GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: יש לי שאלה אליך, ביום שישי לפני כשבועיים היה יום עיון במכללה האקדמית נתניה, על חוק זכויות התלמיד בעקבות הוצאה לאור של ספרו של דוקטור יוסי גרין שהיה בעבר עובד בכיר במשרד הרווחה, ושם כמובן חברת הכנסת דוקטור עינת וילף הייתה מולי והתווכחנו, הייתה פרופסור מאיכילוב שעזרה לי והיו אחרים שהפריעו לי, בין היתר צעקו לי למה אין חובות התלמיד.
זבולון אורלב: אמרתי שמאחר וילד הוא חסר ישע, אין לו הגנה והוא לא ישות בפני עצמה שיכול להגן על עצמו לכן הוא צריך הגנה, לא הגנה אלא זכויות בסיסיות.
זבולון אורלב: זה חוק, וכידוע את יישום החוק אפשר לתבוע בבית המשפט.
זבולון אורלב: מה שייך חובות ילד, נניח שחובת ילד להגיע בזמן לשיעור ולהכין שיעורי בית, יהיה כזה חוק, ואם הוא לא יעמוד בחוק אתה תתבע אותו בבית המשפט?
זבולון אורלב: אין חובות חוקיות כלפי ילד.
זבולון אורלב: צועק לי החברותא שלי מישיבת ההסדר, פרופסור סיני דויטש, הוא סגן הנשיא והרקטור, הוא והשופט אזולאי שהם משפטנים דגולים, "לא, אתה טועה, גם בחוק הכשרות המשפטית יש חובות של ילד".
זבולון אורלב: מה עמדתך בסוגיה הזאת?
פרץ סגל: הנושא הזה נדון בוועדת פרופסור דן שניט בנושא אחריות הורית בגירושין, לסעיף שקיים בחוק כשרות משפטית ואפוטרופסות על חובת הילד לכבד את הוריו.
פרץ סגל: החובה הזאת קיימת ואנחנו מתכוונים - - -
זבולון אורלב: אם הוא לא מכבד אתה תוכל לתבוע בבית משפט.
זבולון אורלב: זה נכתב כבר לפני כשלושת אלפים שנה בעשרת הדיברות.
פרץ סגל: אכן כך.
פרץ סגל: במושג של זכויות יש קושי מסוים כי בדרך כלל מבחינה משפטית אנחנו רואים את יחס זכות עומדת מול חובה, לעומת זאת כאשר מדובר בזכויות ילד לא מדובר כאן על זכות מול חובה אלא על מחויבות להביא לכך שיתממשו לו הזכויות.
פרץ סגל: כלומר התפיסה הרגילה המשפטית איננה מדויקת כאשר מדובר כאן בנושא הזכויות.
פרץ סגל: כאן במושג הזכויות, לאותן עקרונות שכולם מחויבים להם כי הוא מטרה לעצמה לאותו ילד.
זבולון אורלב: עדיין לא הבנתי.
זבולון אורלב: תענה לי מה אני משיב לאפיקורסים שאומרים למה החוק הוא רק חוק זכויות ולא זכויות וחובות.
זבולון אורלב: שתהיה חובה לכבד את המורה, חובה לבוא בזמן, חובה להימנע לנהוג באלימות, חובה להכין שיעורי בית, חובה להצליח במבחנים.
פרץ סגל: כפי שציינתי בהתחלה כשאמרתי שמדובר בחוסר של תפיסה מדובר בחוסר של כלים.
פרץ סגל: לא נראה לי שהכלים המשפטיים הם הכלים, אותו דבר גם לגבי המידע באינטרנט ששם הכלים הם חינוכיים.
פרץ סגל: אני אתן דוגמה, הכלים של הצדק המאחה לטיפול באלימות במשפחה, לצערי הרב וכפי שהזכירה השופטת סביונה רוטלוי בעניין ההליכים החלופיים, הנושא הוזנח לחלוטין ולא לדבר על כך שלאחרונה נסגר כל התחום במשרד המשפטים כי החליטו שאין כבר צורך בנושא הזה.
פרץ סגל: כלומר גם הכלים שלכאורה אנחנו צריכים להשתמש בהם לא יעמדו לרשותנו.
מוריאל מטלון: יש חוק במדינת ישראל, נדמה לי משנת 1950, שקובע שהחינוך הוא חובה והוא מחייב את כולם והוא מחייב גם את התלמידים.
מוריאל מטלון: זאת התשובה.
סביונה רוטלוי: התשובה העיקרית היא שכאשר ניתנות זכויות אדם למבוגרים לצידם יש חובה, שידוע לכל, לכבד גם את הזכויות של האחר.
סביונה רוטלוי: הרעיון הזה שהוא בבסיס הזכויות שצריך להקנות גם למורים, לתלמידים ולהורים.
