GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: אגב, מעירה לי מנהלת הוועדה שהחברה למתנ"סים שמפעילה גנים וכל מיני מסגרות אחרות, מוזמנת באופן קבוע ובאופן קבוע היא לא מגיעה.
זבולון אורלב: מנהלת הוועדה כבר העירה את תשומת לב החברה למתנ"סים לדבר הזה, אני גם מציע שתכיני לי מכתב למנהל הכללי של החברה למתנ"סים.
זבולון אורלב: סיכמנו שאנחנו עושים כאן את ההבחנות שעשתה עורכת דין ישראלי.
דורון מלכא: הערה.
דורון מלכא: כדי לייעל את העבודה, במסגרת המכרז אתם יכולים לדחוף כשיר שני ושלישי ולהתוות את ה---
זבולון אורלב: זה ההיתרים.
דורון מלכא: וככל שכשיר אחד נפסל ויש קושי לגבי הרישום ולגבי הניהול, למנות באופן אוטומטי או תוך שבעה ימים את הכשיר השני.
זבולון אורלב: אם הבנתי נכון, נבחרות חברות שיש להן היתר.
מירב ישראלי: נכון, זה פול.
מירב ישראלי: זה שנתת להם היתר, עוד לא מחייב אותך לתת להם---
זבולון אורלב: זה עוד לא מחייב לתת להם עבודה.
זבולון אורלב: יש מאגר של תאגידים, שמי שרוצה ייגש למכרז---
דורון מלכא: ואז זה הליך תיחור מבין החברות האלה?
מירב ישראלי: אתה לא תוכל לקיים את הבדיקות אם אין לך היתר, אז המכרז מטבע בריאתו מיועד רק לתאגידים שיש להם היתר.
מירב ישראלי: לדעתי הליך ההיתר הוא מוקדם מהמכרז.
זבולון אורלב: קח את ההערה הזאת בחשבון.
זבולון אורלב: מה שהוא אומר זה שהיה והגענו לפסילה של תאגיד, על מנת לא לשבש, שיהיה כשיר שני, שיהיו חלופות שעברו כבר את המכרזים ולא צריכים לחכות עכשיו חודשים על חודשים שיהיה מכרז נוסף.
תמר אלמוג: עוד לא גיבשנו עמדה סופית בעניין במשרד, אבל המחשבה היא בכיוון של לבחור שניים-שלושה תאגידים ולא אחד.
זבולון אורלב: בסדר, אבל גם אם תבחרי שניים-שלושה---
תמר אלמוג: אם אחד ייפסל, הם יכולים לתגבר ולהגדיל את ההתקשרות עם התאגיד ---
זבולון אורלב: תחשבו על ההערה הזאת, זאת הערה נכונה.
יובל אביעד: רק תיקון, אדוני היושב ראש, אני אמרתי חוק חובת המכרזים ותקנות חובת המכרזים, אני מדבר על חוק המרשם הפלילי, סעיף 8, נטילת מידע לשם מכרז, ואנחנו נבחן את ה---
מירב ישראלי: לכן אני אומרת, השאלה אם לפי חוק המרשם הפלילי יש לממונה את כל הסמכויות שאתם רוצים להעניק לו לפי החוק הזה.
מירב ישראלי: אם לא, אז אולי צריך לעשות---
נירית להב קניזו: מידע שמועבר לפי סעיף 8 לחוק המרשם הפלילי הוא מידע מוגבל מאוד, על מספר עברות ספציפי שנוגע בעיקר לעניינים של טוהר המידות ונועד להגן על טוהר המכרז, אז אני לא בטוחה שזה ייתן מענה למטרה הזאת.
מירב ישראלי: זו בדיוק השאלה שהעלינו.
זבולון אורלב: זו בדיוק השאלה שעוררנו, אז אנחנו מבקשים שתשבו ביחד עם מי שממונה על חוק המרשם ותראו שיהיו סמכויות, ואם לא, נסדיר את זה בחוק, לממונה כדי לקבל את המידע.
זבולון אורלב: אגב, כמו במשרד החינוך.
זבולון אורלב: הרי גם במשרד החינוך מי שהולך להיות עובד הוראה עובר את הבדיקה של הרישום הפלילי ומשרד החינוך מקבל מידע, אם הוא יכול להיות מורה או לא יכול להיות.
נירית להב קניזו: משרד החינוך מקבל לפי סעיף 5 לחוק המרשם הפלילי.
מירב ישראלי: אז זה מה שצריך להיות גם פה.
נירית להב קניזו: זה צריך להיות לפי סעיף 6 לחוק המרשם הפלילי, אבל אני אשמח לעזור.
זבולון אורלב: שהממשלה תדבר בינה לבין עצמה, תדברו ביניכם ותחליפו טלפונים ומיילים והכל יהיה בסדר.
מירב ישראלי: יש לי הערה, בעצם חסר פה לדעתי את הסעיפים הפרוצדורליים שיש לגבי מעונות.
מירב ישראלי: זאת אומרת של הגשת הבקשה.
מירב ישראלי: אם נעשה סעיף שהוא יגיש בקשה, אז אפשר שהשר יקבע את כל הפרטים שהוא צריך להגיש בבקשה.
מירב ישראלי: אחד מהם, לדעתי, זו רשימת העובדים.
