GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל קליין: יש כבר את הדבר הזה.
מיכל קליין: אנחנו נהיה מוכנים לשים את התו של בטרם.
מיכל קליין: אנחנו במאמצינו לא הצלחנו עד היום לרתום יזמים ועיריות.
זבולון אורלב: אולי נקיים ישיבה, אני לא יודע אם ישיבה של הוועדה, אבל ישיבה עם ארגון הבונים בישראל, התאחדות הקבלנים יחד עם ארגון בטרם ואולי יהיה אפשר להגיע להסכמות וולונטאריות לגבי תו התקן.
אורלי סילבנגר: אני כן רוצה להשלים שני דברים.
אורלי סילבנגר: צריך לקחת בחשבון שבטיחות היא מוצר ציבורי.
אורלי סילבנגר: לשאלתך או לשאלות שעלו פה בחדר, מה תפקיד ההורים?
אורלי סילבנגר: קודם כל תפקיד המדינה לספק את המעטפת הראויה.
אורלי סילבנגר: מה שמאוד כואב מהדיון שעולה פה בחדר, שיש פה הרבה מאוד גורמים שיושבים סביב השולחן שלכאורה יש מחויבות של כל גורם אבל אין את הדבק המאחד.
אורלי סילבנגר: דוח הוועידה של פילזר יצא ביוני 2009.
אורלי סילבנגר: מאז עברו שנה וחצי.
אורלי סילבנגר: אני רוצה שנבין שהמחיר של זה שהחקיקה עוד לא  נכנסה לתוקף, שהדברים לא מתקדמים בסדר רצוי, אנחנו משלמים בחיי הילדים.
אורלי סילבנגר: מדינה שכל מקרה של ילד שנפגע הופכת להיות אסון כללי של כולם, בואו ניקח בחשבון שאם בשנת 2010 מינואר ועד אוגוסט נהרגו 47 ילדים מתאונות בית ופנאי, אנחנו עכשיו לוקחים שנתיים קדימה כי אמרה נציגת משרד השיכון, ייקח עוד שנה בערך עד שהם יגמרו את התקנות.
אורלי סילבנגר: מניסיון שלנו ייקח עוד שנה לפחות עד שהן ייכנסו לפועל.
אורלי סילבנגר: וכמו שאתה אמרת יש גורמים שאמורים לדעת עליהם ולא יודעים מהם.
אורלי סילבנגר: המחיר שאנחנו משלמים על זה שלא עשינו כלום, זה שלפחות עוד מאה ילדים יקפחו את חייהם בטווח הקרוב עד שמשהו יקרה.
אורלי סילבנגר: ויכולנו למנוע את זה.
אורלי סילבנגר: ואם מסתכלים על העתיד של מדינת ישראל, אנחנו משלמים מחיר שאני לא בטוחה שמישהו כאן בחדר הזה היה מוכן לשים את הכסף הזה על השולחן אל מול המחיר הכבד הזה, המחיר הכלכלי, אין בכלל השוואה.
אורלי סילבנגר: האביזרים שקיימים היום בשוק והתהליכים שמוצעים על ידי דוח ועדת פילזר  ותו בטרם לבית בטוח לילדים, המחיר שלהם הוא זעום וסמלי.
אורלי סילבנגר: מגביל פתיחת חלון שאפשר להתקין בבית.
אורלי סילבנגר: אני כבר לא מדברת על ארכיטקטורה, כי סורגים זה כבר עניין של ארכיטקטורה ויופי.
אורלי סילבנגר: הדוח לא מדבר על בעיות של כיבוי אש שבזמנו היתה התנגדות בתגובה לסורגים.
אורלי סילבנגר: העלות היא מזערית.
אורלי סילבנגר: ומשפחה ששמה את האביזר הזה חוסכת לעצמה הרבה.
אורלי סילבנגר: זה אביזר שהעלות שלו 20 שקלים.
אורלי סילבנגר: לאבזר בית שלם, את כל החלונות בבית, אנחנו לא מגיעים ליותר ממאתיים שקלים.
אורלי סילבנגר: בואו נשים את הדברים בפרופורציה.
אורלי סילבנגר: בנוגע להסברה.
אורלי סילבנגר: אחד התפקידים של כל אחד ממשרדי הממשלה שיושבים סביב השולחן הזה לרבות האחריות שארגון בטרם לוקח על עצמו זה להעלות את המודעות הציבורית למה שקיים, לדרכים שניתן למנוע, אבל בכלל לצורך.
אורלי סילבנגר: כי אחת הבעיות הכי קשות היא שאנשים לא מבינים הסתברות.
אורלי סילבנגר: אף הורה לא יכול לתכנן מה אחוז הסיכון שהילד שלו יהיה מעורב בתאונה.
אורלי סילבנגר: כשאנחנו מתכננים על תוצאה חיובית אנחנו מעלים את ההסתברות.
אורלי סילבנגר: כשאנחנו חושבים על תוצאה שלילית אנחנו מורידים את ההסתברות.
אורלי סילבנגר: זה טבע האדם.
אורלי סילבנגר: התפקיד של כל גורם ציבורי פה זה לנסות ולמצות את תקציבי הפרסום שנמצאים באמתחתם כדי להעלות את המודעות גם לנושא הזה.