הילה טנא-גלעד: יושב לצדי עורכת הדין  דניאל לויתן שכתבה את הדוח לוועדה של האו"ם.
הילה טנא-גלעד: אני רוצה ליישר כאן משהו כי אני חושבת שיש כאן חוסר הבנה.
הילה טנא-גלעד: הכתיבה של דוחות ביחידה שלנו שהוקמה בשנת 2000 נעשית באנגלית שהיא שפה לאו"ם.
הילה טנא-גלעד: מאחר ואין תקצוב לתרגום מעברית לאנגלית כוח האדם ביחידה פועל באנגלית.
הילה טנא-גלעד: הכתיבה נעשית באנגלית ורוב העבודה ביחידה נעשית באנגלית.
הילה טנא-גלעד: אין שני שלבים, הכתיבה נעשית באנגלית ואנחנו מקבלים את התשומות מכל משרדי הממשלה ומהגורמים הרלוונטיים באנגלית וכותבים את הדוחות באנגלית כי אלו שני שלבים שאין להם טעם מבחינתנו.
זבולון אורלב: התירוץ לא התקבל.
הילה טנא-גלעד: זה לא תירוץ אדוני, זו שיטת עבודה.
זבולון אורלב: אתם צריכים לשנות את שיטת העבודה שלכם.
זבולון אורלב: לא עולה על הדעת שדוחות שמגישה מדינת ישראל לא יהיו שקופים לאזרחי המדינה, אני מתפלא עליכם כמשרד המשפטים שאין לכם את ההבנה הבסיסית הזאת באשר לזכויותיהם של אזרחים להיות ערים, לפקח עליהן ולדעת מה קורה כשאתם מגישים דוחות באנגלית.
זבולון אורלב: אני מצפה ממשרד המשפטים שלפחות את החובה הזאת, הוא מבין בעצמו ואני מקווה שאני לא צריך להעביר את זה כעת מעל במת הכנסת או להעביר הצעת חוק שכל דוח שמשרד המשפטים כותב יהיה גם בעברית.
זבולון אורלב: מה זה?
הילה טנא-גלעד: מן הסתם זה היה מסייע לנו בעבודה, אבל העובדה, תקצוב לחוקים הופסק בשנת 1990.
הילה טנא-גלעד: חוקי מדינת ישראל לא מתורגמים לאנגלית למשל.
זבולון אורלב: שלא יתורגמו לאנגלית, אני מדבר על שפה רשמית של מדינת ישראל, עברית.
הילה טנא-גלעד: אני אעביר את המלצתך למשרד, אני מאוד אשמח אם זה יתוקצב.
זבולון אורלב: זו לא תהיה המלצה.
זבולון אורלב: בעניין הזה אני לא מתכוון לוותר.
הילה טנא-גלעד: יש עוד כמה דוחות שנכתבים, כולל עוד שבעה דוחות שנכתבים לוועדה לזכויות אדם, כולם נכתבים בשפה האנגלית.
זבולון אורלב: אני חושב שזו טעות חמורה מאוד, כי מה שקורה כרגע בעצם נעלם מאיתנו, זה נעלם מהציבור, זה נעלם מהארגונים, וזה לא בסדר.
הילה טנא-גלעד: הדוח הראשון תורגם, הוא לא נכתב על ידי משרד המשפטים הוא נכתב על ידי מכון פרטי, כי בעבר הדוחות נכתבו על ידי גורמים פרטיים.
זבולון אורלב: לא נעים להגיד, אבל יושבים כאן שני מנהלים כלליים לשעבר, אני אומר לך שזו באמת לא שאלה של תקציב.
זבולון אורלב: זה לא מתאים להגיד כזה דבר בוועדה של הכנסת ושמשרד המשפטים יאמר אין לי תקציב לתרגם דוח חשוב כמו זכויות האדם או זכויות התלמיד.
זבולון אורלב: אולי נקים וועדת חקירה.
רונית תירוש: נגיש שאילתא.
זבולון אורלב: את תגישי שאילתא, אנחנו נכליל את זה בהחלטות הוועדה כדי ששר המשפטים יענה לנו .
זבולון אורלב: הוא הבטיח לקיים את החלטות הכנסת.
הילה נטע-גלעד: הדוח עצמו הוא שיקוף של מצב הקיים כפי שנמסר על ידי משרדי הממשלה.
הילה נטע-גלעד: אנחנו אמונים על כתיבת הדוחות אבל אנחנו לא יוצרים יש מאין, כמו שהשופטת סביונה רוטלוי ציינה הדוח שלה אכן מככב בדוח מכיוון שהוא חלק משמעותי.
הילה נטע-גלעד: הדוח הזה בעצם מגשר על תקופה מאוד ארוכה מאחר והדוח הקודם הוגש בשנת 2001 ולכן הדוח הזה כיסה את כל התקופה הזאת.
