GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: או שנותנים לשנת לימודים או שלא נותנים לשנת לימודים.
זבולון אורלב: מה את רוצה שיעשו ההורים?
זבולון אורלב: ליד הבית שלי יש גננת עם רישיון לחצי שנה, לשלוח את הילדים לשם או לא לשלוח אותם?
זבולון אורלב: מה לעשות?
אורית זוארץ: למה אתם מערימים קשיים?
זבולון אורלב: מה הסיפור הזה?
אורית זוארץ: הסמכות לבטל היא בידיכם.
אורית זוארץ: אתם יכולים לבוא, הממונה, ולבטל.
זבולון אורלב: יש לכם ספק, אל תיתנו רישיון.
זבולון אורלב: אם הוא עומד בתנאי הרישיון, תנו לו.
זבולון אורלב: לא עומד בתנאי הרישיון, אל תיתנו לו.
זבולון אורלב: כל אחד ידע איפה הוא עומד.
זבולון אורלב: תני לו זמני לשנה.
מירב ישראלי: אבל אין כאן סמכות לתת זמני.
זבולון אורלב: לא זמני.
זבולון אורלב: תני לו לשנה.
זבולון אורלב: אל תקראי לזה זמני.
זבולון אורלב: במקום חצי שנה, תני לו לשנה.
מירב ישראלי: אתה כן רוצה שבמקום חמש השנים היא תוכל לתת לו לקצר יותר?
מירב ישראלי: זה מה שכתבנו.
אורית זוארץ: אם יש בעיה, יבטלו רישיון.
זבולון אורלב: אני מדבר על שנה, שנתיים וחמש שנים.
קריאה: מה לגבי מסגרות קיימות שכבר מפוקחות עם סמל מעון?
זבולון אורלב: נדבר על זה בהוראות המעבר.
זבולון אורלב: אמרתי שצריכים לעשות כאן הבחנה ברורה מאוד גם ביחס לגני ילדים וזה לא פשוט לראות את כולם כחדשים.
זבולון אורלב: אני לא בטוח שיש לי פתרונות.
זבולון אורלב: כשנגיע לשם, נדבר על זה.
אורית זוארץ: אני מצרה על כך שמשרד התעשייה חיכה להצעת החוק כדי להוציא הוראות מחודשות.
אורית זוארץ: הבנתי שזה משהו שאתם מנסים להשית על הגנים.
אורית זוארץ: לגבי הצעת החוק הזאת, אני בהחלט חושבת שהמדרג הזה של שנה, שנתיים וחמש שנים הוא מדרג ראוי ואת כל בעיות הפיקוח שלכם תסדירו בתוך המשרד.
אורית זוארץ: אי אפשר לבוא לגנים הפרטיים  ולמעונות ולהשית עליהם את בעיות הפיקוח וזה דבר שהבנתי אחרי המשפט הראשון שאמרת, שבעיית הפיקוח שלכם הופכת להיות הבעיה של הגנים הפרטיים ושל המעונות.
אורית זוארץ: צריך לעשות את ההפרדה והצעת החוק הזאת באה להפריד בין הפיקוח לרישוי וצריך לתת את המענה לפיקוח ברמה השוטפת.
אורית זוארץ: אם יש לכם בעיות בפיקוח, יבוא משרד האוצר ויתקצב את משרד התעשייה וידאג לכך שיהיו מספיק מפקחים.
אורית זוארץ: שוב אני אומרת, בשום אופן אסור לגלגל את זה לא על הגנים ובטח לא על ההורים.
אורית זוארץ: בסופו של דבר יבואו ההורים והם יצטרכו לשלם את המחיר.
זבולון אורלב: כשנגיע להוראות המעבר, נדבר על זה.
תמר אלמוג: נתון מסוים שהציגה גבירתי לגבי הפרוגרמה.
תמר אלמוג: זאת ועדה שהוקמה ב-2004 והמסמך הזה פורסם בדצמבר 2006.
תמר אלמוג: בהסכמי ההפעלה עם הארגונים אנחנו דורשים שהם יעמדו בדרישות האלה.
תמר אלמוג: זה לא משהו שנוצר עכשיו לקראת החקיקה.
אילן בומבך: יש נקודה נוספת חשובה מאוד, דווקא בגלל הסעיף הזה, בגלל ההצפה של בקשות שעכשיו יגיעו.
אילן בומבך: אני מציע להסדיר תוך כמה זמן מהגשת הבקשה לרישיון.
זבולון אורלב: אמרנו שלוח הזמנים, אנחנו רוצים לקבוע אותו או בתקנות או בתוספת.
אילן בומבך: השאלה אם בינתיים נאמר שאם תוך חודש הם לא עונים, יש רישיון.
זבולון אורלב: על זה נדבר.
יעקב פרידברג: אני מבקש בכל זאת להדגיש שוב שהמשמעות של חמש שנים או כל דבר אחר היא בעיה רצינית בפיקוח.
יעקב פרידברג: אני אומר את הדברים כמשרד המשפטים.
יעקב פרידברג: אנחנו לא נתיר למבדקות לעשות פיקוח ואידך זיל גמור.
זבולון אורלב: אני אגיש את הבג"ץ על זה שאתה לא מפקח.
יעקב פרידברג: אני אומר אמירה מטעם המשרד.
