, שהם אמורים למזער נזקים כאלו ואחרים, כמו שדיברתי קודם, או כמו כל מיני נזקים אחרים שהם בלתי צפויים לנו מראש.
יוסי לוי: אני יכול לתת רק דוגמה אחת, אבל אני באמת אתן למזל לדבר.
יוסי לוי: אם נער בא לעבוד בבית קשישים ומכל מיני סיבות, מכוונותיו הטובות, הוא מחזיק קשיש והוא מעלה אותו על עגלה והוא שובר לו את היד, והילד יכול להיחשף פתאום יחד עם ההורים שלו לתביעות של הקשיש או של אני לא יודע מי נגדו.
יוסי לוי: אנחנו היום מחייבים את הגופים הקולטים שיעשו להם ביטוח צד ג', לכל נער כזה, כמו שעושים את זה לכל עובד אחר, כדי שהילד הזה, שבבואו לבוא להתנדבות, הוא לא ייחשף לתקלות האלה ולמפגעים האלה שהוא פתאום יעמוד חשוף ולא יוכל לעבוד אתם.
יוסי לוי: ועוד כל מיני נושאים אחרים, שנמצאים בתוך תו התקן, שפה אני רוצה להגיד שלפני כשנה, כמו שהשר אמר לך, אדוני היושב-ראש, לפני שבעה חודשים או חמישה חודשים, המשרד קיבל על עצמו, השר ביקש, שנפתח מחדש, נרענן קצת את תו התקן, נראה מה קורה בו.
יוסי לוי: הקמנו ועדה בראשותו של ד"ר משה רובוביץ', הוא מנהל מחוז תל-אביב שלנו, היו בו מורים, היו בו נציגים של גופים מעסיקים, היו בו מתנדבים צעירים ואנחנו עברנו ללשכה המשפטית כמובן ואנחנו אמורים בימים הקרובים לצאת אתו החוצה.
יוסי לוי: האמת שהשעינו אותו, לאחר האסון שקרה בכרמל, שהוא תפש אותנו ממש לקראת סיומו של החוזר, השעינו אותו כדי לבצע עוד כל מיני בדיקות נוספות, שלצערנו הרב מקרים כאלו מחדדים עוד יותר ומחייבים אותך לפתוח עוד יותר ולהתאמץ עוד יותר לבדוק מה היינו צריכים לעשות ולא עשינו עד היום.
זבולון אורלב: רק שתדע שאנחנו מצפים שתדליף לנו מה עומד להיות.
יוסי לוי: בסדר.
זבולון אורלב: בין-כה, הרי אף אחד לא שומע אותנו, תוכל לומר לנו, שרק אנחנו שומעים.
יוסי לוי: אני יכול לתאר לכם רק הגדרה אחת, הדלפה אחת מתוך העניין, שהיא מאוד משמעותית ושאומרת – עד היום לא דרש המשרד בחוזה המנכ"ל מבתי-הספר להחתים את ההורים, על פעולת ההתנדבות.
יוסי לוי: לא דרש.
יוסי לוי: עשו את זה הרבה בתי-ספר מעצמם, חלק מהמחוזות – כן, חלק מהמחוזות – לא.
יוסי לוי: אנחנו מצאנו כדבר שהוא חייב שיהיה, שההורים חייבים לדעת ולאשר לבני הנוער להתנדב וכדי שיאשרו לבני הנוער להתנדב.
זבולון אורלב: בכל התנדבות?
יוסי לוי: במסגרת המחויבות האישית.
יוסי לוי: המחויבות האישית היא באחריותנו המלאה.
זבולון אורלב: כלומר, אדם הולך, נער בכיתה י' הולך לחנוך ילד בכיתה ו' בשיעורי עברית, אז צריך אישור של ההורים?
זבולון אורלב: לא הגזמתם?
יוסי לוי: כן.
יוסי לוי: אז בסוחף, אנחנו אומרים שצריך לתת אישור לכולם.
זבולון אורלב: גם את היועץ המשפטי של ההורים צריכים?
יוסי לוי: דרך אגב, זה בקשה של ההורים שהעלו את זה בפנינו לא מעט פעמים.
יוסי לוי: במידה ונצטרך להבדיל בין גוף לגוף, אנחנו נצטרך גם להגיד מה המהות של ההבדלה ולמה לזה אנחנו מחייבים את אישור ההורים ולמה לזה לא, שפה יכולה להיות בעיה משפטית אחרת, שאנחנו לא יודעים איך לעשות אותה.