הילה נטע-גלעד: בנוגע לנושא של הנציבות, בשבוע הבא עולה לוועדת שרים לחקיקה הצעת חוק נציבות שוויון זכויות אדם באופן כללי.
הילה נטע-גלעד: גם הנושא הזה מונח על שולחננו.
זבולון אורלב: שהוא מוגש על ידי משרד המשפטים?
הילה טנא-גלעד: אני חושבת שזה גלגול חמישי או שישי של הצעת חוק של חבר כנסת - - -
זבולון אורלב: מה ייעוץ לחקיקה לא יודעים את זה?
הילה טנא-גלעד: אני חושבת שזה הגיע לגורמים אחרים מאחר וזה לא מיוחד לזכויות הילד, זה זכויות אדם באופן כללי.
יצחק קדמן: שם אין חובות לאדם, רק זכויות?
רונית תירוש: גלגול שישי של איזה חוק?
הילה טנא-גלעד: של הצעת חוק נציבות שוויון זכויות אדם.
זבולון אורלב: הצעת חוק פרטית.
זבולון אורלב: אין לה סיכוי, לדעתי.
נטע פת: אני מהסנגוריה הציבורית הארצית.
נטע פת: בהקשר של החוק הפלילי וכפי שציינה גם כבוד השופטת סביונה רוטלוי "חוק הנוער שפיטה ענישה ודרכי טיפול" נכנס לתוקפו לפני כשנה וחצי וצריך לציין לטובה את כל עבודת הכנסת בנושא.
נטע פת: התיקונים וגם כאלה שהיינו סקפטיים לגביהם נכנסו באופן מידי ומכריע, מלבד דברים קטנים הנוגעים למעצרים וחקירה.
נטע פת: פורסם לאחרונה דוח של ארגון בצלם.
נטע פת: אפשר לציין לטובה את פעילותם של בתי המשפט ושל הכנסת בנושא.
נטע פת: הסנגוריה גם רוצה לציין שאנחנו אופטימיים היום בנוגע לזכויות קטינים בהקשר של החוק הפלילי.
נטע פת: הסנגוריה עוסקת בשיתוף עם משרד החינוך, הגברת טובה בן ארי, בנושא מניעה וחינוך.
נטע פת: מעל 30.000 תלמידי בתי ספר עבורו תכנית של הסנגוריה הציבורית שקשורה למניעה וחינוך.
זבולון אורלב: 30.000 תלמידים הם רבע משנתון אחד ויש שנים עשר שנתונים, אז תעשו חשבון בכמה מדובר.
זבולון אורלב: אתם אומרים שזה הרבה אבל רונית תירוש ואני מבינים את ההיקפים.
זבולון אורלב: זה רבע משנתון.
נטע פת: הפרויקט פועל רק שנה וחצי וזה עדיין יפה.
נטע פת: החוק נכנס לתוקף לפני שנה וכבר 30,000 תלמידים יודעים את הזכויות שלהם.
זבולון אורלב: משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה הלך כבר.
זבולון אורלב: המשרד לביטחון פנים, סגן ניצב מאיר ברקוביץ בבקשה.
מאיר ברקוביץ: תודה על רשות הדיבור שביקשנו אותה קודם כי אני צריך להיות נוכח בישיבה אחרת כאן בכנסת.
מאיר ברקוביץ: לדעתי משותף לנו שסדר הדוברים לא מעיד על סדר החשיבות.
מאיר ברקוביץ: גם אנחנו חושבים שהמשטרה יכולה לבוא רק אחרי שיש חינוך ואחרי שיש בריאות ויש רווחה ואסור לערבב את התחומים ולא לשאוב את רשויות האכיפה לכל מיני מקומות שהם לא צריכות להיות שם.
מאיר ברקוביץ: דיברו כאן הרבה על חצי הכוס הריקה וזה טבעי כי היא תמיד למעלה, אבל אני רוצה להתייחס למשהו שהוא בחצי הכוס המלאה או רבע הכוס המלאה.
מאיר ברקוביץ: אבל גם החלק הזה חשוב כי לדעתי הוא מעיד על הכיוון.
מאיר ברקוביץ: אני מבקש לדבר על שני דברים שנעשו בעשור האחרון ושהייתה לי הזכות, אולי גם החובה, להיות מעורב בהם לאורך כל העשור הזה ושהם מהווים שינוי בדפוס עבודה ובצורת חשיבה.
מאיר ברקוביץ: לא עוד מאותו דבר ולא להקפיד על מה שיש.
מאיר ברקוביץ: כמובן שיש לנו הרבה מאוד מה לשפר ולכולנו יש עוד הרבה עבודה כדי לעשות טוב יותר את הדברים שאנחנו עושים ממילא.
מאיר ברקוביץ: לדעתי הם שני דברים שדווקא בישיבה חשובה כזאת יש מקום להגיד אותם בגלל המשמעות העקרונית שלהם.
