GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: הקטגוריה השנייה הם ילדים שיש לגביהם החלטות של ועדה לתכנון הטיפול (ועדות החלטה) - כמה ילדים וכמה זמן ממתינים.
זבולון אורלב: הקטגוריה השלישית, צווי בתי משפט - כלומר כמה ילדים ממתינים כמה זמן אחרי שיש צווי בתי משפט.
זבולון אורלב: לגבי כל הקטגוריות האלה מדובר על השמה חוץ ביתית.
זבולון אורלב: היינו בסעיף 20, נתקדם הלאה.
זבולון אורלב: אתי וייסבלאי כתבה כאן שיש בסעיף 20 רשימות המתנה למסגרות ילדים ובני נוער בסיכון.
זבולון אורלב: אני מניח שהיא בדקה.
זבולון אורלב: אתי תצטרך כעת לפרט את המשפט הזה.
אתי וייסבלאי: היה דיון לפני כמה חודשים על הנושא ואז דובר על רשימות המתנה.
קריאה: המעונות כמו שחנה סלוצקי אמרה זה בחסות הנוער.
קריאה: זה נושא נפרד והוא שילוב עם עבריינות.
קריאה: זה תחום אחר.
קריאה: היא הסבירה שנושא של שילוב עם עבריינות הוא נושא שבאמת יש לגביו בעיתיות.
זבולון אורלב: היא תעשה על פי קטגוריות, עבריינות, סיכון והכול.
חנה סלוצקי: ילדים בסיכון זה כל הילדים שמשרד הרווחה וכל המערכות מטפלות.
זבולון אורלב: מה שוועדת שמידט הגדירה כ- 350,000 ילדים.
שמחה סחר: כדאי לעשות את זה לפי גילאים.
זבולון אורלב: תנסי לעשות את זה לפי קטגוריות בחתך גיל, זו הערה מחכימה.
זבולון אורלב: אנחנו בסעיף 19 כעת.
אודיה איפרגן: אני אמשיך את הנושא שחנה סלוצקי אמרה.
אודיה איפרגן: מדובר על חוק העדר כוח אדם מספיק בשירותי הרווחה לצורך איתור ילדים נפגעי אלימות והטיפול בהם, והנושא של העדר שיתוף פעולה מספק בין הרשויות השונות בנוגע לאיתור ילדים בסיכון.
אודיה איפרגן: לגבי הנושא של כוח אדם אנחנו רוצים להגיד שהמשרד במשך כמה שנים עובד ומקבל עוד תקנים.
אודיה איפרגן: לקראת 2011-12 המשרד קיבל עוד תקנים שחלק נכבד מהם - - - -
זבולון אורלב: מהם המספרים, נתונים?
אודיה איפרגן: מדובר על תקציב, על פי מה שנמסר לי, שהתקבל רק לאחרונה, עדיין החלוקה הפנימית שלו לא נעשתה.
אודיה איפרגן: הרי מדובר על תקציב של המשרד מקבל - - -
זבולון אורלב: אני אבקש מאתי וייסבלאי, העבודה הזאת היא עבודה מאוד חשובה, אנחנו נוסיף עוד טור אחד לאור הדיווחים שלכם, יהיה דיווח בתאריך 11 בינואר ואנחנו נעקוב אחריו, אני אבקש שתעשו השלמות עוד לפני שהיא עושה את הדוח.
זבולון אורלב: תנו לה את הנתונים כל כמה מדובר.
זבולון אורלב: כי אם יש מחסור של 500 והוסיפו עוד שניים אז נדע את הפרופורציות, אבל אם המחסור הוא 20 ונוספו עוד 15 אז זה מאוד משמעותי.
אודיה איפרגן: כרגע אני לא יכול למסור את המספרים המדויקים כי עובדים על זה במשרד.
זבולון אורלב: אתם תצטרכו לומר, הדרישה שלנו היא שקיפות מלאה כלפי הכנסת והכנסת צריכה לקבל דיווח מלא.
אודיה איפרגן: בהחלט.
אודיה איפרגן: החלוקה הפנימית עדיין לא נעשתה.
זבולון אורלב: אני מבין ששיתוף הפעולה זה עניין החוק שהשר דיבר עליו.
זבולון אורלב: אגב אני אומר לך חבר הכנסת אבי דיכטר, אני לא יודע אם היית בישיבה המשותפת שהייתה עם ועדת החינוך, שם באותו מועד הודיע שר הרווחה והשירותים החברתיים שתוך 14 יום אמורים להסכים על תזכיר הצעת החוק ותוך 21 יום החוק הזה יובא לוועדת השרים לחקיקה.
אודיה איפרגן: הנושא של חוק שיתוף מידע?
זבולון אורלב: יש לכם מושג איפה זה עומד?
זבולון אורלב: הישיבה הייתה ב- 3 בינואר, זאת אומרת שאין עוד הרבה ימים להשלים את זה.
פרץ סגל: הופץ תזכיר החוק.
זבולון אורלב: אז סיכמנו והיה ולא כל חברי שתי הוועדות יחתמו על הצעת חוק פרטית, השר יתחייב להילחם עליו בוועדת שרים לחקיקה.
חנה סלוצקי: אני בכל זאת רוצה להעיר הערה.