זבולון אורלב: אי אפשר בגלל מחסור במפקחים להטיל עליהם להגיש כל היום בקשות לרישיון.
זבולון אורלב: תשמעו מה אתם אומרים, וזה לא עולה על הדעת.
זבולון אורלב: זה לא קיים באף מקום.
לוי: משפט קצר למשרד התעשייה בנושא הפיקוח.
לוי: יש כאן שלושה ארגונים.
לוי: אולי תיתנו לארגונים רישיון לפקח על הגנים.
זבולון אורלב: אנחנו לא עוסקים כרגע בפיקוח.
קריאה: לגבי ההסכמים עם הארגונים.
זבולון אורלב: לא, אני מתנצל.
זבולון אורלב: זה לא לעניין.
מירב ישראלי: לאור הדברים שעלו כאן, אני רוצה להבהיר שהוראות מעבר אלה רק הוראות מעבר.
מירב ישראלי: הן חלות תקופה מסוימת ואז הסעיף הזה יחול על כולם.
זבולון אורלב: אמרתי שבתום הוראות המעבר, יחול הסעיף.
זבולון אורלב: אם ויצ"ו תרצה לפתוח מעון חדש, יחול עליו סעיף.
מירב ישראלי: לגבי מעון ישן, יכול להיות שהוא יצטרך כל חמש שנים או שתקבע משהו אחר.
זבולון אורלב: כל חמש שנים.
אילנה מישר: דיברו קודם על הדגם של משרד החינוך ואנחנו עבדנו ביחד אתם.
אילנה מישר: שם הדגם הוא שאם יש תוצאות טובות במשך שנתיים, אפשר לתת לחמש שנים, אבל כאן זה לא ברור אם יש קשר בין המצב של הגן או המעון לבין התקופה.
מירב ישראלי: השאלה אם יש מצב שבמשרד החינוך – ואולי תענו לנו – שנותנים לפחות מחמש שנים בגלל משהו.
מירב ישראלי: מעבר לשנתיים הראשונות, אחרי השנתיים הראשונות, האם יש מצב כזה.
מירב ישראלי: אני הבנתי שהנוהל הוא חמש שנים.
זבולון אורלב: אני שמעתי שהנוהל הוא חמש שנים.
מירב ישראלי: גם אני.
זבולון אורלב: את אומרת בצדק שאם נחה דעתו של המשרד לאחר השנה והשנה, אז נותנים.
מירב ישראלי: אם לא נחה דעתו, הוא לא יכול לתת.
אילנה מישר: הוא לא ייתן לחמש שנים.
מירב ישראלי: אבל למה הוא ייתן לעוד שנה אם הוא לא עומד בתנאים?
זבולון אורלב: אם הוא לא עומד בתנאים, הוא לא יכול לתת את הרישיון.
זבולון אורלב: (א)	הממונה רשאי, לאחר שנתן לבעל רישיון הפעלה הזדמנות לטעון את טענותיו ובכפוף להוראות סעיף קטן (ב) לבטל את הרישיון או להתלותו, בהתקיים אחד מאלה:
זבולון אורלב: (1)	הרישיון ניתן על יסוד מידע כוזב או שגוי.
מירב ישראלי: ו-10.
זבולון אורלב: אנחנו עוד נחזור לזה.
זבולון אורלב: אנחנו עוד מתקנים את זה.
זבולון אורלב: גם סעיף 10 עובר את הרביזיה.
מירב ישראלי: 12 ירד.
מירב ישראלי: הפסקת העסקה.
זבולון אורלב: (4)	בעל הרישיון הוכרז פסול דין או הוכרז פושט רגל וטרם ניתן לו הפטר כאמור בסעיף 62 לפקודת פשיטת הרגל (נוסח חדש), התש"ם-1980, ואם הוא תאגיד – ניתן לגביו צו פירוק זמני או מונה לו כונס נכסים או שהוגשה בקשה לכל אחד מאלה, או שהוא החליט על פירוקו מרצון.
זבולון אורלב: (6)	בעל הרישיון הפר הוראה מהוראות דיני העבודה, כפי שקבע השר.
זבולון אורלב: מה זה סעיף 7?
זבולון אורלב: למה היועצת המשפטית של משרד החינוך הלכה?
זבולון אורלב: סימה, תאמרי לי שלהבא אני  מבקש שהיא לא תלך.
זבולון אורלב: כאן זאת לא הופעה כרצונך.
זבולון אורלב: רציתי לשאול מה נהוג בחוק הפיקוח.
יובל אביעז: כבר הסברתי לוועדה ואדוני גם הסכים אתי את החשיבות של הקשר בין דיני עבודה לרווחת הפעוט והטיפול בו.
אורית זוארץ: המשפחתונים שלכם יהיו הראשונים להיסגר.
אורית זוארץ: זאת הפרת זכויות האדם הגדולה ביותר במדינת ישראל, של מטפלות במשפחתונים.
זבולון אורלב: האם הכוונה לכל הוראות דיני העבודה?
זבולון אורלב: לחלק מדיני העבודה?
יובל אביעז: דיני העבודה כמו שאמרתי, ואני אסביר.
יובל אביעז: כאשר מדברים על דיני עבודה, מתכוונים לחיקוקים המפורטים בתוספת השנייה לחוק בתי הדין לעבודה.
יובל אביעז: יש רשימה ארוכה של חוקים, בין היתר שכר, שעות עבודה, שעות מנוחה ועבודה ועוד חוקים כמו חוקים כאלה ואחרים.