מירב ישראלי: אני לא חושבת שצריך להשאיר את זה לפרשנות של הסעיפים המהותיים.
זבולון אורלב: את צריכה את זה בחוק הראשי?
מירב ישראלי: זה מה שיש לגבי המעונות.
מירב ישראלי: אם כתוב פה רק התנאים, עקרונית, אנחנו נקבע שלשר יש סמכות לקבוע את הפרטים, שהוא יגיש בקשה להיתר והשר יקבע את הפרטים.
זבולון אורלב: אין לו סמכות על פי חוק המכרזים לקבוע את כל הדברים האלה?
מירב ישראלי: לדעתי זה צריך להיות מסודר.
מירב ישראלי: אחרת זה נתון לפרשנות של הסעיפים המהותיים ואז אני לא יודעת, הוא פתאום יגיד כן רשימת עובדים/לא רשימת עובדים, לא כתוב פה שהוא חייב להגיש רשימת עובדים שצריך לאשר אותם.
זבולון אורלב: יש התנגדות, מר אביעד, ש---
יובל אביעד: אני קורא את הסעיף של ההיתר.
זבולון אורלב: תקרא את הסעיף של ההיתר.
מירב ישראלי: גם מבחינת אחידות הפרקים.
מירב ישראלי: במעונות יש לך בקשה, יש פרטים בבקשה ויש את התנאים המהותיים.
מירב ישראלי: תעשה סט אחד של תקנות לכל.
יובל אביעד: ---לנסח את הנוסח---
מירב ישראלי: לא, זה לא קשור לתקנות.
מירב ישראלי: אחרת גם במעון לכאורה אתה יכול  להוריד את סעיף 5. אתה יכול להוריד אותו לכאורה, אבל זה מסודר, הוא יודע...
מירב ישראלי: גם אמרנו שאולי יש טופס בקשה, שהכל יהיה מסודר.
מירב ישראלי: אין סיבה שזה לא יהיה ככה גם לגבי המבדקה.
מירב ישראלי: גם מבחינת אחידות החקיקה.
יובל אביעד: אני רוצה להסתכל על---
זבולון אורלב: בסדר, אבל אין סיבה להבחין פה.
זבולון אורלב: אנחנו נוסיף, כבקשת עורכת דין ישראלי, ואם תהיה התנגדות של הממשלה---
יובל אביעד: רק תגידו לי לאיפה אתם הולכים להוסיף.
מירב ישראלי: לפני הסעיפים המהותיים בהגשת בקשה.
מירב ישראלי: צריך לראות אם זה צריך להיות לפני 21.
זבולון אורלב: לפני 21 זה צריך להיות, שבו מתן סמכות לשר לקבוע תנאים.
זבולון אורלב: זה מקביל ל-5.
זבולון אורלב: רבותיי, אנחנו עברנו לסעיף 25.
מירב ישראלי: (מקריאה): "ביטול היתר לשמש גוף בודק או התלייתו.
מירב ישראלי: 25.
מירב ישראלי: (א) הממונה רשאי לבטל היתר לשמש גוף בודק או להתלותו לתקופה שיקבע לאחר שנתן לגוף הבודק הזדמנות לטעון את טענותיו ובכפוף להוראות סעיף קטן (ג), בהתקיים אחד מאלה:     "(1) ההיתר ניתן על יסוד מידע כוזב או שגוי;      "(2) חדל להתקיים תנאי מן התנאים למתן ההיתר לפי סעיף 21(ב);     "(3) הופרו תנאי מתנאי ההיתר או הוראה מההוראות לפי סימן זה;     "(4) אם מצא כי קיימות נסיבות מיוחדות שבשלהן הגוף הבודק אינו ראוי להיות בעל היתר.
מירב ישראלי: "(ב) נוכח הממונה כי נגד גוף בודק, מנהלו, בעל תפקיד בכיר אחר בו או בעל שליטה בו, או נגד עובד המבצע מטעם הגוף הבודק בדיקות, מתנהלים הליכים פליליים בחשד לביצוע עברה המנויה בתוספת, רשאי הוא, לאחר שנתן לגוף הבודק הזדמנות לטעון את טענותיו, להתלות את ההיתר עד לסיום ההליכים כאמור".
מירב ישראלי: כנ"ל.
מירב ישראלי: זאת אומרת, צריך לעשות פה את---
זבולון אורלב: שוב את ההבחנה מה זה נקרא סיום ההליכים.
מירב ישראלי: למה פה זה רק עברה בתוספת?
מירב ישראלי: יש סיבה להבחנה?
זבולון אורלב: מה הבעיה שלך עם העברות שבתוספת?
מירב ישראלי: כי יש עברות שבתוספת ועברות נוספות.
זבולון אורלב: מה עם העברות הנוספות?
מירב ישראלי: זאת השאלה בדיוק.
זבולון אורלב: תכניסו בתוספת את כל מה שאתם חושבים שהוא רלוונטי.
מירב ישראלי: לא, אבל אני שואלת אותם האם היתה---
יובל אביעד: ---כל העברות---
מירב ישראלי: אבל מה עם עברה אחרת שמפאת מהותה, חומרתה ונסיבותיה.
מירב ישראלי: זה גם חל על גוף בודק.
יובל אביעד: אני לא יכול לחשוב על עברה---
מירב ישראלי: אז תוריד את זה גם ב-21.