זבולון אורלב: החוק הזה מסדיר את כל סוגית שיתוף הפעולה והעברת המידע לאור החלטה של הוועדה הזאת אחרי הרצח של ילדי פיזם לאפשר ולחייב את שיתוף של כל הרשויות.
חנה סלוצקי: בתוך הוועדה היו גם נציגים של המשרד לביטחון פנים וכל המשרדים הרלוונטיים היו מעורבים.
חנה סלוצקי: לאחר כל מקרי הרצח שהיו אנחנו בדקנו במשרד יחד עם כל הגורמים השותפים את מקרה הרצח וניסנו להגיע למה אנחנו יכולים לעשות אחרת ממה שנעשה.
חנה סלוצקי: אחת ההמלצות הייתה העברת מידע, שאין העברת מידע ושיתוף כל הגורמים.
חנה סלוצקי: מסתבר שלכל משרד יש חלקיות של מידע ואין את התמונה הכללית.
חנה סלוצקי: לצורך זה ישבה ועדה ויש חוברת שלמה.
זבולון אורלב: החוברת הוגשה בחודש פברואר 2010.
חנה סלוצקי: באוגוסט 2010.
זבולון אורלב: ההמלצות הוגשו בפברואר 2010 ואנחנו עוד מעט אחרי שנה וכל מה שהצליחו לעשות בשנה הזאת הוא אם אכן יש תזכיר הצעת חוק.
זבולון אורלב: ב- 1 בינואר גם זה לא היה.
חנה סלוצקי: באוגוסט 2010 הוצאנו את החוברת סופית וחילקנו אותה לתגובות כל המשרדים.
חנה סלוצקי: הבאנו את ההמלצות והתחלנו בנושא הזה.
חנה סלוצקי: אנחנו נמצאים כעת במהלך של התזכיר שיש לנו במשרד המשפטים.
זבולון אורלב: המלצות ועדת וינטר שהוגשו לשר הן לא מפברואר 2010 אלא מאוגוסט 2010?
חנה סלוצקי: באוגוסט 2010 הוצאנו את החוברת הסופית עם כל ההמלצות ועם כל התכנית.
זבולון אורלב: יכול להיות שאני טועה.
זבולון אורלב: זה רק מחמיר את העניין, עבר כל כך הרבה זמן ולא קורה - - -
חנה סלוצקי: עבר המון זמן כי העמותות מתנגדות.
חנה סלוצקי: יש הרבה עמותות וארגונים אזרחיים שמתנגדים להעברת המידע וחוששים מאוד.
חנה סלוצקי: אנחנו יושבים, וישבנו השבוע במשרד המשפטים והיה קושי מאוד גדול לעבור את המכשול הזה שחס וחלילה לא נשתמש לרעה במידע שמגיע ובדקנו איך אנחנו מבטיחים שאכן - - -
זבולון אורלב: הכול בסדר וכולם צודקים אבל בינתיים נהרגים ונרצחים ילדים.
זבולון אורלב: זה חלק מהבעיה.
זבולון אורלב: אני רוצה להגיד שבישיבה הקודמת המשותפת נקבנו במספר הילדים שנרצחו מאז.
חנה סלוצקי: 42 ילדים במהלך השנים האחרונות.
זבולון אורלב: צריך לקבל החלטות מה ניתן לעשות בשנה אפשר לעשות בחודשיים ועל זה היתה התלונה שלנו שהזמן נמשך.
זבולון אורלב: לכן אני משבח את השר שקבע לוח זמנים מאוד מצומצם ואמר "אם אני לא אצליח להגיע להסכמות עם אלה ואלה" אני חושב שהוא התכוון למשרד משפטים ולמשרד הפנים "אני מזמין אתכם חברי הכנסת להגיש הצעת חוק ואני אלחם עליה".
זבולון אורלב: סיימנו עם סעיף 19, סעיף 23.
אודיה איפרגן: לגבי סעיף 19 אנחנו רוצים להוסיף כי הנושא של שיתוף מידע לא רק מוסדר דרך החקיקה, יש גם עבודת שטח שלא ממתינה לחקיקה ונעשו בו מספר דברים חשובים.
חנה סלוצקי: התכנית שבכל ישוב ברחבי הארץ - - -
זבולון אורלב: לא מה התכנית, מה עשיתם?
חנה סלוצקי: אני אומר לך מה אנחנו עושים התכנית אומרת, ואנחנו פועלים על פי התכנית כי אם אין תכנית לא נוכל לבצע את הדברים.
חנה סלוצקי: בכל ישוב ברחבי הארץ יוקם מוקד יישובי.
חנה סלוצקי: במוקד הזה יהיה תקן של אדם.
זבולון אורלב: יהיה או שיש כבר?
חנה סלוצקי: בפיילוט שעשינו בעשרים ישובים יש כבר.
חנה סלוצקי: ברחבי הארץ זה חלק מהתכנית שאנחנו הולכים להרחיב.
זבולון אורלב: אנא העבירי את רשימת המוקדים.
זבולון אורלב: אני חושב שהוועדה תרצה לבקר באחד המוקדים האלה.
זבולון אורלב: זה כבר עובד?
זבולון אורלב: תעבירי ואני מציע שנעשה ביקור קצר ונראה את הדבר הזה במו עינינו.
אודיה איפרגן: סעיף 23 זה האגף שיקום וטיפול באדם המפגר.