יוסי לוי: אנחנו באמת משתדלים, אבל בכל אופן, לחייב את הגופים הקולטים.
זבולון אורלב: רק שתדע, אגב, בקשר לעניין של אישור ההורים, שלפי הנתונים של שנתון הילדים בישראל, יכול להיות שזה גם בנייר שהכנת אבל לא שמתי לב, מתוך 100% הילדים המתנדבים, רק כשליש ואפילו פחות משליש, 31%, מתנדבים במסגרת בית-הספר.
זבולון אורלב: 34% מתנדבים במסגרת תנועות הנוער ואני מבין שעליהם הכלל הזה לא חל ועוד 34%, אגב, תנועות הנוער 35%, ועוד 34% מתנדבים לא במסגרת תנועות הנוער ולא במסגרת בית-הספר.
יוסי לוי: אז אני אגיד רק לד"ר קדמן, שהביא את הנתונים, שכל מה שקשור במסגרת פעילות המחויבות האישית, ואמרתי קודם, שתנועות הנוער שמדריכות, המדריכים של תנועות הנוער נכללים בתוך המחויבות האישית.
יוסי לוי: זה נחשב להם לפעולה של מחויבות אישית.
זבולון אורלב: אתה מדבר על המדריכים?
יוסי לוי: מדריכים.
יוסי לוי: הגדרה של מתנדבים זה לא חניך בתנועת נוער לתפישתי החינוכית.
יצחק קדמן: לא, אבל הם עושים הרבה מאוד התנדבויות במסגרת תנועות הנוער.
יוסי לוי: כן, במסגרת הפעילות שלהם, כן.
זבולון אורלב: מסכימים להגן על הצומח והטבע ואיכות הסביבה וסביבתם, דרך קבע.
יוסי לוי: כן, אבל הגדרה של מתנדבים דרך קבע, זאת אומרת אותם מד"צים, כשרוצים להגדיר פעולת התנדבות של X שעות בשבוע.
יוסי לוי: ברשותך, במילים מאוד קצרות, אני מבקש ממזל שתרד יותר לתוכן, אם אתם תסכימו, תקבלו הסבר איך מחוז עובד מול בית-ספר.
זבולון אורלב: אותי יותר מעניין כרגע, הואיל וד"ר רובוביץ' לא פה, כבר אתמול אמר לי השר שהוא לא יהיה, משום מה, ואני מאוד סומך עליו.
זבולון אורלב: אני רואה בו אדם ראו ומתאים והואיל והשר לא מכיר אותו ואני כן מכיר אותו, אז אמרתי לשר שבהחלט המשרד בחר אדם ראוי להוביל את הוועדה הזאת, מתוך היכרותי אתו.
זבולון אורלב: בכל זאת, לומר לאן פני הדברים הולכים, כלומר, מה הרענון?
זבולון אורלב: ככל שאתם יכולים כרגע לומר.
זבולון אורלב: הדברים, ברור לי שהם עדיין לא מוחלטים, אבל הכיוונים פחות או יותר, לאן אנחנו הולכים, חוץ מהעניין הזה שההורים יידרשו לתת, לאשר את פעולת ההתנדבות שלהם, בעיקר אני מדבר על אותם תחומים שהם, יש בהם סיכון כזה או אחר של המתנדב ואני לא מתכוון לזה שהוא שובר ידו של מטופל.
דורית בר-חי: אני חושבת שהחידוש, בעצם תו התקן הוא לא דבר חדש.
דורית בר-חי: תו תקן ראשון נכתב ב- 99, עודכן ב- 2002, זה העדכון השלישי.
דורית בר-חי: הוועדה בחנה את תו התקן ואישרה אותו מחדש ובאמת התוספת או החידוש שבו זה האישור הורים שאמרנו ואיזה שהוא חידוד בנושא ההתנדבות במקומות מסכנים.
דורית בר-חי: זה למעשה, הדגש שאנחנו רואים היום בתו התקן החדש.
דורית בר-חי: עוד בקרה, עוד ראייה של איך אנחנו מוודאים שהמקומות שהם יותר סיכוניים, יש עליהם בקרה, יש ביקורת, רואים מה קורה, מוודאים, זה הכל.
זבולון אורלב: ביקורת של מי, של המשרד?