אורלי סילבנגר: מה שבסופו של דבר עשה שינוי בכלל העולם וגם התוכנית של מדינת ניו יורק שד"ר קדמן דיבר עליה זה השילוב של האסטרטגיות.
אורלי סילבנגר: החקיקה, עם ההסברה, עם התקינה, עם התמיכה, סבסוד והעלאת המודעות.
אורלי סילבנגר: רק השילוב של כל הדברים האלה עושה את השינוי.
אורלי סילבנגר: אז אי אפשר יהיה להיתפש לכל אסטרטגיה בנפרד ולהגיד אם נעשה אותה זה יקרה.
זבולון אורלב: ביקש מר פילזר מילת השלמה לגבי ההמלצות המתייחסות לבנייה החדשה וחקיקה ראשית.
דוד פילזר: הסמכות בחקיקה היום היא פרוספקטיבית.
דוד פילזר: כלומר רק כלפי העתיד.
דוד פילזר: יש לנו את כל הסביבה הבנויה.
דוד פילזר: גם ועדת זיילר המליצה על בדיקה תקופתית של מבנים קיימים.
דוד פילזר: זה נושא שאנחנו נכנסים אליו אבל זה יצריך חקיקה ראשית.
דוד פילזר: כלומר לתת את הסמכות למדינה ולרשויות המקומיות להיכנס למבנים קיימים.
דוד פילזר: המבנים נהיים יותר משוכללים.
דוד פילזר: לפעמים קורים שינויים שמסירים את אמצעי הבטיחות.
זבולון אורלב: מי מופקד ליזום את החקיקה הראשית?
דוד פילזר: אנחנו עכשיו התחלנו פרויקט, משרד הבינוי והשיכון גם שותף איתנו בעניין ואני מניח שאנחנו נגיע להצעת חוק ממשלתית.
אבי דיכטר: הרי כשאנחנו מדברים כוועדה לזכויות הילד אנחנו בעצם מדברים על ועדה וחובת המדינה כלפי הילד.
אבי דיכטר: את הזכויות הוא מקבל מאיתנו.
אבי דיכטר: אני תוהה מה מונע מהפן הזה של בטיחות ילדים להיות חלק משיווק בתים.
אבי דיכטר: אתה העלית את הנושא של התאחדות הקבלנים.
אבי דיכטר: צריך לרתום אותם בסוגיה הזאת.
אבי דיכטר: הבעיה שלנו זה גם מה שייבנה וגם רטרואקטיבי מה שבנוי.
אבי דיכטר: אני תוהה על האסטרטגיה הנכונה איך עובדים בסוגיה הזאת כדי שהבונים יראו ברכיב הזה של בטיחות ילדים כטיעון שווקי.
אבי דיכטר: במכוניות זה עובד עם כריות האוויר.
אבי דיכטר: זה לא קיים בשיווק הדירות.
אבי דיכטר: מוכרחים לצאת לדרך.
אבי דיכטר: אני לא יודע מה זה שנה וחצי בצנרת.
אבי דיכטר: זה נראה לי פרק זמן ארוך מאוד לכתוב תקן.
אבי דיכטר: הייתי מצפה מהמשרדים להאיץ את התהליך.
אבי דיכטר: התאריך צריך להיות הגיוני.
אבי דיכטר: משיכת הזמן זו מריחת הזמן ומריחת הזמן זה קורבנות.
אבי דיכטר: הבעיות במגזר הערבי וחנין אמרה את זה בצורה ברורה, הבעיות שלהם קשות מאוד באכיפה.
אבי דיכטר: חלק מהפגיעות בילדים זה חניית משאיות בתוך שטח בנוי.
אבי דיכטר: בישוב נורמאלי אתה לא רואה דברים כאלה.
אבי דיכטר: במגזר הערבי זה כמעט מובן מאליו.
חנין זועבי: אני חושבת ההיפך.
אבי דיכטר: לצערי את מייצגת באמירה שלך, הם צריכים לתת.
אבי דיכטר: הרשויות המקומיות במגזר הערבי צריכות לדאוג למגרשי חנייה מחוץ לישוב.
אבי דיכטר: כך היה ברהט.
חנין זועבי: יש מקומות חנייה מחוץ לישוב?
חנין זועבי: יש מקומות חנייה בנצרת?
חנין זועבי: תבוא לשכונה שלי.
אבי דיכטר: תבחרי ראש עיר שיעשה את המהלך הזה.
אבי דיכטר: כשמדברים על חצרות זה חלק מהדברים שאתה מבין שמכאן ועד לפגיעה מסיבית מבחינת מספרים ואנושה מבחינת עוצמה המרחק הוא קצר.
אבי דיכטר: אני מזכיר עם ד"ר קדמן לגבי המגזר החרדי.
אבי דיכטר: זו קופסה שחורה שקשה לפצח אותה.
אבי דיכטר: שם אמירה היא לא המלצה ושם תקנה לא צריכה להיכתב שנתיים וחצי.
אבי דיכטר: שם היא יכולה להיכתב בשעתיים וחצי והיא מחייבת והיא נאכפת.
אבי דיכטר: אני לא יודע עד כמה הוצגו הנתונים למגזר הזה.
אבי דיכטר: אם אני מסכם בסוף צריך לעשות פילוח של הבעיה.
אבי דיכטר: נושא תאונות הדרכים שזה הנתח העיקרי בהרוגים בקרב ילדים.