מיכל גולן: ראשית אני שמחה שבאמת התייחסו לילדים עם מוגבלויות מכיוון שאני חושבת שרמת הסיכון שלהם על פי המחקרים היא בין פי שניים לבין פי שישה מילדים באופן כללי.
מיכל גולן: אחת הבעיות שלנו שאולי תהיה שונות בתוך משרד הרווחה בין אגף השיקום לשירות לאוטיזם לבין השירות למפגר שאגף השיקום אותו אני מייצגת.
זבולון אורלב: אין אדם מפגר, יש אדם עם פיגור.
מיכל גולן: השירותים שאגף השיקום פיתח אומנם רחבים אבל מצומצמים במשאבים ואינם מעוגנים בחקיקה.
מיכל גולן: לכן יש לנו בעיה להבטיח שלילד יהיה כמו שצוין כאן את המשאבים ואת מערכות התמיכה על מנת שהוא יבוא לידי ביטוי.
מיכל גולן: אני רוצה לציין שלפני מספר חודשים הוקמה ועדה בעקבות דיון בוועדה לפניות הציבור שדנה בנושא של הרחבת הגמלה של ילדים עם נכויות קשות.
מיכל גולן: היו בוועדה קבוצה של הורים לילדים סיעודיים ונכים מאוד קשים.
מיכל גולן: קבוצה שטענה שאין באפשרותה לדאוג לעובד זר ולכן חלק מההורים נמצאים בבית ואינם יוצאים לעבודה.
מיכל גולן: בעקבות הוועדה הזאת הוקמה ועדה בין משרדית שכוללת את המוסד לביטוח לאומי, משרד הבריאות ומשרד הרווחה שהמליצה כבר בימים אלה על הרחבת הגמלה וגם של השירותים.
מיכל גולן: אני יכולה לתת דוגמה, באגף השיקום יש לנו ילדים בעלי צרכים מיוחדים, באופן כללי יש 60,000 ילדים עם צרכים מיוחדים.
מיכל גולן: אם אני ממפה כמה מועדוניות לדוגמה יש לנו, לפחות באגף השיקום יש 1,078 במשך שנים המכסות למועדוניות.
מיכל גולן: אנחנו לא מסוגלים להרחיב את המועדוניות.
זבולון אורלב: כלומר עבור 60,000 יש רק ל- 1,078 ילדים.
מיכל גולן: לא מדויק.
מיכל גולן: לאגף לטיפול באדם המפגר יש יותר ואין להם הגבלה.
זבולון אורלב: אנחנו לא יכולים לעבוד מול האגפים, כל משרד שידבר בשם המשרד, תעשו ישיבות מוקדמות.
מיכל גולן: עדיין יש לנו הבדל שבאגף הפיגור השירותים מעוגנים בחקיקה והאגפים האחרים לא מעוגנים בחקיקה.
מיכל גולן: ההמלצה שלנו לעגן את השירותים של כל הילדים עם מוגבלויות בחקיקה.
מיכל גולן: בכל אופן הוועדה המליצה על תוספת של שירותים כמו מועדוניות, הסעות למועדוניות, חונכות לילדים עם צרכים מאוד מיוחדים והגדלת הגמלה.
מיכל גולן: אם ההצעות האלה תתקבלנה אז נוכל להרחיב את השירותים ולהבטיח אותם.
אבי דיכטר: בשורה התחתונה ל- 40% מהילדים שאת מתארת יש מענה?
מיכל גולן: להערכתנו בערך ל- 20% מהילדים.
חיה עמינדב: יותר.
חיה עמינדב: אני מנהלת האגף לטיפול האדם עם פיגור שכלי.
זבולון אורלב: אולי תקיימו ישיבות במשרד ותעבירו את החוק של העברת ושיתוף מידע ואולי תכנסו גם לפרויקט של המוקד כמו בעשרים הרשויות שיהיה מוקד אצלכם במשרד.
חיה עמינדב: אנחנו עובדים ביחד, אבל היום לגבי האוכלוסייה עם פיגור שכלי קשה המחוקק ראה לנכון להקדיש חוק מיוחד לעניין הזה.
חיה עמינדב: החוק באמת מסייע לנו לתת שירותים כמעט מלאים לאנשים עם פיגור שכלי בכל הגילאים.
זבולון אורלב: הגדרה של ילדים עם מוגבלויות, ילדים בעלי צרכים מיוחדים היא מאוד רחבה.
זבולון אורלב: בתוכם יש קטגוריות, יש נכויות פיזיות, יש נכויות של פיגור, אוטיזם וכדומה.
זבולון אורלב: הגברת האחרונה שדיברה דיברה על אנשים עם פיגור שכלי שזאת בעצם האוכלוסייה היחידה עם המוגבלויות שמעוגנת בחוק.
זבולון אורלב: שם למשל אין את הבעיה שלילד עם פיגור לא יהיה סידור כי החוק מחייב.
זבולון אורלב: החוק ממן והאוצר ככל שהמספר יגדל או יקטן יאשר, וזה כמו חוק חינוך חובה.
זבולון אורלב: לכן היא אומרת שבאוכלוסיות שלה הן לא אותן בעיות שיש באגף השיקום.
זבולון אורלב: אגף השיקום אומר שאין לו חוק ולכן אצלו באוכלוסיות שלו זה רק כ- 20% מהאוכלוסייה הנזקקת שמקבלת- כל אלה שהם לא בפיגור שכלי ויש להם את המוגבלויות האחרות.