מירב ישראלי: אם זה 21, זה רלוונטי למתן רישיון, אז זה רלוונטי גם לביטול, או להתליה.
מירב ישראלי: אין סיבה לעשות את ההבחנה הזו, לדעתי, אני שואלת אם עשיתם את זה בכוונה.
יובל אביעד: לא, לא עשינו את זה בכוונה.
זבולון אורלב: אני מציע שיהיה אחיד, ונוסיף כאן שכל עברה שמפאת מהותה---
מירב ישראלי: בכל מקרה דיברנו על לאחד את זה לגבי המעונות, אז אולי נבדוק---
יובל אביעד: להוסיף בהחלט.
זבולון אורלב: אז תוסיפי את זה, בסדר גמור.
זבולון אורלב: החוק הזה כבר לא יהיה 50 עמודים, הוא יהיה 100 עמודים.
מירב ישראלי: לא, ממש לא, זו תוספת קטנה.
טליה לבני: אבל הטפסים יהיו אלף.
טליה לבני: ולא נגיע ל---
מירב ישראלי: אנחנו נעשה באמת את הבחינה אחר כך לגבי כתב האישום וההליכים הפליליים, אין פה סדר בעניין הזה.
מירב ישראלי: (מקריאה): "(ג) הממונה לא יבטל היתר ולא יתלה אותו לפי הוראות סעיף קטן (א)(2) או (3), אלא לאחר שדרש מהגוף הבודק לקיים את התנאי או ההוראה שחדלו להתקיים או שהופרו כאמור באותו סעיף קטן, באופן ובתוך המועד שהורה, והוא לא עשה כן; הוראות סעיף קטן זה לא יחולו אם לא ניתן לקיים את התנאי או ההוראה שחדלו להתקיים או שהופרו".
זבולון אורלב: רק להוסיף עוד מלה אחת, בתוך המועד הסביר שהורה.
קריאה: זה תמיד ככה.
זבולון אורלב: אוקי, קיבלתי.
זבולון אורלב: רציתי לבדוק ערנות.
זבולון אורלב: יש הערות לגבי 25, מעבר להערות שתוקנו כאן?
מירב ישראלי: זה משהו שהוא חובה מ---
זבולון אורלב: יש להעלות את נושא של אבטחת פעוטון.
זבולון אורלב: 26.
מירב ישראלי: אני לא זוכרת אם דיברנו על זה בפעם הקודמת או לא, צריך להוסיף פה הוראה לגבי חובה לדווח על שינוי בכל פרט שיש לנו לגבי מעונות.
זבולון אורלב: שינוי בכל פרט שהשתנה לעומת התנאים.
זבולון אורלב: יובל?
יובל אביעד: אחר כך אני רוצה לראות את זה.
זבולון אורלב: אנחנו רוצים שתהיה חובת דיווח של התאגיד לממונה על כל שינוי.
מירב ישראלי: שינוי בפרטים, לכן גם זה חשוב שיהיה את הבקשה עם הפרטים בבקשה.
מירב ישראלי: כמו במעון.
יובל אביעד: על כל בדיקה שהוא ביצע ועל ממצאיה?
מירב ישראלי: לא, זה בדיקות.
מירב ישראלי: שינויים בפרטים...
מירב ישראלי: אני אבקש מכם להוסיף סעיף של הגשת בקשה כמו סעיף 5 במעונות, השר יקבע מה הוא צריך לקבוע, ואז הוא יגיד 'יש לי 40 עובדים, לעובד הזה יש את ההשכלה הזאת, לעובד הזה כך, יש לי כך וכך משרדים, יש לי כך וכך זה', זה יהיה בבקשה.
מירב ישראלי: כל שינוי שחל בבקשה, כדי שהממונה יוכל לבטל או להתלות בגלל השינוי.
יובל אביעד: אז זה צריך להיות אחרי סעיף...
יובל אביעד: איפה שקבענו את הבקשה.
מירב ישראלי: כן, נבדוק איך זה במעונות.
מירב ישראלי: אני כותבת את זה ליד הבקשה ואני כותבת 'פלוס שינוי בפרטים בבקשה', דיווח על שינוי.
זבולון אורלב: רבותיי, אנחנו סיימנו את סעיף 25.
זבולון אורלב: האם למישהו יש הערות?
זבולון אורלב: סעיף 26.
מירב ישראלי: (מקריאה): "דיווח על ביצוע בדיקות.
מירב ישראלי: (א) גוף בודק ידווח לממונה על כל בדיקה שביצע ועל ממצאיה; מצא גוף בודק כי לא מתקיים לגבי מעון יום לפעוטות תנאי מהתנאים למתן רישיון או לחידושו, ידווח על כך לממונה ללא דיחוי'.
מירב ישראלי: "(ב) דיווח כאמור בסעיף קטן (א) ייחתם בידי מנהלו של הגוף הבודק".
זבולון אורלב: קודם הערה שלי.
זבולון אורלב: הניסוח כמו שהוא מנוסח לדעתי הוא לא מנוסח נכון.
זבולון אורלב: מפה ניתן להבין שכאילו הבודק החיצוני קובע אם מתקיים או לא מתקיים תנאי.
זבולון אורלב: הוא לא קובע כלום, הוא מגיש רשימה לממונה והממונה הוא זה שקובע אם מתקיים או לא מתקיים תנאי, לכן צריכים לנסח את זה באופן שונה.