אבי דיכטר: אחרי זה פגיעה בתוך הבתים והחצרות הפילוח צריך להיות לפי מגזרים.
אבי דיכטר: כשאתה מפלח אתה יודע איפה להשקיע תקציבים.
אבי דיכטר: וצריך תחנות ביניים כדי לבדוק את עצמנו.
אבי דיכטר: בשלוש שנים האחרונות זה דיון שלישי על הנושא שאני משתתף בו ואני לא יכול להגיד שאנחנו אנשי בשורה.
אבי דיכטר: ירידה במספר הרוגים זו ירידה תוצאתית ולא פועל יוצא של איזו עשייה דרמטית שקרתה באיזשהו מקום.
אבי דיכטר: אנחנו לא יצירתיים בפתרונות.
חנין זועבי: הסטטיסטיקה מצביעה על שני נפגעים מתוך עשרת אלפים ובתאונות חצר אחד מבין אלף במגזר היהודי, וארבעה מתוך אלף במגזר הערבי.
חנין זועבי: אני מבקשת ממך היושב ראש לקיים ישיבה מיוחדת על תאונות החצר.
חנין זועבי: אני לא קיבלתי כל כך תשובה  בקשר לזה.
חנין זועבי: אני מסכימה עם ד"ר קדמן שעניין הבטיחות הוא לא דבר אינהרנטי ולא עניין של סביבה מסוכנת אלא תוצאה של העדר תשתיות, העדר מגרשי ספורט.
חנין זועבי: זה לא חובת האוכלוסייה, זה חובת הממשלה לדאוג להקצאת שטחים למגרשי משחקים.
זבולון אורלב: אני רוצה לסכם את הישיבה.
זבולון אורלב: הוועדה קובעת כי הזכות הבסיסית של ילדים היא הזכות לחיים, וזכות בסיסית זו מחייבת את רשויות המדינה כמו גם את ההורים להבטיח לילדים סביבה בטוחה שתמנע קיפוח חיים והיפגעות.
זבולון אורלב: הוועדה רשמה לפניה את דיווחי משרדי הממשלה פנים, בריאות, שיכון באשר ליישום המלצות ועדת פילזר לפיו משרדי הממשלה טרם השלימו יישום וביצוע מלא של ההמלצות.
זבולון אורלב: אשר על כן הוועדה דורשת ותובעת במפגיע להקדים ככל האפשר את יישום וביצוע ההמלצות ומתריעה שכל עיכוב נוסף בביצוע ההמלצות משמעותו היפגעות ומוות של ילדים נוספים.
זבולון אורלב: הוועדה רשמה לפניה את כוונת משרד הבריאות להגיש לממשלה עד תחילת שנת 2011 הצעת מחליטים שתקבע אחריות לאומית ותסדיר את חלוקת התפקידים בין משרדי הממשלה בכל הקשור לבטיחותם של ילדים בביתם ובשעות הפנאי.
זבולון אורלב: הוועדה תומכת בהצעה זו שתקבע כאמור גוף ממשלתי בעל סמכויות להוביל תחום זה כמקובל בנושאים בין משרדיים אחרים.
זבולון אורלב: הוועדה תיזום הנהגת תו תקן לבטיחות ילדים בביתם ותקיים על כך פגישה עם התאחדות הקבלנים בישראל, משרד הבינוי והשיכון, משרד הבריאות, ארגון בטרם ומשרד הפנים על מנת להגיע להסכמה על הנהגה וולונטארית של תו תקן שכזה שיהווה תמריץ לקבלנים להנהיג תו תקן זה.
זבולון אורלב: הוועדה מודאגת מהעדר מודעות וחינוך ראויים על מנת להתריע בפני מורים על הסכנות של היפגעות ילדים בתוך ביתם ותובעת ממשרדי הממשלה, כל משרד בתחומו, לפעול להגברת המודעות בעיקר של הורים על פי המגזרים השונים על מנת להגביר את המודעות וההסברה.
זבולון אורלב: הוועדה מבקשת מהמרכז המידע והמחקר להשלים את המסמך את דוח הוועדה הבין משרדית וכן להכין מסמך לקראת הדיונים על היפגעות ילדים בתאונות חצר וכן גם על היפגעות ילדים בתאונות דרכים.
זבולון אורלב: הוועדה תקיים דיונים בנושאים אלו.
זבולון אורלב: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.
זבולון אורלב: הנושא לדיון, הצעה לסדר היום, דיון מהיר, של חבר הכנסת, ידידי הטוב אורי מקלב, בעניין ירידה חדה במספר המתחסנים נגד מחלת השפעת.
זבולון אורלב: בבקשה חבר הכנסת אורי מקלב.
אורי מקלב: תודה אדוני היושב ראש, חבריי חברי הכנסת.
זבולון אורלב: סליחה, אני מתנצל מראש שבשעה 11:30 חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס תחליף אותי כי  אני צריך להיות בוועדת כספים.
אורי מקלב: אתה מסוגל לסיים מהר דיונים תכליתיים, ואני מברך אותך על כך, ולו קיבלתי מהנשיאות רק אישור לבוא  לברך אותך לרגל תפקידך החדש, זה היה כדאי.
אורי מקלב: אני מברך אותך.