דורית בר-חי: האגף שלנו, של המשרד.
זבולון אורלב: אגף הביטחון צריך לאשר שהמקום הזה, פועל בצורה מסודרת, שהיא מצמצמת ככל האפשר סיכון?
דורית בר-חי: נכון.
זבולון אורלב: זה פחות או יותר דבר חדש.
זבולון אורלב: מזל לוי, אני מבין שאת הממונה במחוז חיפה.
זבולון אורלב: בתמציתיות.
מזל לוי: בתמציתיות.
מזל לוי: לגבי מחוז חיפה, היום מחויבות אישית מתקיימת בכל בתי-הספר.
זבולון אורלב: לא לא, יש כאן איזו אי-הבנה.
זבולון אורלב: אנחנו לא עוסקים היום בתוכנית של מחויבות אישית.
זבולון אורלב: הנושא שלנו הוא התנדבות ילדים ובני נוער בפעילות התנדבותית בעלת סיכון.
זבולון אורלב: יש לך לתרום בדבר הזה?
זבולון אורלב: אנחנו נשמח לשמוע.
זבולון אורלב: בהזדמנות אחרת נשמע על כל פעילות המחוז במחויבות אישית.
מזל לוי: בסך-הכל, הדבר הנוסף שאני רוצה ככה להוסיף למה שנאמר כאן, מבחינת הבקרה והביקורת והרענון שנאמר, נעשה הלכה למעשה בכל אחד מהמחוזות, כשאנחנו בודקים מה קורה מבחינת בתי-הספר, כל הרכזים אצלנו עוברים את ההכשרה ולכן הם יודעים, הם ידעו בדיוק מה נדרש מבחינת תו התקן.
מזל לוי: כשהם מגיעים למקומות להתנדבות,לבדוק שהמקומות עומדים בתו התקן מבחינת התקשורת בין בית-הספר לבין מקום ההתנדבות, כך שאם אנחנו מדברים על מד"א או מכבי אש או כל מקום אחר, הנושא שההכשרה שתלמידים צריכים לעבור אנחנו בודקים שנעשית הכשרה בהכוונה של מקומות ההתנדבות בצורה מסודרת ויש איש קשר שאמון על העניין, לקלוט את המתנדבים וזה קשר ישיר להגנה שאנחנו אמורים לתת לתלמידים.
מזל לוי: האישור של ההורים, מלבד האישור שאנחנו מבקשים בתוך בתי-הספר שיבקשו וזה יהיה מתויק בתיק תלמיד, כל מקום כזה מבקש אישור הורים והוא שומר לעצמו את אישורי ההורים לגבי התלמידים שמתנדבים.
זבולון אורלב: מקום ההתנדבות, לא בית-הספר.
מזל לוי: מקום ההתנדבות.
מזל לוי: דווקא בעיקר במקומות ההתנדבות שציינו כרגע, זה דבר שקיים, אנחנו ברענון שלנו מוודאים שזה נעשה בכל אחד מהמקומות שאליהם אנחנו מגיעים.
זבולון אורלב: כך גם אמרתי בדברי הפתיחה, שזה מה שאני יודע, שבעיקר באותם מקומות.
מזל לוי: נכון, זה קיים.
מזל לוי: זאת אומרת, הם לא מקבלים, אתמול במקרה הייתי במשמר האזרחי במסגרת הביקורים שלי בכל אחד מהמקומות, עם הרכזים, אנחנו, כל מקום כזה, בעיקר המקומות האלה דווקא – מד"א, מכבי אש, המשמר האזרחי, לא מקבלים ולא קולטים תלמידים מבלי שמקבלים מהם אישורי הורים, כשלאישור ההורים מוצמד גם אישור נוסף, אישור בריאות.
מזל לוי: הדבר הנוסף שמאוד חשוב פה זה ההכבדה שלנו, גם על ההכשרה של המקומות, שזה ככה משהו שלא נאמר כאן קודם.
זבולון אורלב: הואיל ובאמת שני-שליש מאלה שמתנדבים לא מתנדבים במסגרת בית-הספר אלא במסגרת תנועות הנוער וההתנדבות העצמאית, התנדבות קהילתית, התארגנות כזאת, התארגנות אחרת, מאוד חשוב באמת ההתנהלות של הגופים שהם קולטים את המתנדבים.
זבולון אורלב: עכשיו הייתי רוצה באמת לעבור לגופים שקולטים, אלא אם כן אתה רוצה לומר כמה דברים קודם.