זבולון אורלב: 'מצא גוף בודק כי לא מתקיים לגבי מעון לפעוטות תנאי...'
זבולון אורלב: , הוא לא יודע אם מתקיים או לא מתקיים, לו יש רשימה, הוא בודק, זה קיים, זה לא קיים, קיים, לא קיים, הוא לא קובע אם מתקיים או לא מתקיים.
מירב ישראלי: למעשה אין הבחנה בין הצ'ק ליסט שהוא שולח לדברים שלא מקוימים.
מירב ישראלי: הוא שולח את הצ'ק ליסט, זאת הכוונה.
זבולון אורלב: ואז הממונה רואה מה התקיים ומה לא התקיים ומחליט על פי סמכויותיו, לפי חוק זה, לתת רישיון או לא לתת רישיון.
מירב ישראלי: לכאורה אתם אומרים---
זבולון אורלב: הוא יכול לסמן בעט אדום אם משהו לא נתקיים, על דברים שבצ'ק ליסט שהם לא בסדר, הוא יכול לסמן באות אדומה, כדי שהממונה יוכל לראות, לתשומת לבו, אבל ההחלטה היא בידי המדינה, הממונה, רק הוא ואין בלתו, הוא שמחליט על הדבר הזה.
מירב ישראלי: ויש פה היבט נוסף של הזמן.
מירב ישראלי: זאת אומרת לכאורה יש פה הבחנה.
מירב ישראלי: אם הוא מגלה פרטים שהם לא, הוא צריך לדווח ללא דיחוי, שהוא יכול לכאורה לעכב את כל שאר הצ'ק ליסט.
מירב ישראלי: לכאורה זה מה שעולה פה מהניסוח.
מירב ישראלי: רק אם הוא מוצא שזה, הוא צריך לדווח ללא דיחוי.
מירב ישראלי: זה מה שכתוב פה.
יובל אביעד: לא, אנחנו צריכים ללכת לכיוון האחר, דווקא לכיוון המבדקה.
יובל אביעד: שאם יש משהו חירום, את צריכה ללא דיחוי ל---
מירב ישראלי: לא כתוב פה חירום.
קריאה: תגדיר מה זה חירום.
זבולון אורלב: לא צריכים להגדיר מה זה חירום.
זבולון אורלב: חברים, לא צריכים להגדיר מה זה חירום.
מירב ישראלי: בנוסף לכך זה לא רלוונטי, כי כאן זה לפני הגשת בקשה או חידושה.
מירב ישראלי: אולי לגבי חידוש זה כן חשוב, כי קבענו שהרישיון ממשיך להתקיים, אז אם כשהוא בודק חידוש, הוא רואה שמשהו לא מתקיים וזה משהו שהוא נוגע לשלום הילדים, אז אולי צריך להיות משהו.
קריאה: מה זה אומר לא מתקיים?
מירב ישראלי: השאלה אם הולך בודק לבדוק חידוש רישיון והוא רואה משהו במקום, שיכול לסכן את שלום הילדים, שלא יגיד לאף אחד?
מירב ישראלי: יקרא למפקח.
קריאה: לפי מה שדיברנו פה, בעצם הוא הופך להיות פקידה שמקבלת מסמכים.
מירב ישראלי: לא משנה, אבל הוא הולך למקום---
זבולון אורלב: הוא לא רק בודק מסמכים, הוא גם רואה.
זבולון אורלב: הוא אומר, 'יש בור בחצר', 'המקום מגודר', 'החלונות נפתחים', 'יש נעילה', 'יש לחצן מצוקה', יש שורה של דברים שהוא בודק אותם, דברים עובדתיים.
זבולון אורלב: הוא מסמן יש או אין, יש או אין.
זבולון אורלב: הוא בא עכשיו לגן שצריכים לחדש, יש שם ילדים והוא רואה שיש בור, עובדים בונים קומה מעל הגן ויש סכנה ל...
זבולון אורלב: הוא צריך מיד לדווח על זה.
קריאה: זה כבר עשה בודק בטיחות.
תמר אלמוג: זה דינמי, ואם יועץ הבטיחות היה, רשם הכל בסדר, ואחרי יומיים נהיה בור?
קריאה: אז זה פיקוח, זה לא בדיקה.
זבולון אורלב: חברים, אני שוב מבקש, שתהיה הבנה בינינו.
זבולון אורלב: לדעתי צריך גוף לדווח לממונה על כל בדיקה ולפי דעתי כולם צריכים לדווח.
יצחק קדמן: אחרי 'ממצאיה' צריך להיות נקודה וזהו.
זבולון אורלב: לא, אם הוא מצא...
זבולון אורלב: אני חושב שהדיווח צריך להיות מיידי, הוא לא צריך להשהות את הדבר, אבל זה במכרז.
זבולון אורלב: אין לי התנגדות, דר' קדמן, שאם הוא נתקל בדבר שהוא חירום, שקשור בשלומם של הילדים, לפי דעתי---
קריאה: אבל אתה משאיר לו שיקול דעת.
זבולון אורלב: נכון, אמרתי, יש גם שיקול דעת.
זבולון אורלב: חברים, לא ללכת לקיצוניות, אני לא מציע ללכת לקיצוניות.