אורי מקלב: יכול להיות שזה  תפקיד אבל כל תפקיד שלך הוא תמיד תפקיד עם וותק כי הניסיון שאתה מביא לכל מקום והתכליתיות של הוועדות שאתה מנהל ידועות, לכן אנחנו בטוחים שגם בתפקיד הזה תעשה רבות, גדולות ונצורות.
רחל אדטו: אני מצטרפת למה שאמרת.
אורי מקלב: כמו שידוע לרבים הרבנים פסקו שאנחנו אומרים תפילה מיוחדת בגלל הבצורת או בגלל הפסקת הגשמים או אי תחילת עונת הגשמים.
אורי מקלב: ישנה תפילה מיוחדת שכל בעל תפילה אומר, אמר לי אחד מזקני ירושלים "נכון שהיו כבר היו שנים שאמרנו את התפילה הזאת, אבל לומר את התפילה הזאת בתוך המזגן החזק לא זכיתי" להגיד תן טל ומטר בתוך מגזן זה עוד לא היה".
אורי מקלב: אולי גם הנושא שביקשנו להעלות, הירידה במספר המתחסנים, אולי בגלל שלא התחסנו הגשם לא הגיע, או בגלל שהגשם לא הגיע לא התחסנו.
אורי מקלב: הסיבה היא לא נכונה כי גם לפי הנתונים של משרד הבריאות מחלת השפעת מתפתחת וירידה במספר המתחסנים לא הייתה באף שנה.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שהקבוצות המומלצות לחיסונים הם קשישים, חולים במחלות כרוניות וילדים מגיל חצי שנה עד גיל חמש.
אורי מקלב: בקבוצה הילדים הירידה היא יותר דרמטית.
אורי מקלב: גם כך מדובר על 5% מתחסנים והשנה רק אחוז או שניים התחסנו.
אורי מקלב: מאחר ואנחנו מודעים לחשיבות הנושא, מטרת הדיון היא למנוע את סיבוכי השפעת ומניעת תמותה וגם מעבר לכך את ההשפעות שיש לילדים חולים על כולם.
אורי מקלב: מתן החיסון חשוב ביותר.
אורי מקלב: ניסיתי לחשוב ולהבין מהי הסיבה פרט למודעות שהייתה לציבור בנוגע לשפעת מקסיקו, מה שנקרא שפעת החזירים ולאחר מכן אולי התברר שהיו כאלה שלא היה צורך בחיסונם והשאלה אם החיסון נכון או שהיה מיותר.
אורי מקלב: במידה מסוימת היום אבד האמון של האנשים בנושא הזה.
אורי מקלב: אני חושב שהחיסון נגד שפעת הוא אבסולוטי, לדעתי כולם חושבים שהוא נחוץ.
אורי מקלב: במחקר שהתבצע עכשיו בקנדה על שתי קבוצות, שתי קהילות שחלקן חיסנו את הילדים וחלקן לא.
אורי מקלב: כלומר אחת כן חיסנה והשנייה לא.
אורי מקלב: בקרב הקהילה שלא חיסנה את ילדיה הייתה עלייה של 61% מול הקבוצה השנייה.
אורי מקלב: לדעתי חיסון ילדים הוא מעשה נחוץ וחשוב.
אורי מקלב: אנחנו כאן ברשותך נשמע איך אנחנו מעלים את המודעות ואת המעשה בעניין הזה.
זבולון אורלב: חברת הכנסת דוקטור רחל אדטו.
רחל אדטו: אני מתנצלת, אבל אני לא מצטרפת בכלל לכיוון הזה מכמה טעמים.
רחל אדטו: אגב, אני יכולה להסביר לך גם למה לא מתחסנים עכשיו, אמרת כבר שבגלל המזגן והשמש הזורחת והחום בחוץ אתה לא חושב בכלל על השפעת.
רחל אדטו: אנחנו יודעים ששפעת מוגברת בחורף ולכן גם אין מודעות כרגע.
אורי מקלב: מתחסנים עוד לפני החורף, אנשים שיודעים שהם צריכים להתחסן עושים את זה עוד לפני החורף.
רחל אדטו: לאורך כל השנים, עד לשנה שעברה, הוגדרו קבוצות הסיכון.
רחל אדטו: הייתה קבוצת סיכון אחת שהייתה ידועה והם תמיד היו מקבלים את החיסונים בחודש אוקטובר, כמו שאמרת לפני החורף, אלו הם הקשישים, חולי מחלות כרוניות, קבוצות הסיכון.
רחל אדטו: על מה שמשרד הבריאות כותב כאן אני מאוד תמהה, כי נשים בהיריון, ילדים היו קבוצת סיכון רק בשנה שעברה לשפעת החזירים.
רחל אדטו: נשים בהיריון מעולם לא הוגדרו כקבוצת סיכון, ופתאום עכשיו משרד הבריאות שם אותן כקבוצת סיכון וזה נראה לי מוזר, מאוד תמוה.
רחל אדטו: גם ילדים עד גיל חמש לא נחשבו אף פעם כקבוצת סיכון.
רחל אדטו: תמיד קופות החולים היו מחסנות מלכתחילה את קבוצת האנשים הקשישים, החולים הכרוניים, אלו האנשים שלהם המליצו להתחסן.
רחל אדטו: הדף הזה שמעודד את כלל מדינת ישראל, אני לא מבינה מה עומד מאחורי זה.