אבי דיכטר: ה- 20% בעשור האחרון, זה מספר שעלינו אליו או ירדנו?
מיכל גולן: אני חושבת שנשארנו בו, לא התקדמנו, למעט קבוצת ילדים עם נכות קשה עד גיל שלוש, כשנכנס חוק מעונות יום שיקומיים, שבאמת מעגן בחקיקה את הזכות הזאת.
זבולון אורלב: כמו שאמרה השופטת איפה שהזכות עוגנה בחוק שם זה פחות או יותר מוסדר.
מיכל גולן: הבעיה הנוספת כפי שצוינה כאן שרק חלק מהילדים מקבלים גמלת ילד נכה.
מיכל גולן: כפי שציין חבר הכנסת זבולון אורלב הילדים עם המוגבלויות הם על רצף מאוד רחב וארוך החל מילדים עם נכות קשה ועד ילדים עם איחור התפתחותי שהצרכים שלהם אומנם רבים אבל לא זכאים לקבל גמלת ילד נכה.
מיכל גולן: ישנם שירותים שתלויים בקבלת גמלת ילד נכה, מה שאומר גם שאותן משפחות שיש להן צרכים לא מקבלות את המינימום של הקיום.
זבולון אורלב: האם ועדת אורנוי התייחסה?
מיכל גולן: ועדת אורנוי הרחיבה לגבי תסמונות נוספות אבל עדיין לא רואים תוספת מאוד משמעותית.
מיכל גולן: אני לא מהמוסד לביטוח לאומי ואני לא יודעת לתת מספרים.
זבולון אורלב: אין ספק שאחת המסקנות כאן שכמו שהוסדר בחקיקה חלק מהמוגבלויות החקיקה צריכה להתקדם ולהרחיב את הדבר הזה.
זבולון אורלב: אנחנו בסעיף 26.
אודיה איפרגן: זה המוסד לביטוח לאומי בעיקר.
זבולון אורלב: אם כי הצלחנו בתקציב האחרון למנוע את החלטת הממשלה לשחוק שחיקה נוספת בקצבאות הילדים.
זבולון אורלב: אני לא מזלזל גם בדבר הזה.
זבולון אורלב: לפעמים אני מרגיש שהאוצר מכניס עיזים.
זבולון אורלב: סעיף 37.
אודיה איפרגן: סעיף 27, זו גם בעיה משותפת לכלל המשרדים בנושא של בטחון תזונתי, גם בריאות וחינוך במידה מסוימת.
זבולון אורלב: מה זה קשור לחינוך?
אודיה איפרגן: סליחה לא חינוך.
אודיה איפרגן: זו בעיה של עוני באופן כללי והתכוונתי למוסד לביטוח לאומי.
זבולון אורלב: למיטב זכרוני הייתה ועדת איצקוביץ שהייתה אמורה לטפל בנושא הביטחון התזונתי.
זבולון אורלב: מה קרה עם ההמלצות של ועדת איצקוביץ?
זבולון אורלב: הוא המנהל הכללי של משרד הרווחה והשירותים החברתיים.
אודיה איפרגן: אני לא זוכרת.
זבולון אורלב: אני מבקש שתעשו בדיקה באשר ליישום המלצות ועדת איצקוביץ.
אודיה איפרגן: אני יודעת שהנושא הזה מטופל.
זבולון אורלב: יכול להיות שהדיונים מטופלים.
זבולון אורלב: לצערי אני אומר שבדוח הראשון שהגיש הג'וינט או מכון ברוקדייל הם עוררו את הנושא הזה.
זבולון אורלב: כלומר אין רעב במדינת ישראל אבל יש בעיה של בטחון תזונתי שבסופו של דבר לא כל הילדים מקבלים את המזון שהם צריכים לקבל.
זבולון אורלב: לא מקבלים את המזון עם כל מרכיביו הבריאותיים.
זבולון אורלב: למחסור הזה יש השלכות גם בריאותיות וגם נפשיות וגם התפתחויות.
אודיה איפרגן: כשנסיים את דברינו אולי אוכל לעדכן.
זבולון אורלב: תכנסי לאתר של הג'וינט ושל ברוקדייל, נמצא שם הדוח שלהם.
זבולון אורלב: נדמה לי שהם הגיעו למסקנה שזה בסדר גודל של 22% בתת בטחון תזונתי אבל יש גם תת בטחון תזונתי חמור שאם איני טועה הוא 13% או 14%.
זבולון אורלב: הם עשו שתי קטגוריות.
זבולון אורלב: צריך לזכור שאם מספר הילדים הוא בערך שני מיליון במדינת ישראל ואם אנחנו מדברים על 14% זה המספר.
זבולון אורלב: תת תזונה חמורה זה בערך 300,000 ילדים ואלו מספרים מדהימים.
אודיה איפרגן: מאחר והזכרתי את משרד החינוך זה היה בהקשר ליום לימודים ארוך שבין היתר דובר גם על עניין תזונה במהלך יום הלימודים.
זבולון אורלב: מערכת התזונה במשרד החינוך מטפלת בערך ב- 130,000, 140,000 שנה.
זבולון אורלב: את הפרויקט הזה התחיל משרד הרווחה.