מאיר ברקוביץ: יש שני דברים שהתפתחו בעשור האחרון שהמשטרה היא חלק מהם, היא לא זאת שאחראית עליהם אבל היא בהחלט בין המשרדים שמובילים אותם.
מאיר ברקוביץ: האחד, נושא של הליכים חלופיים דווקא.
מאיר ברקוביץ: נכון שכמו שאמרה השופטת סביונה רוטלוי זה לא בחקיקה, והבעיות הן בעיקר בעיות תקציביות והן לא בעיות שנובעות מהסכמה של הגורמים המקצועיים.
מאיר ברקוביץ: הייתה הצעה שלצערנו פוספסה והיא לעגן בחקיקה לפחות ברמת העקרונות והמסגרת של ההליכים החלופיים גם אם עדיין יש מגבלות תקציביות, כדי לעשות משהו יותר ממוקד ולהגיד שלגבי כל אחד ייבדק ולהשאיר לנו את מה שאנחנו עושים ממילא עם עוגן חוקי.
מאיר ברקוביץ: על זה הייתה הסכמה גם של הממשלה להצעה פרטית של חבר הכנסת דב חנין.
מאיר ברקוביץ: בדיונים שהיו העניין הזה שהתמסמס וחבל.
מאיר ברקוביץ: לנושא הזה חשיבות מאחר ועד היום ההליכים החלופיים, עד היום, משני הנושאים שאני מדבר עליהם, נהנו בעשור האחרון בערך 14,500 ילדים.
מאיר ברקוביץ: מתחום הצדק המאחה בהליכים של קד"ם – קבוצת דיון משפחתית, המפגש של הנפגע והפוגע במעגלים הרחבים של המשפחה ושל התומכים בהשתתפות קצין המבחן, בהשתתפות נציג המשטרה.
מאיר ברקוביץ: הליך חלופי להעמדה לדין, כלומר זו לא חלופה לאותם תיקים שהיינו סוגרים ממילא כי מושקעים בכל הליך משאבים לא קטנים של כסף.
מאיר ברקוביץ: אני חושב כמובן כפי שנאמר כאן שההשקעה הזאת שווה והיא כעין וכאפס לעומת העלויות שהיו יכולות להיות אם מישהו כזה היה עומד לדין ומנהלים משפט ואחר כך היו נקבעים דרכי טיפול או כליאה.
מאיר ברקוביץ: המשמעות כאן גם מבחינת העקרונות של האמנה שאומרת שבעצם נותנים מקום, זה בעצם אחד מהרגליים המאוד מאוד יציבות וחשובות של ההליך הזה למשפחה ולקטין עצמו לגבש את מה שנכון לעשות לאור הפגיעה שהוא נפגע.
מאיר ברקוביץ: לעשות הפרדה מוחלטת בין הפוגע לבין הפגיעה, לא לשלול אותו אלא לחשוב על הפגיעה ומה הוא עושה כדי לתקן, עם מעמד מאוד מאוד מרכזי לנפגע.
מאיר ברקוביץ: לדעתי ההליכים האלה שעד היום הסתיימו הם בסביבות 400 שהתהליך הגיבוש, הם תהליכים ארוכים כי הם משתפים את כל משרדי הממשלה וזה דורש מכל אחד לוותר על תחומים מקצועיים שהוא היה בלעדי בהם, ולעשות איזו עבודה וחשיבה משותפת.
מאיר ברקוביץ: הליך שנותן יותר מקום לפוגע לנפגע ולמשפחתו.
מאיר ברקוביץ: מתוך ה- 400 המקרים האלה ההליך הזה עובד טוב כפי שהיינו רוצים שיעבוד במשך השנתיים וחצי האחרונות.
מאיר ברקוביץ: כמחצית מהמקרים האלה הם בשנתיים וחצי האחרונות.
מאיר ברקוביץ: לדעתי זה דבר חשוב וזה הכיוון שצריך להמשיך ולפתח אותו.
מאיר ברקוביץ: העניין השני הוא מרכזי ההגנה – צריכים להקים יותר ויש דברים שעדיין לא נעשו.
מאיר ברקוביץ: צריך לדעת שמאז שקם מרכז ההגנה הראשון בירושלים בשנת 2002.
מאיר ברקוביץ: המרכז בתל השומר קם לפני שנה שהוא מרכז הגנה נוסף.
מאיר ברקוביץ: במרכזים אלה עברו כ- 4,200 ילדים נפגעים שקיבלו טיפול מהסוג, שלדעתי, משנה את סדר החשיבה ואת סדר העבודה.
מאיר ברקוביץ: לא מעבירים עוד קטין בין תחנות שונות אלא להיפך, כולנו מתגייסים לטובתו יושבים במקום אחד ועושים את החשיבה יחד.