רחל אדטו: אני לא רוצה להגיד בקול מה אני חושבת, וזה מסתדר לי גם על שלטי החוצות המתנוססים בכל מקום בנוגע לחיסונים.
זבולון אורלב: מה את רוצה לומר?
רחל אדטו: אני חושבת, מהשנה שעברה נשאר עודף של חיסונים במחסנים, הם אמרו בשנה שעברה שהחיסונים האלה ישמשו כחיסון נגד השפעת בשנה הנוכחית.
רחל אדטו: האם זו דרך לפתור את בעיית העודפים שנשארו במחסנים?
זבולון אורלב: תוקפם לא פג?
רחל אדטו: אני לא יודעת.
רחל אדטו: אני רק אומרת שבסוף השנה שעברה, כשנשארו המיליונים של התרופות במחסנים של משרד הבריאות הם אמרו שהם טובים לחסל את השפעת הנוכחית.
רחל אדטו: לכן אני לא יודעת, כי מה פתאום נשים בהיריון נכנסו לקבוצת סיכון, מה פתאום משרד הבריאות הוציא שנשים בהיריון הן קבוצת סיכון.
רחל אדטו: מעולם, אבל מעולם הן לא היו בקבוצת סיכון עד שנה שעברה שהייתה שפעת החזירים.
רחל אדטו: פעם ראשונה שנשים בהיריון בכלל נכנסו לקבוצת סיכון של משהו.
רחל אדטו: אני לא מבינה מה שכתוב כאן.
זבולון אורלב: את מומחית בגניקולוגיה.
רחל אדטו: נכון וגם בהיותי חברת כנסת אני עדיין מומחית בגניקולוגיה ולכן אני אומרת זה.
רחל אדטו: לכן אני לא מבינה את קול הקורא של משרד הבריאות.
רחל אדטו: אני לא מבינה את זה ואני לא מקבלת את קול הקורא הזה.
רחל אדטו: אני נשארתי עם המון ספקות על הצורך בחיסון המוני כמו שהוא נעשה כרגע.
רחל אדטו: אני חוזרת ואומרת שמה שהיה נכון עד השנה שאנשים חולים כרונים הם קבוצת הסיכון המאוד בעייתית שכל שפעת יכולה להכניס אותם לדלקת ריאות ולסיבוכי דלקת ריאות זה היה נכון לגבי כל השנים, וזה היה אמור להיות נכון גם עכשיו.
רחל אדטו: אני מניחה בעזרת ה' שאם באמת ירד גשם תהייה הרבה יותר עלייה במודעות.
זבולון אורלב: דוקטור אמיליה אניס, אני מבין שאת מנהלת האגף לאפידמיולוגיה במשרד הבריאות.
זבולון אורלב: זה האגף שממונה על החיסונים?
אמיליה אניס: זה האגף שממונה על החיסונים.
זבולון אורלב: אנחנו מתרכזים בעיקר בסוגיית הילדים למרות שדובר גם על נשים בהיריון שהן בדרך כלל לא באוכלוסיית הסיכון.
אמיליה אניס: תרשה לי להתייחס לכל הסוגיות שהועלו.
אמיליה אניס: בוקר טוב לכולם וכל מי שלא התחסן זה לא מאוחר להתחסן, הוא עדיין יכול.
זבולון אורלב: סליחה על קריאת הביניים, כשאני שאלתי לפני חודש את הרופא שלי, שאני לא אנקוב בשמו, האם עלי להתחסן כן או לא, הוא אמר לי "עדיין אל תתחסן".
זבולון אורלב: כעת אני מבין לאור מה שאת אמרת.
זבולון אורלב: הוא אמר לי "שמע, יש כמה סוגים של החיסונים ועכשיו משתמשים בסוג הלא טוב".
אמיליה אניס: ממש אין שום קשר בין מה שהוא אמר לעובדות.
אמיליה אניס: אנחנו כמשרד הבריאות אימצנו את ההמלצות של המרכז האמריקאי לבקרת מחלות לגבי קבוצות לחיסון נגד שפעת.
אמיליה אניס: כבר הרבה שנים הן כוללות נשים הרות, הרבה שנים, וזה לא התחיל רק עם שפעת החזירים, זה התחיל הרבה שנים לפני כן, זה כולל גם ילדים עד גיל חמש שנים.
אמיליה אניס: זה גם התפרסם בהנחיות הרשמיות שלנו, זה מופץ לקופות החולים, זה מתפרסם באתר האינטרנט של משרד הבריאות, כל אנשי המקצוע וגם הציבור מקבל את המידע על קבוצות הסיכון.
אמיליה אניס: בנוגע לירידה באחוז המתחסנים, אני מבינה שאנחנו מתמקדים בקבוצת הילדים עד גיל חמש.
אמיליה אניס: על פני הנתונים שהועברו מקופות החולים למרכז הלאומי לבקרת מחלות עד אמצע נובמבר התחסנו 6.7% מבני שישה חודשים עד 59 חודשים.
אמיליה אניס: אלו נתונים ארציים.
זבולון אורלב: רק 6.7%?
אמיליה אניס: 6.7% עד גיל חמש שנים, עד גיל 59 חודש.
רחל אדטו: בניגוד למתי?
אמיליה אניס: בשנה שעברה, התחסנו בתקופה מקבילה עד אמצע נובמבר 7.2% מקבוצת הגיל הזאת.