זבולון אורלב: יש לך דוגמה שאתה סוגר איזשהו מקום בגלל שמישהו מפר דיני עבודה?
יובל אביעז: אני אסביר.
יובל אביעז: היום יש הוראה מאוד דומה בתקנות חובת המכרזים שהן תקנות חדשות.
יובל אביעז: שם הולכים ויותר ויותר משתמשים בסעיף הזה לעניין המכרזים.
יובל אביעז: נכון, אנחנו לא במצב של מכרז אבל אנחנו במצב שהתפקיד שלנו הוא באמת להבטיח את שלום הפעוט.
יובל אביעז: יש המון מצבים, כאשר אתה לא שומר על רווחת העובד, אתה לא שומר על המנוחה שלו, אתה לא שומר על השכר שלנו, הדברים  עלולים להביא ---
זבולון אורלב: כסוציאליסט מובהק, מה קשור שכרו לבין שלומו של הילד?
זבולון אורלב: מנוחה, עוד אני מבין, אם כי אני לא מבין מה שייך עניין המנוחה בין 8 ל-4.
אורית זוארץ: העובד מתוסכל.
אורית זוארץ: העובדת מקבלת פחות משכר מינימום, אין לה תנאי פנסיה, אין לה תנאים סוציאליים והיא עובדת בפרך מ-7 עד 5 כל יום במשך שישה ימים בשבוע.
זבולון אורלב: יש בית דין לעבודה.
זבולון אורלב: שתתבע את המעסיק שלה.
זבולון אורלב: שתתבע את שר התעשייה.
זבולון אורלב: מי הבעלות על המשפחתונים?
קריאה: הן עצמאיות.
תמר אלמוג: הן עצמאיות שנמצאות בהסדר חוזים עם הרשות המקומית.
זבולון אורלב: למה אי אפשר שמי שהפרו כלפיו את דיני העבודה ילך לבית הדין לעבודה?
יובל אביעז: קודם כל, יש דבר נוסף שהתעלמנו ממנו.
יובל אביעז: כפי שקבע השר, זה תקנה.
יובל אביעז: השר יכול לקבוע איזה מהחיקוקים אמרתי בחוק בתי הדין לעבודה הוא חושב שיש חשיבות למעונות יום.
יובל אביעז: אני כשלעצמי לא רואה בזה דבר רע.
יובל אביעז: כפי שקבע השר, זה מחייב תקנות.
זבולון אורלב: זה באישור הוועדה?
יובל אביעז: אפשר להוסיף באישור הוועדה.
יובל אביעז: זה לא העניין אם זה באישור ועדה או לא.
יובל אביעז: העניין הוא הרציונאל.
אורית זוארץ: מה קורה עם עובדים במשק שזכויות העובדים שלהם מופרות?
אורית זוארץ: מה עושים?
קריאה: הולכים לבית הדין לעבודה.
זבולון אורלב: יובל, יש כאן צד שלישי.
זבולון אורלב: יש כאן את העובד שגם אני כמוך רוצה להגן על כל זכויותיו.
זבולון אורלב: יש את הילד שאנחנו רוצים לשמור על שלומו ויש גם את ההורים שהולכים לעבודה.
זבולון אורלב: אם מחר הגן נסגר, יש להם בעיה קשה.
זבולון אורלב: נראה לי כאן לא פרופורציונאלי שפתאום יום אחד הורה מקבל הודעה שלקחו את הרישיון כי הגננת לא שילמה את הפנסיה  של העובד.
זבולון אורלב: ילך העובד לבית הדין לעבודה, תעמידו לו סניגור ציבורי והוא יקרע את חשבון הבנק של הבעלות.
זבולון אורלב: לשם כך יש חוקי עבודה.
יובל אביעז: אני רוצה להעמיד את זה בפרופורציה.
יובל אביעז: אתה נכנס למסגרת של ניהול סיכונים.
יובל אביעז: אני אומר שהחוק נוצר כדי להגן.
זבולון אורלב: תן לי דוגמה של חוק עבודה אחד שעלול לסכן את הפעוט.
זבולון אורלב: אני מכיר את חוקי העבודה.
אורית זוארץ: אם יש רישיון אחר של הפעלת עסק כזה או אחר שמותנה בהגנה על זכויות עובדים?
אורית זוארץ: הלוואי והיה לנו את זה במדינת ישראל.
מה יפית: ביקשת התייחסות של חוק הפיקוח לביטול רישיון.
מה יפית: יעל בינתיים נכנסה אבל אני מוכנה להקריא את הנוסח:
קריאה: תראו כמה יש לו לפני כן – להתנות ולערור ושלושה חודשים.
חנן דגן: יש כאן נקודה בעייתית.
חנן דגן: ברגע שתהיה תביעה בדיני עבודה, לא יוכלו להגיע לפשרות בבית המשפט כי ברגע שהם יגיעו לפשרה, זה כאילו הם עברו על חוקי העבודה וגם זה יוצר בעייתיות.
זבולון אורלב: חברים, סעיף (7) לא מוצא חן בעינינו ואתם תצטרכו לשכנע אותנו שהוא מופיע בחוקים דומים.
זבולון אורלב: אנחנו מבקשים שתראו לנו בישיבה הבאה באיזה חוקים הוא מופיע.