יצחק קדמן: אני אשמח, כי אני הייתי רוצה שגם הגופים שמעסיקים מתנדבים יוכלו להגיב לעניין.
יצחק קדמן: אני רוצה להקדים ולומר, למרות שזה מיותר, אין בכלל ויכוח על ערך ההתנדבות.
יצחק קדמן: מדובר במשהו נפלא, שהוא חשוב לחברה, אבל הוא חשוב גם לבני הנוער עצמם.
יצחק קדמן: אנחנו לא מזמן קראנו פרשת תרומה, פרשת אצווה, פרשת כי תישא, בכל הפרשות האחרונות האלה כתוב וייקחו לי תרומה.
יצחק קדמן: תרומה זה לא משהו שאתה נותן זה משהו שאתה מקבל לעצמך.
יצחק קדמן: ואם אני אזכיר דברים בשם אומרם, מי שהיה פעם שר החינוך וגם נשיא מדינת ישראל, יצחק נבון, שמעתי ממנו פעם דבר נפלא כשלא שמים לב.
יצחק קדמן: כולם יודעים שקין הרג את הבל, ואני שואל תלמידים במפגשים – למה הוא הרג אותו?
יצחק קדמן: כי הוא קינא בו.
יצחק קדמן: זה נכון, אבל למה הוא קינא?
יצחק קדמן: כי הוא לא קיבל?
יצחק קדמן: לא, כי לא אפשרו לו לתת.
יצחק קדמן: כי מנחתו לא נרצתה.
יצחק קדמן: ולכן, מבחינתי, זה שתלמידים מתנדבים או בני נוער מתנדבים, אני רואה את זה כזכותם ואני רוצה לעשות הכל כדי שלא ימנעו מהם ליישם את הזכות הזאת.
יצחק קדמן: ולכן, אין ויכוח על ערך ההתנדבות, זאת איננה השאלה.
יצחק קדמן: יש כן שאלות לגבי, כמו בכל דבר טוב, צריך להיזהר, יש גג, רואים ממנו נוף נפלא, צריך לבנות מעקה כדי שלא ניפול מהגג.
יצחק קדמן: אותו דבר גם בנושא ההתנדבות.
יצחק קדמן: היו לנו לא מעט פניות בעבר, על מקרים שאני הייתי מגדיר אותם בשלוש צורות סיכון.
יצחק קדמן: סיכון אחד, זה עירוב של קטינים עם מבוגרים, ולא אחת אני רוצה פשוט לדבר בלשון הסטטיסטיקה היבשה, עירוב של קטינות עם מבוגרים בארגונים יוצאים מן הכלל והעירוב הזה יוצר לא אחת תקלות קשות ביותר, חלק מהגופים שנמצאים פה יודעים שגם בגופים הנהדרים כמו מד"א, כמו משמר אזרחי וגופים נוספים, היו תקלות חמורות בעובדה שיש מתנדבת צעירה, קטינה, עם מישהו מבוגר.
יצחק קדמן: יש בעניין הזה אפשרות לתקלות.
יצחק קדמן: לא צריך לעשות היסטריה, לא צריך להגזים, כן צריך לחשוב על הסיטואציה ואיך למנוע גלישה למצבים לא טובים.
יצחק קדמן: סוג שני של פעילות, זה פעילות שבה יכולה להיות טראומה נפשית כזו או אחרת, אדוני היושב-ראש הזכיר אותה.
יצחק קדמן: אנחנו נתקלנו פעם בשאלה של קטינים שהתבקשו במסגרת פעילות של גוף הצלה מסוים, לעזור בפינוי גופות.
יצחק קדמן: אתם יכולים לתאר לעצמכם מה זה עושה למי שהוא לא מיומן, צעיר ואיזה חותם זה משפיע בו.
יצחק קדמן: והסוג השלישי זה סוג של פשוט דברים שבני הנוער נורא נמשכים אליהם, נורא נמשכים אליהם.
יצחק קדמן: בני הנוער רוצים דווקא לבוא למקומות שבהם יש אתגרים ואקשן וזה בסדר, אפשר להבין אותם.
יצחק קדמן: אבל האם צריכים להיות בני נוער מעורבים בפעילות מבצעית מסוכנת של המשטרה?
יצחק קדמן: סימן שאלה מאוד גדול.