אמיליה אניס: כאשר אנחנו זוכרים שבשנה שעברה היה חשש מפני שפעת החזירים ולכן אחוז החיסון היה גבוה יותר.
אמיליה אניס: אם נלך שנה אחורה לשנת 2008 נמצא שקצת למעלה מ- 6% מהילדים מקבוצת הגיל הזאת התחסנו.
אמיליה אניס: זאת אומרת שאני לא יודעת אם בכלל אפשר לדבר על ירידה דרמטית בכיסוי החיסון בקבוצת הגיל הזאת.
זבולון אורלב: אבל לא אני פרסמתי את הידיעה בעיתונות.
זבולון אורלב: אתם פרסמתם.
אמיליה אניס: אבל אתה מתייחס ספציפית לקבוצת גיל הילדים וגם אני התייחסתי ספציפית לנתונים לקבוצת הגיל של הילדים.
אמיליה אניס: כל מה שאמרתי הוא נכון לילדים בני 6 עד 59 חודשים.
אמיליה אניס: בשנים קודמות עד סיום העונה התחסנו קצת למעלה מ- 10% בקבוצת הגיל הזאת.
זבולון אורלב: למרות שאתם מגדירים אותם כקבוצת סיכון.
זבולון אורלב: ומה קורה בקרב הקשישים?
זבולון אורלב: כדי שאני אבין בהשוואה לקבוצת סיכון אחרת שהיא לא במחלוקת.
אמיליה אניס: לגבי בני 65 ומעלה.
אמיליה אניס: אני אציין את הנתונים לגבי השנה וגם נתונים של שנים קודמות.
אמיליה אניס: גם קודם.
אמיליה אניס: בני 65 ומעלה עד אמצע נובמבר השנה התחסנו 45.6% לעומת תקופה מקבילה אשתקד שהאחוז עמד על 53.6% ולעומת שנת 2008 שהיה דומה, לא כולל נתונים מאחת הקופות, אני מניחה שאלו הנתונים הארציים.
רחל אדטו: אמיליה אניס, שנה שעברה הייתה שנה בעייתית בגלל הנושא של שפעת החזירים.
אמיליה אניס: לכן האחוזים בשנה שעברה היו גבוהים יותר, ולכן גם אמרתי שאי אפשר לדבר על ירידה דרמטית, זה פשוט לא נכון.
זבולון אורלב: איפה הירידה של 80% שדיברתם עליה?
זבולון אורלב: "השיעורים נמוכים ומטרידים ביותר את ראשי מערכת הבריאות.
זבולון אורלב: עד כה התחסנו בישראל 550,000 איש לעומת 900,000 איש שהתחסנו כנגד השפעת בתקופה מקבילה אשתקד, ירידה של 40%, זו לא הדעה שלי  אלא דעתו של משרד הבריאות.
רחל אדטו: 900,000 איש כולל המתחסנים נגד שפעת החזירים?
זבולון אורלב: לא יודע,  כתוב פה "חיסון נגד שפעת".
אמיליה אניס: אלו הנתונים המעודכנים שקיבלתי מהמכרז לבקרת מחלות.
זבולון אורלב: הדובר שלכם לא מקבל את הנתונים המעודכנים האלה?
אמיליה אניס: הוא מקבל את הנתונים המעודכנים, אלו הנתונים שלפניי.
אמיליה אניס: אני רוצה לציין שקודם כל הקופות עושות מאמצים כדי לחסן את הילדים עד גיל חמש על פי ההמלצות שלנו.
אמיליה אניס: גם אנחנו כמשרד פועלים לעידוד חיסון הילדים.
אמיליה אניס: בימים אלה עומד להתפרסם צו של שר הבריאות לפיו הקופות תקבלנה תמריצים לחיסון ילדים עד גיל חמש כמו שהן מקבלות תמריצים לגבי חיסון קשישים.
זבולון אורלב: מה פירוש תמריצים?
אמיליה אניס: תמריץ זה כסף.
רחל אדטו: מאיזה תקציב?
אמיליה אניס: זאת אומרת שאנחנו עושים את כל מה שאנחנו יכולים כדי לעודד את החיסון לקבוצת הגיל הזאת וגם הקופות.
זבולון אורלב: האם ידוע לך אם בנקודות טיפת חלב ניתן לקבל את החיסון הזה?
אמיליה אניס: לא, אלו חיסונים שניתנים רק בקופות החולים.
אסתר גורן: בטיפת החלב של מכב"י שירותי בריאות, ניתן לקבל חיסון נגד שפעת.
חגית גבירץ: גם של שירותי בריאות כללית אפשר.
זבולון אורלב: מה אחוז מרכזי טיפת החלב של קופות החולים מכלל המרכזים ?
זבולון אורלב: רובם אינם של קופות חולים.
זבולון אורלב: למה זה לא עלה בדעת משרד הבריאות אם הוא רוצה לעודד חיסון בקרב ילדים, הרי גם בטיפת חלב נמצאות אחיות ומי שמזריק את זה הן אחיות.
אמיליה אניס: זה נכון והנושא נדון והוחלט שנכון להיום החיסון הזה יינתן במסגרת קופות החולים.
זבולון אורלב: את זה הבנתי.
זבולון אורלב: אני רק שואל למה, ועל זה לא קיבלתי תשובה.