אודיה איפרגן: לגבי סעיף 39 – באופן כללי אני רוצה לציין שבדקתי את המסמך שהועבר למשרד הבריאות והתפלאתי שהסעיף הזה לא מופיע דווקא אצלם.
אודיה איפרגן: הנושא לטיפול נפשי הוא באחריות של משרד הבריאות, גם הנושא הפסיכיאטרי וגם הנושא הפסיכולוגי.
זבולון אורלב: הרי יש חוק שמסדיר את זכויותיהם של נפגעי עבירה.
זבולון אורלב: יש כאן משפטנים?
זבולון אורלב: לא מסודר ילד שהוא קורבן עבירה?
זבולון אורלב: אתי וייסבלאי כותבת כאן "אין הסדרה חוקית ותקציבית - - -"
יפעת רווה: זה חוק במישור הפלילי שמסדיר את הזכויות בהליכים משפטיים, למיטב זכרוני כי אין לי את החוק כאן, אני חושבת שהוא מסדיר את הזכויות למידע, בכלל זכויות של נפגעי עבירה ולא במיוחד של ילדים.
יפעת רווה: הוא מסדיר את הזכויות בהליכים.
זבולון אורלב: הזכות הזאת לא כוללת את הטיפול בילד, השיקום שלו.
יפעת רווה: ממש לא.
אודיה איפרגן: אבל יש את חוק סיוע לקטינים נפגעי מין או אלימות.
אודיה איפרגן: בהקשר הזה וזה גם מתחבר לסעיף - - -
זבולון אורלב: לזה התכוונתי, אני לא בקי שבשמות החוקים אבל ידעתי שיש חוק שמטפל ומחייב טיפול באותם ילדים.
חנה סלוצקי: אני רוצה לפרט כאן בנושא של הטיפול בנפגעי עבירה בתחום המיני.
חנה סלוצקי: אני רוצה לומר שבשנתיים האחרונות יש למשרד הרווחה ויחד עם המוסד לביטוח לאומי וקרן רש"י עשרה מיליון שקלים שבהם הקמנו ברחבי הארץ 19 מוקדים לטיפול בילדים קורבנות, הטיפול הוא זמין ונגיש ללא זכאות וללא שום הליך.
חנה סלוצקי: כלומר שברגע שאנחנו יודעים שילד נפגע זכותו באופן אוטומטי לקבל טיפול.
זבולון אורלב: למה אתם כותבים שאין הסדרה חוקית?
חנה סלוצקי: כאן מדובר על אלימות באופן כללי.
חנה סלוצקי: הפרדנו לנושא של פגיעות מיניות, ולנושא הזה הקדשנו את הכסף הזה.
חנה סלוצקי: אנחנו לא רוצים ללכלך אותו בדברים אחרים.
זבולון אורלב: היום לילד נפגע אלימות אין בעצם הסדרה.
חנה סלוצקי: ישנם בכל זאת שירותים שניתנים במרכזים לטיפול בילדים שבמשפחתם יש אלימות.
חנה סלוצקי: קיימים גם מרכזים כאלה.
חנה סלוצקי: אני לא יודעת בדיוק למה התכוונו כאן הכותבים שדיברו על טיפול נפשי.
זבולון אורלב: אתי וייסבלאי אנחנו נצטרך לחדד פה יותר ולפרק את הסעיף הזה כדי שיהיה ברור לנו מה קיים ומה לא קיים כדי שנוכל להתעסק בלא קיים.
אודיה איפרגן: זה אותו אחד.
חנה סלוצקי: הדבר האחרון הוא הנושא של הקמת מרכזי הגנה.
חנה סלוצקי: אם תרשי  לומר כמה משפטים.
חנה סלוצקי: מרכזי הגנה לפי חוק הסיוע לקטינים נפגעי עבירות -  במדינת ישראל חוקק חוק שתוך שלוש שנים יש להקים שמונה מרכזי הגנה ברחבי הארץ.
חנה סלוצקי: עברו השלוש שנים והוקמו רק שני מרכזי הגנה כאשר, אני לא אשתף ולא אבזבז זמן של כולם, אני אומרת זה היה בדם, ממש בדם להקים את שני מרכזי ההגנה האלה.
חנה סלוצקי: כלומר כאשר מחוקקים חוקים מאוד חשוב לא רק לדבר על הדבר היפה אלא גם לחייב את המשרדים לתת את כוח האדם.
חנה סלוצקי: אם לא יהיה כתוב בחוק שהמשרדים צריכים לתת את כוח האדם אף אחד לא ישכנע כשיושבים כאן ואומרים כולם שמסכימים לשדרוג הכלי של השירות הזה שניתן לילדים.
חנה סלוצקי: אבל אם לא יחייבו את המשרדים, אני לא אתאר לכם מה אנחנו עוברים ומה אני עוברת באופן אישי כשאני עומדת מאחורי זה מול המשרדים האחרים כדי לגייס כוח אדם.
חנה סלוצקי: בישיבה האחרונה שהייתה לנו, כבר עמדו במצב שלא ניתן שלא להקים את המרכזים האחרים, החליט המנהל הכללי של משרד הרווחה לוותר על כך שמשרד הבריאות ייתן חצי תקן שהם צריכים לתת והוא החליט שהוא יממן את חצי תקן רופא במרכזי ההגנה.
חנה סלוצקי: לכן קיבלנו עכשיו אישור להמשיך לעוד שני מרכזים.