מאיר ברקוביץ: בהליך זה הוא יושב במקום אחד, מספר במקום אחד ונעשית חשיבה.
מאיר ברקוביץ: שני הדברים האלה מייצגים משהו אחד שאני חושב שהשתנה לטובה בעשור האחרון, שוב, זה לא מספיק ואני לא חושב שאפשר לברך על המוגמר אבל זה מעיד על הכיוון, זו איזו חשיבה משותפת של המשרדים.
מאיר ברקוביץ: מי שמכיר כאן את הביקורת על משרדי הממשלה, בעבר היינו עדים יותר למצב שכל משרד אמר זה באחריותי, זה לא באחריותי, אתה לא עשית, אני כן עשיתי.
מאיר ברקוביץ: אני חושב שהיום כן למדנו מכמה פרויקטים מוצלחים שהנכון הוא לעשות עבודה משותפת.
מאיר ברקוביץ: יש לנו בצד עוד שיתוף פעולה שהוא טוב, יש לנו מה לעשות בתחום העברת המידע, דנים על זה ויש הצעת חוק ממשלתית שהתזכיר שלה הופץ בשבוע שעבר.
מאיר ברקוביץ: יש לנו מה לעשות במעבר בתחום שיתוף הפעולה לשיתוף החשיבה ולשיתוף השפה מבלי לטשטש את התחומים שכל אחד אחראי עליהם.
מאיר ברקוביץ: חשוב להבין שבלי שנעשה משהו משותף ביחד לא נצליח להתקדם גם בתחומים שכל אחד מאיתנו אחראי עליו בנפרד.
זבולון אורלב: משרד הרווחה.
זבולון אורלב: עורכת הדין אודיה איפרגן בבקשה.
אודיה איפרגן: ראשית אני רוצה לציין בנושא ההשמה החוץ ביתית, כפי שהזכירה כבוד השופטת סביונה רוטלוי, באמת הוכן תזכיר להצעת החוק, ההצעה נמצאת בדיונים אחרונים בנושא דיונים תקציבים של המשרד שלנו.
אודיה איפרגן: אין מה לעשות אבל זה חלק אינטגראלי מהנושא.
אודיה איפרגן: בכוונת המשרד לקדם את הצעת החוק אחרי שיסתיימו הדיונים התקציביים.
אודיה איפרגן: חלק גדול מהדברים כבר מיושם היום כפי שציינה השופטת סביונה רוטלוי כמו הנושא של שמיעת ילדים בוועדות החלטה.
אודיה איפרגן: זה מעוגן היום בנהלים במשרד וכל הנושא של התיעוד - - -
זבולון אורלב: שם הוועדות לא שונה?
אודיה איפרגן: הוועדה לתכנון, טיפול והערכה.
אודיה איפרגן: תודה.
זבולון אורלב: כדאי שתדעי שאתי וייסבלאי אומרת לי כעת שלדברי מנהל השירות לילד ונוער במשרד הרווחה מר מוטי וינטר "הנושא אינו כלול בתכנית העבודה של המשרד לשנים 2011-12, המשרד לא קיבל תקצוב לכך".
זבולון אורלב: מוטי וינטר בשיחת טלפון מה- 8 בדצמבר.
אודיה איפרגן: נכון, וזה מה שאני מציינת שעכשיו מתקיימים דיונים תקציביים.
אודיה איפרגן: אם יהיה מענה תקציבי לפני כן יהיה אפשר לשנות  - - -
יצחק קדמן: אתם לא מקיימים אפילו את החלטות הוועדות שלכם.
יצחק קדמן: מאות ילדים שיש לגביהם החלטה של ועדות תכנון, טיפול והערכה על סידור חוץ ביתי מסתובבים ברחוב מפני שאתם משכיחים להפעיל את שיטת המכסות.
יצחק קדמן: נגמרו לכם המכסות וילדים, וגם ילדים בצווי בית משפט, וגם ילדים שלגביהם ועדות תכנון, טיפול והערכה החליטו שבאופן דחוף, חרום - - -
זבולון אורלב: הוא העביר אלי כעת פתק "אל תגיש חוק רק על חובת השמה של צווי בתי משפט, כי זה מה שיקרה לכך שבמקום שוועדת החלטה...
זבולון אורלב: " אם היא תחליט לא יצא מזה כלום, אז לכן היא תרוץ קודם כל לבית המשפט נגד דעת ההורים.
אודיה איפרגן: אדוני בוודאי אם תהיה אפשרות לקבל תקציב לכל הדברים בוודאי שזה עדיף.
אודיה איפרגן: אבל הנושא  - - -
יצחק קדמן: מדובר על ילדים, ילד בן שמונה בירושלים פורץ למכוניות.
אודיה איפרגן: אנחנו באותו צד.
אודיה איפרגן: זה לגבי הנושא הזה.