זבולון אורלב: אני מעריך שמי שמגיע לקופות החולים, אלו ילדים חולים בדרך כלל.
אמיליה אניס: לא רק, אבל ילדים בקבוצת הגיל הזאת הם חולים לא מעט ובעיקר ילדים שהולכים למעונות יום ולמסגרות חינוכיות, זאת הזדמנות לרופא המטפל להסביר לאימא שכדאי לה לחסן ושאנחנו ממליצים לחסן שלא בזמן מחלה, רק כשהוא יחלים.
זבולון אורלב: אני ממש לא מבין את העניין הזה, תסלחו לי.
זבולון אורלב: אני לא רופא ואתם הרופאים, אתם אומרים שאת האוכלוסייה ראוי לחסן, אני מניח שילדים שמגיעים לקופת חולים אני מניח ש- 95% מביקורים שלהם בקופת חולים הם כשהם חולים, אולי 5% מגיעים לראות הקישוטים.
זבולון אורלב: בזמן שהם חולים הם לא יכולים לקבל את החיסון, מה חשבתם שההורה עכשיו יבוא במיוחד  להתחסן בנוסף ליום העבודה שהוא הפסיד כתוצאה ממחלתו של הילד, עכשיו הם יגיעו שוב לחסן אותו?
אמיליה אניס: הוא לא חייב להפסיד יום עבודה, מרפאות קופות החולים פתוחות.
זבולון אורלב: למה אי אפשר לחפש דרכים יותר ידידותיות כמו אחות בטיפת חלב?
זבולון אורלב: אני מבין שלפחות עד גיל שלוש פריסתם מאוד רחבה, אין ילד שלא מבקר בטיפת חלב אחת לכמה חודשים והם נחשבים לעזרה מאוד ידידותית.
זבולון אורלב: גם הפריסה שלהם לדעתי היא רחבה יותר מהפריסה של מרפאות קופות החולים.
זבולון אורלב: שנית מה עם האחיות של בתי הספר?
זבולון אורלב: למה לא אחיות בתי הספר?
אמיליה אניס: לבית הספר מגיעים מגיל שש ואילך.
זבולון אורלב: סליחה, אני מתכוון לגני הילדים.
רחל אדטו: אין שירותי בריאות בגני הילדים.
זבולון אורלב: לקחתי את השאלה שלי חזרה.
אסתר גורן: הביקורים בטיפת חלב, הם עד גיל חמש.
זבולון אורלב: אם כך זה רק מחזק את שאלתי.
אמיליה אניס: לצוות קופות החולים מיומנות לתת חיסונים נגד שפעת, מרפאות קופות החולים פתוחות גם בשעות אחר הצהריים וגם בימי שישי ולכן אין צורך להפסיד יום עבודה לשם כך.
אמיליה אניס: חשובה המודעות וזה לא עניין של יום העבודה.
זבולון אורלב: אני לא אמרתי לסגור את החיסון בקופת החולים, אני אמרתי לפתוח ערוץ נוסף, את לא עונה למה לא.
זבולון אורלב: הבנתי שהם מיומנים ושהמרפאות פתוחות, הכל בסדר, תסבירי לי למה לא.
אמיליה אניס: אני מוכנה להעביר את השאלה לבדיקה.
זבולון אורלב: מבחינה מקצועית את לא רואה טעם מיוחד למנוע את זה?
אמיליה אניס: אין טעם למנוע אבל אני גם לא רואה סיבה מיוחדת למה אי אפשר לתת את זה כמו שהיה עד היום, במסגרת קופות החולים שגם מקבלות את כל התמריצים.
זבולון אורלב: אני ממש מופתע מהתשובה.
זבולון אורלב: את מופקדת מטעם מדינת ישראל שאוכלוסייה זו תתחסן, את מוסרת נתונים שבשנים רגליות בסוף העונה מתחסנים רק כ- 10%, כלומר אנחנו חושפים כ- 90% מהילדים שלנו לכל מה שאתם כתבם, לא אני כתבתי.
זבולון אורלב: אתם כתבתם "יש לציין שאנו בתחילתה של תחלואה השפעת העונתית, ולפני עליה בשיעורי תחלואה שיביאו איתם כמו כל שנה מקרה תמותה מיותרים".
זבולון אורלב: אלו מילים מאוד קשות.
זבולון אורלב: מבהילים כאן את האנשים.
זבולון אורלב: את מופקדת על הנושא, אתם נכשלים בשיעור של 90%.
זבולון אורלב: שואלים פה שאלת תם לא של איש מקצוע ואין תשובה.
זבולון אורלב: לא מטריד אתכם הדבר הזה?
זבולון אורלב: את מי צריך להטריד ש- 90% מהילדים לא מתחסנים בחיסון שמשרד הבריאות אומר שזה עלול להביא לתחלואת יתר ומקרי תמותה מיותרים.
אמיליה אניס: זה מטריד אותנו ובגלל שזה מטריד אותנו אנחנו מרחיבים את התמריצים לקופות החולים גם לגבי חיסון קבוצת הגיל הזאת כמו שאנחנו עושים עם הקשישים, בדיוק מאותה סיבה שאמרת שהנושא מטריד אותנו.