חנה סלוצקי: (אחד בירושלים ואחד בשיבא בתל השומר), קיבלנו אישור להמשיך בבאר שבע ובצפון.
זבולון אורלב: אני רוצה לרדת לרזולוציות האלה כדי שנאסוף את הבעיות ואחר כך לטפל בעיה בעיה.
חנה סלוצקי: אחר כך אני אקבל על הראש מהמשרדים על מה שאמרתי.
זבולון אורלב: אני מעדיף שתקבלי על הראש מהמשרדים ולא שהילדים יקבלו על הראש.
חנה סלוצקי: אני מאוד שמחה על ההזדמנות שניתנה לי לומר את הדברים.
חנה סלוצקי: אני אומרת את זה בכאב גדול מאוד.
חנה סלוצקי: היו לנו גם אנשים מבחוץ, קרן שוסטרמן שהייתה מוכנה לתת, להקים ולבנות ואני מזמינה את היושב ראש, היושב ראש הקודם ביקר במרכז הגנה, ראו והתרשמו וניסו לקדם את הנושא הזה של השותפות וזה לא צלח.
יוסי ג'יבלי: אני רוצה לשאול, אני מבין שלא דיברו על הזכות של כל הילד שמקבל את הטיפול להביע את דעתו.
יוסי ג'יבלי: זה לא מוסדר בחוק ואין הקשבה לילד.
זבולון אורלב: אתה היית בראשית הדיון?
זבולון אורלב: דווקא התייחסו לזה.
חנה סלוצקי: היום אנחנו מחייבים בכל ועדה שקשורה לילד לזמן גם את הילד, כמובן אם הוא בגיל שהוא וורבאלי וגם רוצה ויכול.
חנה סלוצקי: כשמגיעים ילדים עד לוועדה וקשה להם להיכנס אז יעשו את זה בצורה מצומצמת ובהתאמה למצבו לצרכיו.
חנה סלוצקי: אין מצב היום שבו אין בית המשפט ושופטי הנוער לא מבקשים להביא היום ילדים גם בני חמש לבית המשפט.
חנה סלוצקי: כלומר כן הולכים.
חנה סלוצקי: בנוסף לזה ממנים היום אפוטרופוסים לדין אם הילד לא יכול להגיע ולא אומר את הדברים אז האפוטרופוס לדין מגיע לבית המשפט כי הוא מתמנה על ידי בית המשפט, והוא כן מביא את הדברים מנקודת המבט וקולו של הילד.
אביבית ברקאי אהרונוב: ראשית דוקטור יצחק קדמן עומד מאחורי דבריו באשר למספר שהוא נקב של הילדים.
זבולון אורלב: ביקשתי שתעבירו את הנתונים לאתי וייסבלאי.
חנה סלוצקי: מה המספר?
אביבית ברקאי אהרונוב: מאות.
זבולון אורלב: הואיל ויש את מרכז המידע והמחקר ואנחנו סומכים על אתי וייסבלאי.
זבולון אורלב: תעבירו אליה את כל הנתונים ואנחנו סומכים על המרכז שיציג בפנינו את הנתונים הנכונים.
אביבית ברקאי אהרונוב: נקודה נוספת באשר לשאלה שלך בנוגע לקצבאות הילדים.
אביבית ברקאי אהרונוב: אני רוצה להבהיר את הסעיף שנכנס לחוק ההסדרים הקודם באשר לצמצום ההטבה וקצבאות הילדים על אוכלוסייה שהחליטה לא לחסן את ילדיה.
אביבית ברקאי אהרונוב: סעיף שצומצם והתייחס לנקודות נוספות ובסוף הוחלט להשאיר רק את האוכלוסייה שהחליטה לא לחסן, לה לא תיתן הטבה של קצבת ילדים.
אביבית ברקאי אהרונוב: הסעיף הזה נכנס לתוקף בימים אלה.
אביבית ברקאי אהרונוב: אני אציין שאנחנו המועצה למען הילד הגשנו עתירה בעניין לבית המשפט.
אביבית ברקאי אהרונוב: זה בהחלט משהו שצריך לתת עליו את הדעת.
זבולון אורלב: סעיף 34 – החקיקה הקיימת בנושא הגנה על קטינים מפני ניצול מיני ובתוכה חוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין וחוק מניעת העסקת עברייני מין איננה מיושמת בצורה מלאה ואינה נאכפת.
זבולון אורלב: אני זוכר שכשאני שואל את השאלה הזאת אני מקבל את התשובה הידועה.
זבולון אורלב: נגד כמה אנשים הוגשו כתבי אישום ו/או כמה אנשים הורשעו בשני החוקים האלה.
אודיה איפרגן: אדוני אולי אני יכולה להשלים את נושא של הביטחון התזונתי.
אודיה איפרגן: נמסר לנו מהמשרד שבעקבות המלצת הוועדה, הג'וינט הוציא מכרז ונבחרו כמה חברות לביצוע החלטות להבטחת הביטחון התזונתי, אבל כרגע האוצר מטרפד את זה ולכן זה לא מתקדם.
זבולון אורלב: בדיווח שתמסרו לאתי תתנו את כל הפרטים ונקיים גם על זה דיון.
זבולון אורלב: כל סעיף כזה יזכה מאיתנו בסופו של דבר לתשומת לב במהלך הדיונים ונפתח את זה.