יצחק קדמן: בשעתו, לפני כמה שנים, נפגשתי עם אנשי המשמר האזרחי במשטרה ושם, אני לא יודע איך זה היום.
יצחק קדמן: אז סוכם שיהיו הנחיות מאוד ברורות במה משתפים בני נוער במשמר האזרחי ובמה לא ויש דברים שאפשר בקלות לשתף ויש דברים שאולי דווקא בני הנוער נורא רוצים אבל צריך להימנע מהם וזה כך במכבי אש, שחלק גדול מעבודתו זה בסיכון חיים מאוד מאוד רציני וכך זה במשמר אזרחי וכך זה יכול להיות גם בגופים אחרים, שההתנדבות בהם מבורכת, אבל צריך לשים מגבלות באיזה פעולות כן, באיזה פעולות לא.
יצחק קדמן: באותה מידה, צריך גם לקבוע, ואני יודע שיש אבל הדברים הם מאוד לא אחידים, מאוד מקריים.
יצחק קדמן: איזה שהן מגבלות גיל.
יצחק קדמן: האם אנחנו קולטים בכל גיל?
יצחק קדמן: אז אני יודע שלמשטרה יש את ההנחיות שלה ולגופים אחרים יש הנחיות שלהם.
יצחק קדמן: השאלה אם אנחנו קולטים בכל גיל, איזה גילאים אנחנו מגבילים או לא מגבילים ואני מזכיר לאנשי משרד החינוך, אני אצלכם עוד שקט, כי המסננת היא כפולה.
יצחק קדמן: מסננת אחת היא שלכם, המסננת השנייה של הארגון שמפעיל את המתנדבים.
יצחק קדמן: אבל יש לא מעט מתנדבים, כפי שאנחנו יודעים מהמספרים וגם מהמציאות, יש לא מעט מתנדבים צעירים שפועלים ישירות, שלא דרך בתי-הספר.
זבולון אורלב: שני שלישים, לפי הנתונים זה שני שלישים.
יצחק קדמן: כן, שלא דרך 'המחויבות האישית'.
יצחק קדמן: ולכן, אנחנו צריכים לשים את אותן גדרות, לא רק במשרד החינוך, עליכם אפשר לסמוך שתדעו לעשות את זה, אתם באים מתחום החינוך.
יצחק קדמן: אבל צריך לשים את אותן גדרות דווקא בארגונים הקולטים מתנדבים, שחלקם קולטים לא דרך המסננת שלכם ולכן אני רוצה לסכם, אני חושב שצריך לשאוף לכך שגופים שקולטים מתנדבים, שהוועדה החשובה הזאת של הכנסת, תציב להם מועד, עם בקשה לחזור אליה, עם שורה של כללים מחייבים, כללים גילאיים, כללים של סוגי פעולות, כללים של חונכים בוגרים איך הם מצמידים אותו לכל ילד.
יצחק קדמן: ילד יכול להתנדב בארגון מסוים ואחר-כך להיעזב לנפשו.
יצחק קדמן: מישהו צריך להיות מבוגר שאחראי עליו, שיש לו כתובת.
יצחק קדמן: כשהילד נתקל בקושי, יש לו לאן לפנות.
יצחק קדמן: ואת הדברים האלה, אי-אפשר להשאיר ליד המקרה.
יצחק קדמן: אני אומר שוב – כל מה שאמרתי עד עכשיו לא בא לפגוע בכהוא זה בערך ההתנדבות ובחשיבותה.
יצחק קדמן: אני רוצה שהיא תימשך.
יצחק קדמן: אין שום סיבה להכניס אף אחד לפאניקה, אבל יחד עם זה, הזהירות מחייבת אותנו לקבוע כללים מאוד מאוד ברורים של מותר ואסור, מה כן ומה לא, ואיך אנחנו לא הופכים את המפעל היפה הזה, למפעל שיש סיכונים ואפילו סכנות בצידו.
זבולון אורלב: תודה רבה לך על הדברים החשובים ואני מקווה מאוד שהגופים שידברו, באמת יוכלו להתייחס.
זבולון אורלב: אני ציינתי בראשית הדיון שגב' ריבן, האימא של הילד הגיבור אלעד, שנספה באסון השריפה בכרמל, ביקשה להשתתף אתנו בישיבה והגיעה במיוחד היום מחיפה והיא רוצה לומר לנו כמה מילים.
זבולון אורלב: אז בבקשה.