מירב ישראלי: גם אדם פרטי שמגיע למקום ורואה, הוא יכול להרים טלפון.
שולמית ביסמנובסקי: אז יש חוק חובת הדיווח, אם זה מקרים חריגים, יש חוק חובת הדיווח.
שולמית ביסמנובסקי: הוא לא צריך פה---
זבולון אורלב: מה אומרת המדינה?
זבולון אורלב: מה אומרת הממשלה?
יובל אביעד: מבחינתנו אפשר לשים נקודה לאחר 'גוף בודק ידווח לממונה על כל בדיקה שביצע ועל ממצאיה'.
זבולון אורלב: היתר נמחק.
זבולון אורלב: '(ב) דיווח דיווּח כאמור בסעיף קטן (א), ייחתם בידי מנהלו של הגוף הבודק'.
זבולון אורלב: יש הערה?
מירב ישראלי: הגוף הבודק פה הוא האישיות המשפטית.
מירב ישראלי: זה לא הבודק האיש, זה התאגיד.
מירב ישראלי: התאגיד עצמו ידווח באמצעות המנהל שלו.
שמחה סחר: אבל כתוב כאן...
שמחה סחר: בסדר, אני לא אתווכח.
זבולון אורלב: רציתם להעיר משהו?
יובל אביעד: יש פה הצעה להוסיף פה 'ביחס לתנאי הרישיון'.
יובל אביעד: לאחר 'גוף בודק ידווח לממונה על כל בדיקה שביצע ועל ממצאיו, ביחס לתנאי הרישיון.
קריאה: אבל זה ברור, לא?
יצחק קדמן: שמת נקודה במקום הנכון.
זבולון אורלב: יש הרגשה שנכנסנו לעוד פלפולציה.
זבולון אורלב: חברים, החלת דינים.
זבולון אורלב: אנחנו בסעיף 27, החלת דינים.
מירב ישראלי: (מקריאה): "החלת דינים.
מירב ישראלי: 27.
מירב ישראלי: דינם של המועסקים אצל גוף בודק, לשם ביצוע בדיקות כדין עובדי המדינה לעניין חיקוקים אלה:      "(1) חוק שירות הציבור (מתנות), התש"ם-1979.
מירב ישראלי: "(2) חוק העונשין, התשל"ז-1977 (בחוק זה – חוק העונשין) – ההוראות הנוגעות לעובדי הציבור.
מירב ישראלי: "(3) חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ"ט-1969".
זבולון אורלב: איך אפשר להרחיב את זה?
מירב ישראלי: יש לנו חוקים, כן, שמחילים את זה, למשל תאגידים סטטוטוריים גם יש לנו את זה בדרך כלל.
זבולון אורלב: כלומר את יכולה להחיל---
מירב ישראלי: אם זה בחוק, אז כן.
מירב ישראלי: יש לי כמה שאלות.
מירב ישראלי: בזמנו בדקנו, כשדנו בהצעת החוק הפרטית, בדקנו את חוק שירות הציבור (מתנות) ואת ההגבלות לאחר פרישה וראינו שנדרשות התאמות, ויש שם סמכות, גם בחוקים האלה, לשר המשפטים לקבוע---
זבולון אורלב: אז תכתבי 'בהתאמות המתחייבות.
מירב ישראלי: לא, אז מה שכתבנו אז, לזה אני צריכה אותך, יעקב, 'שר המשפטים רשאי לקבוע הוראות מיוחדות', לגבי ...
מירב ישראלי: כי יש שם ועדת מתנות ולא היינו בטוחים שזה מתאים.
יצחק קדמן: זה אומר שהבודק לא יוכל לקבל מתנה מהגננת?
מירב ישראלי: נכון, למשל.
קריאה: הבודק גם לא יוכל לעבוד באף אחד מהארגונים.
זבולון אורלב: כן, יש עליו הגבלות כמו על עובד מדינה.
זבולון אורלב: כמו שעל המפקח של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה יש הגבלות לאחר פרישתו מהשירות, איפה הוא יכול לעבוד ואיפה הוא לא יכול לעבוד, באלה שהוא פיקח עליהם, כך ההגבלות האלה יהיו גם על עובדי התאגיד.
זבולון אורלב: מה לא ברור כאן?
מירב ישראלי: לא, אז בהגבלות לאחר פרישה במיוחד, חשבנו---
יובל אביעד: אם לא עברה שנה מיום הפרישה.
זבולון אורלב: אמרתי, יש הגבלות, לא אמרתי מה הן.
מירב ישראלי: בהגבלות לאחר פרישה במיוחד חשבנו שיכול להיות שההוראות של החוק לגבי עובדי מדינה לא מתאימות בדיוק בדיוק לזה ולכן נתנו לשר המשפטים את הסמכות הזו.
קריאה: אז כמו שאמרתי---
זבולון אורלב: אנחנו נשארים בנוסח הזה, אתם תחזרו אלינו עם הבדיקה.
מירב ישראלי: עוד שאלה.
מירב ישראלי: בפסקה (2) ההוראות הנוגעות לעובדי ציבור, זה למעשה גם עברות שחלות במיוחד על עובדי ציבור וגם דברים נגד עובדי ציבור.
מירב ישראלי: בעצם בחוק העונשין יש הוראות שאומרות שיש עברות מיוחדות שחלות רק על עובד ציבור, שזה דבר אחד, ויש, נגיד, תקיפת עובד ציבור.