זבולון אורלב: הדיון הזה מאפשר לנו לעשות תפריט של אותן הבעיות.
זבולון אורלב: נדע מה לא מתבצע ונטפל בזה לא דיון טקסי.
זבולון אורלב: זה שאומרים את זה לא מבוצע וממשיכים הלאה.
זבולון אורלב: המשרד לביטחון פנים, סעיף 34.
תרצה נחושתן: דווקא שני הנושאים האלה נדונו גם לאחרונה במקביל בוועדות אחרונות.
תרצה נחושתן: הבוקר נערך דיון בוועדת החוקה בנושא הצעת חוק ממשלתית בשילוב הצעות חוק פרטיות בהקשר ההגנה על הציבור מפני עברייני מין.
תרצה נחושתן: גם בנוגע לחוק מניעת העסקת עברייני מין במוסדות מסוימים, יש תזכיר שהוא בהליכי גיבוש מאוד מתקדמים בהובלת המשרד לביטחון פנים.
תרצה נחושתן: יש גם הצעות פרטיות שחלקן כבר אושרו וחלקן בדרך.
תרצה נחושתן: תוך 45 ימים מהיום מתוכנן דיון בוועדת חוקה בנושא הזה.
זבולון אורלב: הטענה היא לא שאין חוקים.
זבולון אורלב: כאן הטענה שהם לא מיושמים ולא נאכפים.
תרצה נחושתן: חלק מהדברים נוגעים להרחבות מסוימות שיטופלו במסגרת החקיקה.
תרצה נחושתן: השאלה שעלתה וחזרה ועלתה ואמורה לקבל התייחסות בדיון המתוכנן בוועדת חוקה, זה הנושא שחזרנו ואמרנו שהמשטרה לא מקיימת פיקוח על מוסדות שמחויבים בקבלת אישורים למניעת העסקה.
תרצה נחושתן: אנחנו אכן מזהים עליה משמעותית במספר האישורים שהופקו בשנים 2010 לעומת שנים קודמות.
תרצה נחושתן: אבל עדיין אין ספק שלא קיימת מספיק מודעות.
זבולון אורלב: כמה אישורים הונפקו?
תרצה נחושתן: 117,000 לעומת 50,000 זו עלייה מאוד משמעותית.
זבולון אורלב: זה אישור שצריך להתחדש כל שנה?
תרצה נחושתן: לא.
קריאה: עכשיו יש תיקון שיצטרכו כל חמש שנים.
תרצה נחושתן: נכון להיום החוק חל על גברים בלבד.
עודד ברוק: לא להכניס את הנשים לצורך הבדיקה.
עודד ברוק: זאת אומרת שכאשר רוצים להעסיק אישה במוסד כזה לא צריך בדיקה שלה לאור המספר המצומצם מאוד של מקרים שבהם היו בעיות נשים שעברו עבירות כאלה.
זבולון אורלב: יש לך נתון האם יש אדם אחד במדינת ישראל שהוגש נגדו כתב אישום או שהתקיים דיון משפטי נגדו?
זבולון אורלב: אני צודק שלא הוגש גם לאדם אחד?
תרצה נחושתן: ידוע לי על שני מקרים לפחות שהומלץ להעמיד לדין ותיק אחד נמצא בפרקליטות.
תרצה נחושתן: אנחנו יודעים שהצומת הבעייתי זה בכלל המידע שלא מגיע למשטרה על הנושא.
תרצה נחושתן: המשטרה חזרה ואמרה שהיא לא יכולה לקיים פיקוח על מוסדות המחויבים בקבלת אישורי העסקה.
תרצה נחושתן: זה דבר שנדרש לעשות אותו במסגרת המכרזים ובמסגרת המשרדים האחרים שמקיימים פיקוח על המוסדות שלהם.
תרצה נחושתן: למיטב דעתי נתבקשה לכך תשובה מה כל משרד עושה בנדון, לטובת הדיון שאמור להתקיים בוועדת חוקה.
זבולון אורלב: אני מקבל כאן את העמדה שלכם שאתם לא יכולים לשלוח שוטר לכל מוסד ומוסד.
זבולון אורלב: מדובר כאן במספר עצום של מסגרות שמעסיקות ומדובר באוכלוסייה של מאות אלפי אנשים שלדעתי קשורים עם ילדים.
זבולון אורלב: הנתון של מספר האישורים מאוד מטריד אותי, הוא רק מלמד אותי שלא כולם מבקשים את האישורים.
חנה סלוצקי: אני רוצה להוסיף שבמסגרות שלנו אנחנו לא מקבלים אדם אם הוא לא מביא אישור, במשרד הרווחה חד משמעי זה לא קורה.
עודד ברוק: זה רק המשרד, הגוף המעסיק הוא זה שצריך להביא את האישור.
עודד ברוק: אדם פרטי לא יקבל מידע.
זבולון אורלב: את מדברת על השירותים הממלכתיים.
זבולון אורלב: כמו שאת יודעת גם במשרד הרווחה יש מיקור חוץ.
חנה סלוצקי: בכל הפנימיות, ואין דבר כזה.
חנה סלוצקי: למנהל אסור לקבל אדם מבלי לקבל אישור, יש פיקוח על זה, וזה הפיקוח שלנו.
חנה סלוצקי: לגבי שירות ילד ונוער אני יכולה לומר מה אנחנו עושים.