אודיה איפרגן: בנוגע לנושא נפגעי עבירה, כפי שצוין באמת הוקמו שני מרכזי ההגנה, מרכזי סיוע על פי חוק.
אודיה איפרגן: היום עובדים שני מרכזים נוספים, האחד בצפון והשני בדרום.
אודיה איפרגן: חשוב לנו לציין שגם מבלי שהדבר מעוגן בחקיקה המשרד מתקציבו מתקצב  היום טיפול לילדים נפגעי עבירות מין שזה לא מותנה בבדיקה כלכלית של ההורים, הקטינים מקבלים טיפול.
זבולון אורלב: את יכולה לתת יותר פרטים איפה נמצא המשא ומתן התקציבי ביחס לתזכיר הצעת החוק על חובת ההשמה?
אודיה איפרגן: אני לא יכולה לתת את הפרטים האלה.
אודיה איפרגן: אני לא מעורה עד כדי כך.
אודיה איפרגן: שוחחנו עם מזכירות המנהל הכללי והישיבה תתקיים ממש בקרוב.
זבולון אורלב: אני יודע על המגעים האלה כבר שש שנים פחות או יותר.
אודיה איפרגן: התזכיר, וההצעה כבר מגובשת ואנחנו מקווים שניתן יהיה לקדם אותה אחרי שהנושא התקציבי יוסדר.
אודיה איפרגן: חשוב לנו לציין שהוקמה הוועדה הבין משרדית לאיתור קטינים בסיכון.
אודיה איפרגן: גם בהקשר הזה מתקיימים מגעים מול המשטרה בנושא של העברת מידע כדי - - -
סביונה רוטלוי: מה תעשו איתם אחרי שתקבלו, הרי אין מקומות בשביל כולם?
אודיה איפרגן: עובדים במקביל.
זבולון אורלב: משרד החינוך בבקשה.
לירן שפיגל: אם אתם צריכים התייחסות לעניין החקיקה, אני הייתי רוצה לשמוע מהגברת טובה בן ארי - - -
זבולון אורלב: שמעת את הדברים של השופטת סביונה רוטלוי, הייתה לה ביקורת מאוד מאוד נוקבת, אולי הביקורת הנוקבת ביותר כלפי איזה משרד ממשלתי דווקא מופנית למשרד החינוך.
זבולון אורלב: משרד החינוך בעצם לא פועל ברוחו, במגמתו ובמדיניות שלו, אגב בשונה ממשרד הרווחה, הוא לא פועל כדי להביא לידי יישום האמנה אלא פועל אפילו במגמות הפוכות.
לירן שפיגל: לגבי אופן היישום הגברת טובה בן ארי תוכל להרחיב.
לירן שפיגל: בנוגע לתיקון חוק זכויות התלמיד.
לירן שפיגל: בזמנו ישב צוות במשרד החינוך שהמליץ לתקן את חוק זכויות התלמיד.
זבולון אורלב: אתה מדבר על התקופה של השרה יולי תמיר.
לירן שפיגל: כן.
לירן שפיגל: בתקופת פרופסור יולי תמיר.
לירן שפיגל: נכון להיום העמדה של המשרד לעניין נושאים שרצו לחוקק בחוק זכויות התלמיד, כמו זכות ההשתתפות בקבלת החלטות, קביעת תקנון למוסד חינוך, זכות להליך הוגן – עמדת המשרד שצריך היום לקדם את זה בדרך של חוזרי המנהל הכללי.
לירן שפיגל: הרעיון הוא להטמיע את העקרונות האלה דרך חוזרי המנהל הכללי במוסדות החינוך ולא בהכרח דרך חקיקה ראשית.
לירן שפיגל: בזמנו גם היו מספר הצעות חוק פרטיות לעניין שוויון בחינוך - - -
זבולון אורלב: לעניין החלת חוק זכויות התלמיד גם ביתר המגזרים ולא רק במגזר כפי שהחוק קיים היום.
לירן שפיגל: נכון.
לירן שפיגל: חוזרי המנהל הכללי כן מחילים את העקרונות האלה במגזרים נוספים ולא רק דרך החוק.
לירן שפיגל: בנוגע לחוק שוויון בחינוך – היו מספר הצעות ממשלתיות שביקשו להסדיר את הנושא הזה.
לירן שפיגל: חלק - - -
זבולון אורלב: אני לא מבין מה אתה מחדש לנו כאן.
זבולון אורלב: הרי זה בדיוק מה שהיא אמרה.
זבולון אורלב: היא אמרה שאתם לא פועלים.
זבולון אורלב: שואלים למה?
לירן שפיגל: חלק מהעקרונות שביקשו לחוקק נמצאים כבר היום בחקיקה.
לירן שפיגל: לדוגמה רצו שחוק חינוך חובה יחול עד גיל 18, זה קיים בחקיקה בחוק חינוך חובה.
זבולון אורלב: סלח לי.