מירב ישראלי: זאת אומרת שעוברים עברה נגד עובד ציבור ו'הנוגעות', אני רק מדגישה את זה, שיידעו שלזאת היתה הכוונה, זה גם וגם.
זבולון אורלב: גם אם טליה תתקוף את עובד התאגיד, היא כאילו תקפה עובד ציבור.
מירב ישראלי: זה נלקח בחשבון, נכון?
מירב ישראלי: כי בזמנו הנוסח היה 'חלות על עובד ציבור'.
מירב ישראלי: הם אומרים שהם חשבו על זה ושזה---
זבולון אורלב: חברים, ההבהרה נעשתה, אנחנו עוד לא סיימנו את סעיף 27 לפני שנשמע את ההערה של דורון.
דורון מלכא: יש לדעתנו עוד שני סעיפים שראוי וכדאי להוסיף, וזה סעיפים שקיימים בחוקים אחרים ובטח קיימים פה ב...
דורון מלכא: זה סעיף ניגוד עניינים, שהוא ייחודי לגוף בודק, שראוי ורצוי, לדעתי, להכליל אותו במסגרת החוק.
מירב ישראלי: לא, ניגוד עניינים זה לא הפניה לחוק.
מירב ישראלי: ההערה היא הערה עניינית, מה שאני אומרת, הסעיף הזה מפנה לחוקים שמיוחדים לעובדי מדינה.
מירב ישראלי: הוא רוצה, לדעתי, הערה, לעשות סעיף מיוחד, לא בסעיף 27, של הוראת ניגוד עניינים ספציפית על עובדי גוף בודק.
יובל אביעד: אני יכול להציע---
זבולון אורלב: סליחה, אין על עובדי מדינה, בחוק שירות המדינה, ניגוד עניינים, שהמפקחת לא יכולה לפקח על הגן של הבת שלה?
שולמית ביסמנובסקי: זה קורה.
יובל אביעד: זה לא חוק שירות המדינה.
זבולון אורלב: אלא איזה חוק זה?
זבולון אורלב: לפי איזה חוק אסור שמפקח מטעם המדינה על גני הילדים בגיל 4-3, יפקח על הגן של הבת שלו?
שולמית ביסמנובסקי: הם לא עומדות בזה, הן עושות את זה.
קריאה: הן מקבלות מיליון גנים, אין סיכוי שהילד שלהן לא יהיה באחד מהם.
זבולון אורלב: בתקשי"ר.
יובל אביעד: לא, עובדת נציבות שירות המדינה.
זבולון אורלב: אני יודע שאסור לעבוד שני בני זוג באותה...
זבולון אורלב: קרבת משפחה ו---
מירב ישראלי: יש בתקשי"ר.
זבולון אורלב: הבנתי מה שאמרת, כי גם עורכת דין ישראלי אמרה, והבנתי כבר כשמירב אמרה את זה, פה מדובר על החלת חוקים שהם על עובדי מדינה, אתה מעיר הערה, תיכף נטפל בה.
זבולון אורלב: מה ההערה השנייה?
שולמית ביסמנובסקי: ההערה השנייה שלנו, אנחנו מבקשים להוסיף עוד סעיף בנושא סודיות, כפי שהיה במתווה של החקיקה הפרטית.
שולמית ביסמנובסקי: בנושא של המבדקה.
מירב ישראלי: יש, אנחנו נגיע אליו.
זבולון אורלב: תרשמי לך שלא נסיים את החוק בלי שנחיל את חובת הסודיות גם בנושא המבדקה.
זבולון אורלב: הבקשה צודקת ב-101%.
זבולון אורלב: גם הסוגיה של ניגוד עניינים נשמעת לי הערה נכונה.
זבולון אורלב: איך אנחנו מעגנים את זה?
יובל אביעד: לפי דעתי זה צריך להיכנס ב---
זבולון אורלב: אדוני ממשרד המשפטים, זה עניין שלך.
יעקב פרידברג: בנושא של החקיקה של משרד החינוך, הוא מתשט"ו, באותם ימים כנראה ש---
זבולון אורלב: שני דברים, או שניגוד עניינים היה מותר, או שלא היה ניגוד עניינים.
זבולון אורלב: יעקב, אני כבר פעם סיפרתי, אני לא יודע אם פה, אני בסוף שנות ה-70 הייתי ראש לשכתו של מר המר ז"ל, ואחד היועצים גם היה פרופ' דב גולדברגר.
זבולון אורלב: לימים התקדמנו קצת בחיים והייתי שר הרווחה והוא היה המנהל הכללי של המשרד.
זבולון אורלב: בסוף השבוע הראשון, בלילות, השר והמנהל הכללי יושבים ומקטרים, והגענו למסקנה שהסמכויות שהיו לנו ב-77'-78' כראש לשכה וכיועץ היו סמכויות רחבות יותר מאשר הסמכויות של שר ומנהל כללי בשנות האלפיים.
זבולון אורלב: זה אפרופו החוקים וכל הסיפורים האלה.
זבולון אורלב: לכן בחוק הזה אני רוצה להפחית ביורוקרטיה ואני הולך בדרכו של דר' קדמן, ממש ממש להפחית ביורוקרטיה, שלא תצא תקלה מתחת ידינו, שלא יהיה הר של טפסים, כמו שגב' טליה לבני חוששת.