זבולון אורלב: לגבי כל היתר, אנחנו דנים בישיבה הבאה.
זבולון אורלב: מעירים לי שלגבי יום שני הבא שקבענו ישיבה, המליאה מתחילה מוקדם.
מירב ישראלי: אני חושבת שקאנצלרית גרמניה מגיעה.
מירב ישראלי: המליאה תהיה מ-11:30 עד 2:30.
זבולון אורלב: אנחנו כנראה נשנה את לוח הזמנים בשבוע הבא.
זבולון אורלב: קיבלתם לוח זמנים משוער ואנחנו כבר אומרים לכם שביום שני בשבוע הבא יהיה שינוי.
זבולון אורלב: אנחנו נברר ונודיע לכם.
זבולון אורלב: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה של הוועדה לזכויות הילד.
זבולון אורלב: קיימנו דיון ראשון ביישום של האמנה הבינלאומית לזכויות הילד שאומצה על ידי המדינה בראשית שנות ה- 90.
זבולון אורלב: בסיומה של הישיבה סיכמנו שאנחנו נשלח לכל משרד הנוגע בדבר את הסעיפים שלהערכת מרכז המידע והמחקר של הכנסת טרם הושמו על ידי המשרדים הנוגעים בדבר.
זבולון אורלב: אכן בעקבות עבודה מאומצת של אתי וייסבלאי יצאו המכתבים למשרדים השונים.
זבולון אורלב: היה ברור לנו שלא נוכל להקיף את כל המשרדים בישיבה אחת ולכן אנחנו נערוך דיון בשתי ישיבות ואם יהיה צורך נעשה את זה אפילו בשלוש ישיבות.
זבולון אורלב: אני מבטיח לא להרפות מהלחץ הכבד של הוועדה על המשרדים על מנת שנתקדם ביישומה של האמנה.
זבולון אורלב: אני מציע שנתחיל עם משרד הרווחה והשירותים החברתיים.
זבולון אורלב: מונחת לפני הפניה שלנו למשרד.
זבולון אורלב: אנחנו מבקשים שהדיווח והעדכון של כל משרד יעשה על פי הסדר שאנחנו קבענו ולא על פי הסדר שהוא רוצה.
זבולון אורלב: כלומר יש מסמך לפיו כל משרד צריך להתייחס אליו כי אנחנו מכירים את השיטה, שהיא שיטה לגיטימית, שכל משרד אומר את מה שנוח לו לומר.
זבולון אורלב: אנחנו מתייחסים למסמך מאוד קונקרטי ומאוד מסודר.
אודיה איפרגן: חלק מהדברים אני אומר וחלק מהדברים הדרגים המקצועיים יוצגו.
אודיה איפרגן: סעיף 12 לגבי הטענה שאין הסדרה של זכות השתתפות, בחלק גדול מהחוקים והתקנות הנוגעים בשירותי הרווחה.
אודיה איפרגן: אנחנו סבורים ברוב החוקים ודווקא נושא זכות ההשתתפות מוסדר.
אודיה איפרגן: זה מוסדר בחוק הנוער, גם בחוק הנוער טיפול והשגחה דרכי טיפול, הנושא מוסדר גם בחוק האימוץ לנושא שמיעת הילד- צו אימוץ בוודאי זה מוסדר.
זבולון אורלב: בעיקר בחוק החדש.
אודיה איפרגן: כן.
אודיה איפרגן: בנושא של שמיעת הילד אני משערת שההתייחסות פה תהיה יותר לגבי ועדות תכנון טיפול והערכה.
אודיה איפרגן: בפועל היום דברים מוסדרים ולמרות שהדבר לא מוסדר היום בחקיקה הקטינים מוזמנים לשמיעת עמדתם אלא אם מסיבה מיוחדת לא ניתן לשמוע אותם.
אודיה איפרגן: אבל ככלל הם מוזמנים.
אודיה איפרגן: בנוסף, וזה ממש מוסדר, לפי הפצת הנושא של טיוטת תזכיר חוק השמה חוץ ביתית שגם מוסדר עניין שמיעת קטינים.
זבולון אורלב: נזמין אתכם לוועדה בעוד חודשיים ונעמיד אתכם על הקלון אם יתברר שזה לא כך.
אודיה איפרגן: אבל אני בכל זאת יכולה לתת פירוט, אני כבר מקדימה את הסעיף הבא - סעיף 20, שגם מתייחס לנושא הסדרה בחקיקה של השמה חוץ ביתית.
אודיה איפרגן: באופן עקרוני יש אישור עקרוני לטיוטת התזכיר.
אודיה איפרגן: היום זה בכפוף למציאת הסדר לתחולה הדרגתית.
זבולון אורלב: מה אומר תזכיר הצעת חוק?
אודיה איפרגן: הוא מתייחס להרבה נושאים.
אודיה איפרגן: באופן כללי מוסדר הנושא של ועדות ההחלטה, הנושא של השמת ילדים במשפחות אומנה.
אודיה איפרגן: אלו שני המוקדים העיקריים של החוק.
זבולון אורלב: אני מבין שהחוק של השמה באומנה עדיין לא הונח על שולחן הכנסת למרות שהוא עבר בוועדת שרים.
אודיה איפרגן: הפרטי?
זבולון אורלב: הפרטי עבר בהתחלה ברציפות.