חנה סלוצקי: המנהל חייב ולקבל אישור שלאדם הזה אין הרשעות.
חנה סלוצקי: לגבי נשים זה נכון שאנחנו לא עושים את זה כי החוק לא מחייב.
זבולון אורלב: אני מייעץ לך לא להיות בביטחון אישי כזה מאוד חזק.
זבולון אורלב: אני אומר שלא כך הם פני הדברים.
זבולון אורלב: רק לפני זמן קצר התברר המצב שמורים ממלאי מקום שמגיעים למילוי מקום גם של מורה יולדת, ולא עוברים את הפרוצדורה הזאת.
עודד ברוק: אני מעריך שהבעיה העיקרית היא חוסר מודעות.
זבולון אורלב: אני מסכים בהחלט שהמשטרה לא יכולה.
זבולון אורלב: קיימנו על זה דיון ונמשיך לקיים על זה דיון.
זבולון אורלב: יש כאן בהחלט בעיה מאוד גדולה.
אודיה איפרגן: אגב בנושא הזה יש גם דיונים בין המשרדים.
אודיה איפרגן: אני יודעת שגם הוצע אפילו למשטרה לצאת בפרסום.
אודיה איפרגן: הבעיה היא לא רק המוסדות, אפילו משפחות פרטיות לא יודעות שכשהן שולחות ילד לחוג שהן צריכות לדרוש.
אודיה איפרגן: בנושא המודעות אני יודעת שהוצע בין המשרדים שהמשטרה תצא עם קמפיין מסוים שיציף את המודעות.
זבולון אורלב: למה המשטרה?
אודיה איפרגן: מדובר בחוק שהמשטרה אוכפת אותו.
זבולון אורלב: מי השר הממונה על ביצוע החוק הזה?
אודיה איפרגן: אני חושבת שזה השר לביטחון פנים.
עודד ברוק: אני אבדוק.
זבולון אורלב: אנחנו צריכים לפנות לשר האחראי על הביצוע של החוק.
זבולון אורלב: אני בהחלט מסכים איתך שהעניין של הפרסום הוא דבר חשוב, אז גם ההורים ידעו לא לשלוח את הילד.
קריאה: אבל היום זה לא חל על כל חוג.
קריאה: זו אחת ההרחבות שמתוכננות להיכנס במסגרת התזכיר.
זבולון אורלב: אם איני טועה זה חל על כל מה שמתקיים במתנ"סים.
זבולון אורלב: סעיף 37 הוא סעיף כואב מאוד.
אודיה איפרגן: השר לביטחון פנים ממונה על ביצוע החוק הזה.
זבולון אורלב: אנא תעבירו למעקב את סוגיית הפרסום שאנחנו מבקשים התייחסות של המשרד לביטחון פנים ושל המשטרה, ומה בדעת השר לפעול כדי לקיים את חובתו באשר לפרסום שקשור בחוק הזה.
זבולון אורלב: אגב ישנם הרבה אמצעי פרסום שלצערי לא משתמשים בהם.
זבולון אורלב: הרי האזרחים מקבלים הרבה הודעות מרשויות המדינה, למשל ארנונה.
זבולון אורלב: מה הבעיה שהשר לביטחון פנים יגיע להסדר עם השלטון המקומי להוסיף להודעת הארנונה הזהרה להורים להיות זהירים לגבי המקום ששולחים את הילד ושידרשו אישור.
זבולון אורלב: יש כל מיני אמצעים.
אבי דיכטר: הייתי מחבר את זה להחזרי מס ולא לגביית מס.
אבי דיכטר: כדאי שזה יהיה בקונוטציה חיובית.
זבולון אורלב: אני יודע שהורים שנכנסים לגיל חובה מקבלים מכתב מהעירייה שחל עליהם חוק חינוך חובה והם צריכים לרשום את ילדיהם.
זבולון אורלב: צרפו לזה הודעה.
לילי הלפרין: זו הודעה מאוד מפחידה.
לילי הלפרין: זה יכול לעורר המון חרדות.
זבולון אורלב: יותר טוב שעבריין מין יעבוד עם הילד?
זבולון אורלב: את אומרת שזה יותר טוב?
זבולון אורלב: שידונו בזה אני לא איש פרסום.
זבולון אורלב: הנושא הזה צריך לקבל התייחסות.
זבולון אורלב: סעיף 37,  החלופות למעצר קטינים חשודים - זה לא תקציב משרד הרווחה?
זבולון אורלב: אני יודע שמי שבולם את הצעת החוק הפרטית שלי בעניין הזה זה משרד הרווחה בגלל ארבעה מיליון שקלים וארבעה תקנים.
זבולון אורלב: אתם לא יודעים.
זבולון אורלב: אני מבקש שאת הסעיף של חלופות מעצר להעביר למשרד הרווחה, ושמשרד הרווחה יעביר לנו את תגובתו.
זבולון אורלב: "מעצרי קטינים אינם משמשים רק כאמצעי אחרון לפני בחינת חלופות אחרות".
זבולון אורלב: באחריות של מי זה?
תרצה נחושתן: היתרון של הדיון הזה הוא שהוא מתייחס לכל החוליות בשרשרת לשיתופי הפעולה ביניהם ולאחריות הנפרדת של כל חוליה.
תרצה נחושתן: המשטרה ובפרט באקט המעצר היא החוליה האחרונה.