יצחק קדמן: בעניין הזה אני רוצה להעיר הערה, אני מבין את הצורך לשמור על המינהל התקין, אבל אם אני חושב צעד קדימה, מי הרי יעבדו במבדקות האלה.
יצחק קדמן: מטבע הדברים יעבדו בזה סטודנטים, אנשים זמניים, זה לא איזה מישהו שיעשה קריירה כבודק במבדקה.
שולמית ביסמנובסקי: עובדי מדינה?
קריאה: אם הוא יקבל תנאים של עובד מדינה.
יצחק קדמן: הוא לא יקבל תנאים של עובד מדינה.
יצחק קדמן: זו מבדקה פרטית, ישלמו לו שכר מינימום, כמו שמשלמים לשומר.
יצחק קדמן: לכן אני תוהה, אם אנחנו נוסיף עוד ועוד דרישות, אנחנו נוביל למצב כזה שלא יהיו לנו, לא מבדקות ולא אנשים, ויהיו מעט אנשים, וזה לא יהיה זמין ולא יהיה נגיש, ואני לא מזלזל בדברים שגב' טליה לבני אומרת על האלף עמודים של הטפסים, ואני יודע שאתה מתכוון לזה גם, אנחנו יכולים לעשות פה איזה חוק מושלם, שיבטיח דבר אחד, שהחוק הזה לעולם לא ייושם.
טליה לבני: יהיו שני מעונות במדינת ישראל.
יצחק קדמן: ואני תוהה, תנאים, שהסטודנט הזה צריך לחשוב שאחרי הפרישה שלו מהתפקיד יחולו עליו כל מיני מגבלות.
יצחק קדמן: ריבונו של עולם, הוא בא עם טופס למלא איקסים, מה אנחנו רוצים ממנו?
זבולון אורלב: דר' קדמן, אני מוכרח לומר לך, אני נמצא פה גם כמי שנבחר על ידי התנועה לאיכות השלטון, בתוקף היותי מהלוחמים נגד השחיתות במדינת ישראל, יושב ראש הוועדה לביקורת המדינה, אני לא חושב שיש לסטודנט שצריך לעשות וי בטופס על הסוגיה הזאת ניגוד עניינים---
יצחק קדמן: לא ניגוד עניינים, אני מדבר על הגבלות אחרי פרישה.
זבולון אורלב: זה לא הגבלות.
ניצן תנעמי: רציתי להגיד, על כל המשפחתונים כיום כבר יש פיקוח של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, בחלק מהמקומות הפיקוח נעשה על ידי רשויות מקומיות ובחלק מהמקומות הוא כבר מופרט.
ניצן תנעמי: בפיקוח המופרט, כמו שמוצע פה, יש ניגוד עניינים מעבר לאם הילד שלי בגן, יש ניגוד עניינים של---
זבולון אורלב: אנחנו עכשיו בסעיף החלת דינים, על איזה סעיף את כרגע רוצה להעיר?
ניצן תנעמי: אני מדברת  על ניגוד עניינים שיכול להיות אצל---
זבולון אורלב: איזה חוק שחל על עובדי המדינה את רוצה להוסיף ל-27?
ניצן תנעמי: אני לא רוצה להוסיף, אני מדברת באופן כללי על ניגוד עניינים, שזה מה שעלה פה.
זבולון אורלב: את רוצה לחזק את העניין הזה, שתהיה מגבלה של ניגוד עניינים.
ניצן תנעמי: כן.
ניצן תנעמי: אני לא יודעת איך לחזק את זה בסעיף, אבל אחד מניגודי העניינים שאנחנו נתקלים בהם, זה זה שלחברות המפקחות יש אינטרס שייפתחו עוד משפחתונים ולא למלא את המשפחתונים הקיימים, לצורך העניין.
ניצן תנעמי: הרי הם לא רק ממלאים וי, כן יש להם השפעה מאוד גדולה.
זבולון אורלב: המפקחות במדינת ישראל מייצגות את טובת הציבור, המדינה, הממשלה מייצגת את טובת הציבור.
זבולון אורלב: זה העיקרון, נדמה לי, השלטוני שלנו, הם נאמני הציבור.
זבולון אורלב: המפקחת נתונה לפיקוח, היא נתונה לפיקוח של התקשורת, לפיקוח המשרד, לפיקוח הכנסת, לפיקוח הבג"צ.
זבולון אורלב: אין כזה דבר, אי אפשר לבוא בטענות למדינה שהיא שולחת מפקחת ויש לה אינטרסים.
זבולון אורלב: האינטרס שלה זה אינטרסים של הציבור---
ניצן תנעמי: לא, אני לא באה בטענות למפקחת מטעם המדינה.
ניצן תנעמי: אני אומרת שלצורך העניין מקומות שבהם הרשויות המקומיות מפקחות, אין לנו שום בעיה עם זה.
ניצן תנעמי: במקומות שכבר יש הפרטה, כן יש ניגוד עניינים מובנה, כי מדובר בתאגיד שרוצה לפקח על כמה שיותר גנים.
זבולון אורלב: כשעורך דין דורון מלכא העלה את העניין אמרתי שלעניות דעתי צריך להיות פה מוסדר העניין של ניגוד עניינים, רק זה לא בסעיף 27, כי סעיף 27 הוא לא הסעיף הנכון.