זבולון אורלב: יש לי ידע אישי כי זה חוק שלי.
זבולון אורלב: אני הסכמתי להמתין להצעת חוק ממשלתית ואמרו לי שהיא כבר בוועדת שרים מלפני כחודש ימים ועדיין אני לא רואה את זה על שולחן הכנסת.
זבולון אורלב: אולי זה יותר קשור למשרד התעשייה, מסחר ותעסוקה?
אודיה איפרגן: אתה מתייחס לדמי לידה בנושא האומנה?
אודיה איפרגן: זה עבר לוועדת שרים.
זבולון אורלב: זה לא קשור אליכם ונדמה לי שזה משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה.
אודיה איפרגן: זה משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה ואנחנו היינו ביחד כי ההתייחסות הייתה שמשפחה אומנת תוכל לקבל דמי לידה.
זבולון אורלב: לא רק, יש שם עוד כמה דברים.
זבולון אורלב: נחזור לעניין שלנו.
זבולון אורלב: באותו חוק עליו את מדברת יש גם את חובת ההשמה, כלומר שאותו ילד שעבר את אותה ועדה לתכנון בטיפול או צו בית משפט, שתהיה חובה לסדר אותו, כמו ילדים בפיגור או חוק ילדים שיקומיים?
חנה סלוצקי: אני רוצה להעיר כאן הערה, גם אני קראתי אותה בפרוטוקול מספר פעמים.
חנה סלוצקי: ראשית לחוק הנוער על פי החוק החדש אין פקידי סעד השם הוחלף.
חנה סלוצקי: זה לידיעת כולם, אנחנו נקראים עובד סוציאלי ראשי לפי חוק הנוער, לפי חוק האימוץ, לפי החוקים.
חנה סלוצקי: ראשית אני רוצה לומר שאני באופן אישי מאוד מצטערת שהוועדה שהשופטת בדימוס סביונה רוטלוי עמדה בראשה - - - -
זבולון אורלב: אנחנו מתכבדים לארח אותה גם היום.
חנה סלוצקי: לא המשיכה ודנה גם בחוק הנוער טיפול והשגחה.
חנה סלוצקי: אני חושבת שזה פשוט הפסד בלתי רגיל, החמצה, ממש החמצה.
חנה סלוצקי: אני חושבת שאם לוועדה הזאת יש המלצות שיצאו, אני הייתי ממליצה לכתוב כהמלצה להמשיך ולדון בחוק הנוער טיפול והשגחה.
זבולון אורלב: אני חושב שנקבל את זה.
זבולון אורלב: מי שמינה את ועדת סביונה רוטלוי היה משרד המשפטים.
זבולון אורלב: מה דעתך ההמלצה הראויה?
מיכל גולד: זו המלצה ראויה אם המדינה הייתה מוכנה לקחת אחריות.
מיכל גולד: אם לא אין טעם בכלל בעבודה הזאת.
מיכל גולד: הרעיון שאתה הצגת אותו בעצם היא חובה לטפל בילדים נזקקים.
מיכל גולד: אם המדינה לא לוקחת אחריות ומתחמקת כל הזמן מהאחריות הזאת אז אין טעם בעוד ועדה.
מיכל גולד: אבל אם זאת ועדה שיכולה להוליך לקבלת אחריות מהמדינה אני בעד.
זבולון אורלב: אנחנו נאמץ את זה.
פרץ סגל: ועדת השופט גרוס לעניין חוק האימוץ שאדוני מכיר מוועדת חוקה, הוועדה עומדת לסיים - - - -
זבולון אורלב: אני מכיר כי אני האבא והאימא של החוק.
פרץ סגל: בין היתר אנחנו עוסקים בעניין הרצף של חוק הנוער טיפול והשגחה וחוק האימוץ כלומר ששני החוקים יאוחדו כאחד.
פרץ סגל: אנחנו בשלב הסיכומים והכנת נוסח החוק.
פרץ סגל: אני מקווה אגב כך שנוכל לתקן את מה שלדעת חנה סלוצקי צריך להוסיף.
זבולון אורלב: איך אתה רואה את לוח הזמנים?
פרץ סגל: תוך כמה חודשים אנחנו מגישים את ההמלצות הסופיות של הוועדה.
זבולון אורלב: שלושה-חמישה חודשים בערך?
פרץ סגל: שלושה נושאים נותרו לדיון ובזה הוועדה מסיימת את עבודתה.
מיכל גולד: זו עדיין לא אחריות של המדינה.
זבולון אורלב: להערכתך זה בעוד שלושה- חמישה חודשים.
זבולון אורלב: רשמנו.
זבולון אורלב: אגב יש הצעות חוק פרטיות להסדיר את החובה הזאת.
זבולון אורלב: אני חושב שפעם אחת הזכרתי שהזכות הראשונה שמורה לחבר הכנסת לשעבר רן כהן.
פרץ סגל: אכן כן.
פרץ סגל: ועדת שרים לחקיקה אמורה לדון בעניין הזה.
זבולון אורלב: אני הנחתי הצעת חוק, מה שהציע בזמנו רן כהן היה שבכל מקום שיש החלטה של הוועדה לתכנון, מה שנקרא פעם ועדת החלטה, תהיה חובה של המדינה להסדיר את ההשמה החוץ ביתית.
זבולון אורלב: כמובן אם יש צו בית משפט.