זבולון אורלב: זו הצעת חוק פרטית שלי ושל חבר הכנסת מיכאל מלכיאור ושל חברת הכנסת רונית תירוש.
זבולון אורלב: אגב, המשרד התנגד לו רק שבשלהי הכנסת הקודמת ניצלנו את הבלגן וכפינו.
זבולון אורלב: גם המשרד  יחד עם משרד רצה, כידוע לך, בחוק ההסדרים לדחות את יישמו ורק בעקבות הידברות עם השר הגענו להסכמה להחלה בהדרגה מסוימת.
זבולון אורלב: אני לא שואל מה חברי הכנסת עשו, אני שואל מה המשרד עשה.
לירן שפיגל: אני אומר שחלק מהדברים אין צורך לקדם בחקיקה כי הם קיימים כבר היום בחקיקה.
לירן שפיגל: הדרך שאפשר לקדם את עקרונות האמנה היא בדרך של פרשנות.
לירן שפיגל: יתר הנושאים מקודמים דרך חוזרי המנהל הכללי.
זבולון אורלב: הגברת טובה בן ארי בבקשה.
זבולון אורלב: למה המשרד מתחמק מלהפיץ את האמנה, לפעול ולחנך לזכויות?
טובה בן ארי: משנת אלפיים משרד החינוך הוא זה שיזם להציף את ה- 20 בנובמבר - יום זכויות הילד, בכל מערכת החינוך כציון בינלאומי ליום לאומי בישראל.
טובה בן ארי: אני חושבת שזה צעד ואכן משנת 2000 מציין המשרד כל שנה - - -
זבולון אורלב: מה נעשה השנה ביום הזה במשרד החינוך?
טובה בן ארי: השנה יצא גם חוזר המנהל הכללי מקדים בחודש אוקטובר כדי לתת את ההנחיות למערכת החינוך.
טובה בן ארי: נערכו פעילויות בתוך בתי הספר, נערכו סיורים של מנהלים ומפקחים כדי להחליף מידע ותכניות.
טובה בן ארי: גם אני לכבוד זה סיירתי בבתי ספר בתל אביב, גם "יוניסף" הצטרפו אלי וראו את העשייה המבורכת בתוך בתי הספר.
טובה בן ארי: ראינו ואתן דוגמה, היינו בעירוני ז', בית ספר תיכון בעיר יפו שבו אוכלוסייה ערבית יהודית, היינו בבית ספר חשמונאים, היינו גם בבית ספר גורדון, אצל הצפוניים.
טובה בן ארי: בכולם, בכל שלושת בתי הספר שהיינו אכן לימדו את אמנת זכויות הילד לתלפיות ומיישמים אותה  בצורות שונות, מגוונות ומרתקות.
טובה בן ארי: אני מזמינה את חברי הוועדה - - -
זבולון אורלב: את מרוצה מהמצב?
טובה בן ארי: לא. לא מרוצה לגמרי, אבל להגיד לך שלא עושים בכלל?
טובה בן ארי: זה לא.
טובה בן ארי: דבר נוסף, ישנה פעולה שגם הוצגה בפרלמנט הצרפתי, מאוד חשוב לציין אותה, אני קוראת לה סאחתן.
טובה בן ארי: יש לזה כפל עברית ולאנגלית, פעולה של תלמידים יהודים ערביים שמובילים יחד למנהיגות אזרחית בנושא זכויות הילד.
טובה בן ארי: הם הציגו את התכנית החינוכית בפרלמנט בחודש ספטמבר יחד עם כבוד הנשיא סרקוזי.
טובה בן ארי: ישנן עוד הרבה פעולות, אני אוכל לפרט אותן והן כחוט השני - - -
זבולון אורלב: אנחנו מסתפקים בכך שבפעם הבאה שאתם תקבלו פניה ממרכז, מידע ומחקר של הכנסת תענו בזמן ולא בערב האחרון.
זבולון אורלב: הילה טנא-גלעד אני מעיר גם לכם.
זבולון אורלב: מרכז, מידע ומחקר פנה גם אליכם בזמן ולצערי קיבלתי מידע מאתי וייסבלאי, אני מתפלא כי אני זוכר שתמיד  משרד החינוך מגיב לטובה כמשתף פעולה ובעייני הוא הסמל לשיתוף פעולה עם מרכז המידע והמחקר אבל במקרה הזה - - -
אתי וייסבלאי: אני מוכרחה לציין שהגברת טובה בן ארי עזרה לי מאוד בהכנת מסמך וקיבלתי ממנה הרבה מאוד מידע.
אתי וייסבלאי: אני חושבת שהבעיה הייתה בלשכה המשפטית.
זבולון אורלב: אני לא יודע, אבל כתבת לי הבוקר מכתב, בשעה 08:50 קיבלתי ממך מייל שאומר שמשרד החינוך השלים מידע.