ניצן תנעמי: אז איפה זה מוסדר?
זבולון אורלב: אני מבקש גם מעורכת דין ישראל וגם מעורך דין אביעד לתת לנו מענה ראוי משפטי.
ניצן תנעמי: אני לא רואה את הסעיף הזה ואין דרך---
מירב ישראלי: מה שהיא מדברת עליו זה ניגוד עניינים מובנה שאני לא יודעת, זה כמו שאמרת לגבי העניין של---
זבולון אורלב: מה זה ניגוד עניינים מובנה?
מירב ישראלי: היא אומרת שמעצם זה שזה גוף פרטי שמפקח על הגופים האלה, אני לא מבינה כל כך איך אפשר---
זבולון אורלב: היא לא היתה בדיונים הקודמים, אין לו שיקול דעת, הוא ממלא טופס.
ניצן תנעמי: אין דבר כזה.
מירב ישראלי: אני רוצה לחדד את השאלה הזו.
מירב ישראלי: אנחנו הגדרנו, יש לו סמכויות טכניות בלבד.
מירב ישראלי: זאת אומרת הוא יכול ללכת ולהגיד זה יש, זה אין, זה יש, זה אין.
מירב ישראלי: איך את רואה---
זבולון אורלב: אני לא מעוניין לפתוח את זה, היא לא היתה בדיונים הקודמים.
ניצן תנעמי: הייתי בדיונים הקודמים.
מירב ישראלי: לא, השאלה איך היא רואה בכל זאת שהוא יכול לגרום לזה שייפתחו עוד מסגרות.
מירב ישראלי: אני מנסה להבין את הטיעון.
זבולון אורלב: לדעתי היא לא היתה כאן בדיונים קודמים.
זבולון אורלב: תקראי את הפרוטוקולים, תנוח דעתך שלמבדקה הפרטית אין שום שיקול דעת, אם היא רוצה עוד משפחתונים או פחות משפחתונים, זה בכלל לא קשור לעבודתה של המבדקה.
קריאה: אנחנו בשטח רואים את זה.
ניצן תנעמי: אז דברי.
זבולון אורלב: לפי הבנתי, חסר לכם כנראה...
זבולון אורלב: אני מציע שתקראו את הפרוטוקולים הקודמים.
טליה לבני: אני רוצה להוסיף שבמכרזים שיוצאים, של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, הם יצאו להקמה ופיקוח על משפחתונים, ואז הגוף שזכה---
זבולון אורלב: עזבי, יש חוק חדש.
טליה לבני: הגוף שזכה, הוא מקבל תשלום גם עבור ההקמה וגם עבור הפיקוח.
טליה לבני: ככה היו המכרזים.
טליה לבני: היא צודקת שצריך בנושא ניגוד העניינים לשים אולי סעיף מיוחד ולהגדיר את זה.
טליה לבני: היום, כפי שהמבדקות נראות כאן, אני מנסה לחזור למה שהצעתי בפעם הקודמת, שהטפסים יוגשו על ידי המנהלת, או בעל המעון, יוגשו טפסים, ימולאו וכולי וכולי, ו---
זבולון אורלב: אין צורך לחזור, תודה, טליה.
טליה לבני: דקה, הוא יחתום, הוא יצהיר וכולי, ובידי המשרד תהיה הסמכות לשלוח---
זבולון אורלב: את חזרת על ההצעה ואנחנו חוזרים גם על התשובה שנתנו.
זבולון אורלב: אני שוב אומר, המבדקה היא מבדקה טכנית, כיוון שהמדינה איננה רוצה להעסיק אנשים בעבודות טכניות שאין בהם שני אלמנטים, אין בהם שום שיקול דעת ואין בהם נטילת סמכות שלטונית מטעם המדינה.
זבולון אורלב: אלה שני הקריטריונים.
זבולון אורלב: כל עבודה שיש בה שיקול דעת או שיש בה משום מתן סמכות מטעם המדינה, לא יכולים להיעשות על ידי המבדקה, יש סוגיה מסוימת שקשורה לבדיקת תכנית הלימודים שהם בודקים את הדבר הזה, ואמרנו את זה בצורה ברורה וחדה, ואם אינני טועה יש על כך גם הסכמה בין הוועדה לבין הממשלה על העקרונות.
זבולון אורלב: עכשיו היישום של זה, אנחנו עוסקים בכל פרט ופרט.
זבולון אורלב: באשר לסוגיה של ניגודי עניינים, היא נכונה לגבי עובדי מדינה, ועליהם אני מבין חל תקשי"ר, וצריכים לראות איך זה יחול על עובדי המבדקה, והוא צריך לחול, גם העובדה שלא יהיה ניגוד עניינים, שלא נמצא פתאום את עצמנו שהעובד של המבדקה בודק כן לתת רישיון או לא לתת רישיון לגן של אשתו או לגן של הבת שלו או של הדודה שלו.
זבולון אורלב: אלה דברים נכונים.
יצחק קדמן: השאלה למשל אם בעל מבדקה יכול להקים גם רשת מעונות.
זבולון אורלב: ודאי שלא.
יצחק קדמן: איפה זה כתוב?
זבולון אורלב: זה חלק מהעניין.
יובל אביעד: ---גוף בודק...