חנה סלוצקי: אני רוצה לתקן, אלפים.
זבולון אורלב: היא אומרת שיש לגביהם החלטות, אני לוקח את המילה מאות בחזרה.
זבולון אורלב: יש ילדים שיש לגביהם החלטה שהם צריכים הסדרה של השמה חוץ ביתית וכן ילדים שיש לגביהם צו בית משפט שצריכים השמה חוץ ביתית והם לא מוסדרים בגלל בעיות תקציב, בעיות מקום, בעיות כוח אדם ובגלל כל מיני בעיות אחרות.
זבולון אורלב: רן כהן הגיש בזמנו הצעה שתהיה חובה.
זבולון אורלב: אני כשר הרווחה לא רציתי להפיל את החוק שלו ושכנעתי אותו להמתין מאחר והיינו בדיונים עם האוצר להסדיר את הדבר הזה, אבל באה עלינו ההתנתקות והתפטרתי ולא יכולנו לקיים את ההבטחה כלפי רן כהן.
זבולון אורלב: עכשיו הגשתי הצעת חוק רק לגבי צווי בתי משפט, כלומר במקום שבית משפט מצווה שהמדינה תעשה.
זבולון אורלב: תראה חבר הכנסת אבי דיכטר איזה אבסורד ולאן הגענו.
זבולון אורלב: כלומר אם יש צו בית משפט בשביל מה צריך חוק, אבל לצערי במדינת ישראל צריך חוק כדי שתקיים את החוק.
זבולון אורלב: אני לא יודע מה עוד צריך לעשות אם יש צו בית משפט שילד צריך השמה חוץ ביתית והילד מתגלגל חודשים, לא ימים ולא שבועות, חודשים.
זבולון אורלב: באים שירותי הרווחה ואומרים שצריך להוציא את הילד מביתו, ההורים מתנגדים ולכן זה מגיע לבית משפט, בית המשפט מקבל את עמדת השירותים הסוציאליים ואומר שצריך להוציא את הילד מביתו, בדרך כלל זה על רקע של סכנה או סיכון לילד.
זבולון אורלב: בית המשפט השתכנע ואז מוציא צו והילד לא מסודר.
חנה סלוצקי: אני חושב שנעשה כאן תמיד קצת עוול לילדים אבל גם למשרד הרווחה בנושא הזה.
חנה סלוצקי: אני רוצה לאבחן.
חנה סלוצקי: ראשית יש שני מצבים.
חנה סלוצקי: במצב חירום כאשר פקיד הסעד מוציא צו חירום וכדומה, לא יהיה מצב שבו קטין שצריך הגנה מידית שלא ימצא הפתרון.
חנה סלוצקי: אנחנו פיתחנו רצף של מענים ביניהם קלטי אומנה במצבי חירום, קלטים בפנימיות ומרכזי חירום.
חנה סלוצקי: אני אומרת וחוזרת ושייכתב, במצב חירום כאשר קטין צריך מיד הגנה הסידור הזה מיד נעשה בין אם זה באמצע הלילה, בשבת, בחג ובכל מצב.
זבולון אורלב: תסכימי איתי שאלו המקרים החריגים.
חנה סלוצקי: לא. דע לך שהמקרים החריגים האלה הולכים וגדלים.
זבולון אורלב: על איזה היקף חודשי או שנתי אנחנו מדברים?
חנה סלוצקי: אנחנו מדברים היום על כ- 60 ילדים בחודש, שבחודש ספטמבר ואוגוסט היינו צריכים להוציא צווי חירום אני חושבת שזה הרבה מאוד.
חנה סלוצקי: הגישה שלנו הייתה כמה שפחות להשתמש בצווי חירום ויותר ללכת לבתי המשפט כי בכל זאת מדובר בשיקול של פקיד הסעד.
זבולון אורלב: צו החירום גם הוא מוגבל בזמן ולכן צריכים ללכת לבית משפט.
חנה סלוצקי: בסמוך אם הפעולה נמשכת.
חנה סלוצקי: אם ההורה מסכים וכדומה אין צורך.
חנה סלוצקי: אבל אם פעולת החירום נמשכת הולכים.
חנה סלוצקי: כעת אני חוזרת לקבוצה השנייה.
חנה סלוצקי: הקבוצה השנייה היא באמת קטינים שאנחנו הולכים לבית המשפט להליך נזקקות והוצאה מחוץ לבית.
חנה סלוצקי: כאן אני רוצה לציין עובדה, לא ילך פקיד סעד לבית המשפט מבלי שיש לו תכנית טיפולית עבור הקטין.
חנה סלוצקי: כלומר, אנחנו לא הולכים לבית המשפט ותוך כדי ההליכים אנחנו מנסים למצוא מקום או משהו כזה.
חנה סלוצקי: כאשר הוועדה דנה ומצבו של הילד ומצבה של המשפחה כאן כבר ישנה השוואה לנושא מהו הפתרון, מה אנחנו יכולים להציע.
זבולון אורלב: לכאורה את אומרת משהו חמור.
חנה סלוצקי: תן לי לסיים את הנושא ואז נוכל לראות אם כן או לא.
חנה סלוצקי: אנחנו הולכים לבית המשפט, ההליך בבית המשפט אף פעם לא נגמר בפגישה אחת.
חנה סלוצקי: התהליך של נזקקות, לפחות היום בשנים האחרונות, הוא תהליך שיכול להימשך זמן רב.