אמיליה אניס: אנחנו פועלים כל הזמן ומחפשים עוד ועוד דרכים כדי לשכנע הן את ההורים והן את אנשי המקצוע בחשיבותו של החיסון.
זבולון אורלב: איך אתם משכנעים את ההורים, הרי את התמריץ מקבלת קופת החולים?
אמיליה אניס: את התמריץ מקבלת קופת החולים, יש דפי מידע להורים, אנחנו מפרסים בתקשורת מידע להורים, הקופות מפרסמות מידע להורים, גם אנחנו וגם הקופות כאן.
זבולון אורלב: אני מניח שאתם עושים את זה כל שנה.
אמיליה אניס: נכון, הם עושים את זה כל שנה.
אמיליה אניס: אגב שמעת את דוקטור רחל אדטו שהיא גניקולוגית ששאלה למה צריך את החיסון.
זבולון אורלב: היא דיברה כגניקולוגית על נשים הרות, היא טוענת שנשים הרות הן לא בקבוצת הסיכון.
זבולון אורלב: לא זה הדיון.
אמיליה אניס: גם נשים הרות הן קבוצת סיכון.
זבולון אורלב: על זה תקיימו  דיונים במוסדות הרפואיים שלכם.
זבולון אורלב: אני לא מבין בזה וזו לא הוועדה לקידום מעמד האישה.
אורי מקלב: אדוני היושב ראש זה ברור ממשרד הבריאות שלילדים הם קבוצת סיכון.
זבולון אורלב: פרופסור אלי סומך יושב ראש חטיבת הילדים בבית החולים וולפסון.
זבולון אורלב: אתה עובד משרד הבריאות?
אלי סומך: כן.
אלי סומך: וולפסון הוא בית חולים ציבורי.
זבולון אורלב: אין לך תפקיד במשרד הבריאות?
אלי סומך: לא. אני כרגע יושב ראש החוג למחלות זיהומיות בילדים, חוג מקצועי של רופאים למחלות זיהומיות בילדים בישראל.
אלי סומך: אני עובד בית החולים ממשלתי ומתוקף זה אני עובד משרד הבריאות.
זבולון אורלב: הוזמת לכאן דרך משרד הבריאות?
אלי סומך: דרך ההסתדרות הרפואית בישראל.
אלי סומך: ראשית אני רוצה להתייחס במשפט אחד לנושא של הנשים בהריון שהן כן בקבוצות המומלצות לחיסון כבר מספר שנים, תחילה דובר על השליש השני והשלישי וכעת על כל תקופת ההיריון, מכמה סיבות וככל שקיימים יותר נתונים זה מראה למה חשוב לחסן אותן.
אלי סומך: ראשית אישה הרה נמצאת בכל זאת בסיכון יתר למחלת שפעת יותר קשה.
אלי סומך: ראו שנשים בהיריון כן מתחסנות אז הילדים בחצי השנה הראשונה חולים פחות כי הן מעבירות את החיסון הפסיבי לילדים.
אלי סומך: חיסון הילדים - אני רוצה לברך את חבר הכנסת אורי מקלב שהעלה את הנושא הזה, יש עדיין מודעות לקויה לנושא הזה בקרב הציבור וגם בקרב מערכת הבריאות חושבים ששפעת אצל ילדים זה חלק מהחורף, כמו שנרטבים בגשם, כמו שעוברים את החורף גם עוברים את השפעת.
אלי סומך: מתברר ששפעת בילדים גובה מחיר מבחינת סיבוכים ומבחינת אשפוזים וראו שאשפוזים בעיקר של ילדים עד גיל שנתיים הם כמעט באותו שיעור של קבוצות מסורתיות שאנחנו רודפים אחריהן כל השנים.
זבולון אורלב: אני מצטער שאני מפסיק אותך, כפי שאמרתי, אני בשעה 11:30 צריך לעבור לוועדת הכספים.
זבולון אורלב: ביקשתי מחברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס שתנהל את הישיבה כחברת הוועדה, אני רוצה לומר שיש הצעה לדיון מהיר בסוגיה שאנחנו מתרכזים בה והיא חיסוני השפעת בקרב ילדים.
זבולון אורלב: מתברר שהנתון הרב שנתי עומד של כ- 10% בסוף העונה, 90% לא מתחסנים.
זבולון אורלב: לעונה הזאת אנחנו עומדים על- 6.7% שזה בערך משתווה לממוצע.
זבולון אורלב: אנחנו דנים למה אנחנו משלימים עם כך ש-  90% לא מתחסנים.
זבולון אורלב: מתברר שרק קופות חולים יכולות לחסן ולא טיפות החלב, שאלנו למה לא טיפות חלב.
זבולון אורלב: כעת רשות הדיבור של פרופסור אלי סומך יושב ראש חטיבת ילדים בבית החולים וולפסון שהוא גם היושב ראש של האיגוד המקצועי של רופאי הילדים שעוסקים בזיהומים.
זבולון אורלב: החלפת יו"ר – היו"ר אורלי לוי אבקסיס
אורי מקלב: המשפט האחרון היה שזה לא מדובר רק בשפעת, אלא זה הרבה יותר חמור.
אלי סומך: זה לא רק שפעת.
אלי סומך: אספנו נתונים לגבי אשפוזים בגלל השפעת.
אלי סומך: התברר שאחד מכל 1,000 ילדים בישראל בחורף מתאשפז בגלל שפעת.