חנה סלוצקי: לעיתים תוך כדי התהליך הזה כשאין בררה וצריך הגנה מידית על הילד אנחנו פונים באמצעי ביניים תוך כדי התהליך של בקשת הנזקקות.
חנה סלוצקי: תהליך נזקקות יכול היום להימשך כשנה לעיתים.
חנה סלוצקי: זה מה שפרץ סגל דיבר על הזמן ולקצר את התהליכים.
חנה סלוצקי: כלומר הסידור הזה והסידור החוץ ביתי אם החלטנו אותו בישיבה הראשונה יכול בהחלט להשתנות.
חנה סלוצקי: קורה שהשופט בעצמו מבקש להגיע לפשרות ולמצוא מסגרת אחרת או שהמסגרת לא מוצאת חן בעיני ההורים ואנחנו צריכים לחפש מסגרת חלופית.
חנה סלוצקי: כלומר שיכולים להיות מצבים, היום אתם מדברים על ילדים ואני חושבת שאנחנו לא מודעים למורכבות של אותם ילדים שלהם אנחנו זקוקים למסגרת.
אבי דיכטר: אני חשבתי שיש שתי קטגוריות בלבד.
אבי דיכטר: מהדברים שלך משתמעות שלוש קטגוריות.
אבי דיכטר: האחת, נקבת במספר של כ- 60 ילדים בחודש במצבי חירום.
אבי דיכטר: הקטגוריה השנייה היא כשהולכים לבית משפט כדי לקבל צו.
אבי דיכטר: קטגוריה שלישית שהיא מחסנית שממתינה עד שיהיה סידור לפני שהולכים לבית משפט כדי להוציא צו.
אבי דיכטר: אם את יכולה להגיד מה היקף שתי האחרות שלא נקבת במספרים, צווי בית משפט והמתנה לפני צו בית משפט.
חנה סלוצקי: אני לא אמרתי שיש המתנה לפני צו בית משפט.
אבי דיכטר: זה מה שהשתמע מדברייך.
זבולון אורלב: השתמע מדברייך שכל עוד בוועדה אין ידיעה מה יקרה אחרי צו בית המשפט אז אתם בעצם לא מחליטים - - -
זבולון אורלב: כך חבר הכנסת אבי דיכטר ואנוכי הבנו.
חנה סלוצקי: אני רוצה להסביר יותר.
חנה סלוצקי: בוועדה הזאת יושבים גם הורים וגם הקטינים וכל אנשי המקצוע שמעורבים ומכירים את המשפחה.
חנה סלוצקי: כאשר מתקבלת ההמלצה שהילד צריך להיות במסגרת חוץ ביתית או במשפחה אומנת או במסגרת אחרת בהתאם למצבו ולצרכים שלו.
חנה סלוצקי: היה וההורים מסכימים ומשתפים פעולה לא הולכים בכלל לבית משפט.
חנה סלוצקי: אנחנו מדברים על עשרות ומאות ילדים שבכלל לא מגיעים איתם לבית המשפט.
חנה סלוצקי: ישנה קבוצה מתוך 10,000 ילדים, נאמר שמסודרים היום בהשמה חוץ בית  - 2,000 – 2,500 ילדים אנחנו הולכים איתם לבית המשפט לתהליך נזקקות.
חנה סלוצקי: בוועדה הפתרון למעשה הוצע למשפחה.
חנה סלוצקי: מציעים למשפחה את הפתרון, לא מחכים להליך של בית המשפט אלא מציעים למשפחה את הפתרון.
חנה סלוצקי: ההתנגדות היא בדרך כלל על הפתרון.
חנה סלוצקי: ההורים מודים שמצבו של הילד קשה, הוא לא מבקר בבית הספר וכדומה.
חנה סלוצקי: הבעיה היא שההורים לא מוכנים לקבל את הפתרון שאנחנו כן מציעים להם בוועדה.
חנה סלוצקי: אם אפשר להגיע לפתרון חלופי בוועדה עושים זאת ואם לא פועלים אחרת.
חנה סלוצקי: כלומר כשאני מגיעה לבית המשפט ומתחילה בהליכים, גם בתזכיר שאני הגשתי לבית המשפט יש כבר את הפתרון עם ההמלצות שלנו.
חנה סלוצקי: אנחנו לא הולכים לבית המשפט אם אין לנו פתרון.
זבולון אורלב: ההמלצות אומרות שביום שבית המשפט ייתן את הצו אז ביום למחרת הילד הולך?
זבולון אורלב: או עכשיו הוא צריך להמתין חצי שנה כדי שיתפנה מקום?
זבולון אורלב: אתם יושבים בוועדה ואומרים שמה שמתאים לו זה מוסד מסוים.
חנה סלוצקי: מסגרת לא מוסד.
חנה סלוצקי: היו פעם מוסדות ואני מקווה שהיום אלו מעונות.
זבולון אורלב: קשה לי בגילי המופלג להתרגל לכל השינויים.
זבולון אורלב: אני עדיין חי במוסד החינוכי.
זבולון אורלב: אתם אומרים שהמסגרת שלו היא מסגרת X , אתם לא שומרים לו מקום שם.
זבולון אורלב: אני מניח שאין באותו יום מיטה פנויה אלא נגשים לבית המשפט וכעת בית המשפט יודע שאתם המלצתם שהילד הזה ילך למסגרת X. ניתן צו בית משפט.
זבולון אורלב: שאלתי כמה ילדים ממתינים אחרי שיש צו בית משפט.
חנה סלוצקי: אני רוצה להשלים עוד דבר שאולי לא אמרתי.
חנה סלוצקי: אני כפקידת סעד, סליחה שאני אומרת פקידת סעד כי גם אני רגילה למושג הזה במשך שלושים וכמה שנים, אני עובדת סוציאלית לפי חוק הנוער טיפול בהשגחה.
חנה סלוצקי: כשפקיד הסעד מציע פתרון לבית המשפט כבר נעשתה פנייה לפנימייה, בעבר העבירו את החומרים, הפנימייה אמרה אם הקטין מתאים או לא, הפנימייה אמרה אם יש לה מיטה או לא.
חנה סלוצקי: לפעמים במרכז חירום אם להוסיף מיטה אז גם הוספנו את האישור הזה.
חנה סלוצקי: כלומר לבית המשפט אני חייבת לבוא עם היערכות והשופט שואל אותי ממתי אפשר להכניס את הילד, האם כבר מקבלים אותו.
זבולון אורלב: עכשיו תשתדלי להשיב לשאלתי, כמה ילדים ממתינים כמה זמן אחרי שיש צווי בתי משפט?
חנה סלוצקי: יש ילדים שנמצאים במחלקות פסיכיאטריות לילדים - - -
זבולון אורלב: על השערורייה הזאת נקיים דיון נפרד.
חנה סלוצקי: כשיסיימו את האבחון, הילדים האלה עם צרכים מיוחדים שהם לא שייכים רק לשירות אחד במשרד הרווחה אלא הם שייכים למספר שירותים.
חנה סלוצקי: זה יכול להיות קטין שעבר גם עבירות, יכול להיות קטין שנמצא במצב שהוא מקבל טיפול תרופתי פסיכיאטרי, יכול להיות קטין שיש לו בעיות רגשיות חמורות וגם משרד הבריאות צריך למצוא את הפתרונות יחד איתנו.
חנה סלוצקי: אנחנו נמצאים בתהליך של הקמה של מסגרת שתהיה משותפת לכל הגורמים.
זבולון אורלב: כמה ילדים ממתינים כמה זמן אחרי צווי בתי משפט?
חנה סלוצקי: אני לא יכולה להגיד לך.
חנה סלוצקי: אין לי נתון שאוכל לומר לך כמה ילדים ממתינים כרגע.
חנה סלוצקי: יכולים להיות חמישה ילדים שעדיין לא נמצאים להם ב"נווה חורש" או ב"גיל עם" או ב"מצפה ים".
זבולון אורלב: מדובר בסדרי גודל של בודדים של עשרות או של מאות?
חנה סלוצקי: אני חוזרת על זה שלא מדובר על עשרות ולא מאות, אלו ילדים בודדים שאנחנו צריכים למצוא להם בו זמנית מקום, אם מדובר בחודש אחד .
חנה סלוצקי: מה שנאמר, וגם קראתי את הפרוטוקול מפעם שעברה על עשרות או מאות ילדים שממתינים – זה ממש לא נכון.
חנה סלוצקי: אנחנו בדקנו ילד ילד.
חנה סלוצקי: כל המקרים שהועברו אלינו מהמועצה הלאומית לשלום הילד ומעוד גורמים אנחנו בודקים שמית ילד ילד.
מיכל גולד: אני רוצה להשלים כדי שהתמונה תהיה שלמה מבחינת הקטגוריות יש פער מאוד גדול בין 10,000 הילדים המושמים ומתוכם 2,000 או 2,500 מתוקף צווי בתי משפט לבין כל הנתונים הסטטיסטיים שנמסרים על ידי משרדים שונים או מועצות שונות על מספר הילדים בסיכון.
מיכל גולד: כאן הייתי רוצה לומר כדי שהתמונה תהיה שלמה ולזה התכוונתי גם בשינויים בחוק הנוער, יש הרבה  יותר ילדים בסיכון שאנחנו לא יכולים להתחיל לטפל בהם בגלל שאתם באים כשיש לכם פתרונות.
מיכל גולד: אתם לא באים לבתי משפט כדי להצהיר הצהרות על נזקקות.
מיכל גולד: זו אחת הבעיות המרכזיות שאם המדינה הייתה לוקחת אחריות אז ילדים שהם בסיכון על פי קריטריונים שהחוק קובע, הייתה מוטלת החובה על המדינה להתערב משום שהיינו מכירים בזה כזכות של ילדים להישרדות, לחיים הישרדות ולהתפתחות.
מיכל גולד: חוק הנוער לא קובע שיש זכות כזאת לילדים אז אין חובה של המדינה.
זבולון אורלב: אני אבקש מאתי וייסבלאי ממכרז המידע והמחקר לבדוק את הנתונים באשר לילדים, בעצם בשלוש קטגוריות.
זבולון אורלב: הקבוצה האחת זה מה שאמרה השופטת סביונה רוטלוי.
זבולון אורלב: האם יש ילדים, וכמה ילדים כאלה שנמנעים לקבל לגביהם החלטות מפני שאי אפשר להציע פתרונות.
זבולון אורלב: שאלתי האם יש ילדים וכמה ילדים וכמה זמן הם ממתינים.