זבולון אורלב: הבוקר הוא השלים מידע.
טובה בן ארי: אבל התכניות האלה נמסרו קודם.
זבולון אורלב: אני לא יודע מה נמסר ומה לא נמסר.
זבולון אורלב: יש מתאמת ראויה שאנחנו עובדים איתה בשיתוף, אני רק אומר את זה כלקח.
זבולון אורלב: אגב, בפעם הבאה כשאת מזהה מישהו מזיף בשיתוף הפעולה, אל תאמרי לי בבוקר אלא מיד במועד, נתקשר לשר ונסדיר את העניין.
זבולון אורלב: תודה  רבה הגברת טובה בן ארי.
זבולון אורלב: השעה כבר 11:30, אבל אנחנו לא מסיימים את הישיבה.
זבולון אורלב: עברו שעתיים ולא רציתי לצמצם יותר מדי את רשות הדיבור.
זבולון אורלב: יש כאן נושא ואנחנו נרחיב, לא נסיים ונסכם היום רק סיכום ביניים.
זבולון אורלב: אנחנו נמשיך את הדיון כי אני רוצה שיתר משרדי הממשלה כמו משרד הבריאות, משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה יאמרו את שלהם וגם יתר הארגונים שפועלים בתחום הזה ושעושים באמת עבודה בלתי רגילה, גם מועצת התלמידים שנמצאת פה, שכולם ידברו ואנחנו נמשיך את הישיבה הזאת בטווח הקצר ביותר, כנראה בעוד שבועיים או לכל היותר בעוד שלושה שבועות ואז נגיע לסיכומים הסופיים.
זבולון אורלב: כעת אני יכול לומר כסיכום שתמונת המצב באשר ליישום אמנת זכויות הילד בישראל, כפי שהוצגה על השופטת סביונה רוטלוי שעמדה בראש הוועדה, משקפת תמונה מדאיגה ומייצגת למעשה נסיגה בנוגע לזכויות הילדים שמצבם בישראל הורע בשנים האחרונות.
זבולון אורלב: שנית, אנחנו תובעים במפגיע ממשרד המשפטים לתרגם בהקדם האפשרי את הדוחות בנוגע ליישום אמנת זכויות הילד כפי שנמסרים למוסדות האו"ם.
זבולון אורלב: הוועדה מבקשת ממחלקת המידע והמחקר של הכנסת דוח עלות תועלת בנוגע להפעלת אמצעים חלופיים.
זבולון אורלב: הוועדה רואה בחיוב וממליצה לגבש הצעת חוק שעניינה הקמת נציבות לזכויות הילד לאור הקמת נציבויות כאלה במדינות המפותחות.
זבולון אורלב: הוועדה ביקשה מ"יונסיף" שיהיה הגורם המאחד כרגע של ההצעות השונות ולבוא בדברים עם יתר הארגונים כדי שהוועדה תוכל לדון בהצעת החוק הזאת, הידברות מוקדמת גם עם משרד המשפטים כדי לגבש הצעת חוק.
זבולון אורלב: אני אבקש ממך אתי וייסבלאי, הייתי רוצה לשלוח לכל שר תמונת ראי של היישום או אי ישום האמנה.
זבולון אורלב: כלומר לקחת את האמנה לחלק אותה לפי משרדי ממשלה ולראות מה כל משרד היה צריך ליישם, מה בוצע ומה לא בוצע.
זבולון אורלב: לקראת הישיבה הבאה לבקש מכתב תגובה מכל משרד.
זבולון אורלב: להכין טבלה מסודרת.
זבולון אורלב: אמרנו גם שנקיים כל חצי שנה ישיבת מעקב אבל הישיבה הבאה לא תהיה בעוד חצי שנה.
זבולון אורלב: הישיבה הבאה תהיה בערך בעוד שלושה שבועות ותמשך כשעתיים.
זבולון אורלב: אני לא אאפשר לאלה שכבר דיברו אלא לאלה שעדיין לא דיברו, יש רבים שביקשו את רשות הדיבור ואני שמח על כך,אז יתר הגורמים יוכלו לדבר ברוחב זמן.
זבולון אורלב: תודה רבה הישיבה נעולה.
זבולון אורלב: כפי שאמרנו בפעם הקודמת.
זבולון אורלב: אנחנו נקיים, בלי נדר, עם חריגות כאלה ואחרות, דיונים שבועיים בחוק, וסדר הדיון יהיה שאנחנו קוראים סעיף אחרי סעיף ואחרי שאנחנו קוראים סעיף, אנחנו סוגרים אותו ולא חוזרים אליו, אלא אם אני אחליט שיהיה צורך, במהלך הסעיפים הנוספים לחזור.
זבולון אורלב: הזכות הזאת תהיה שמורה רק לי ולא לאף אחד אחר.
זבולון אורלב: אני יוצא מתוך נקודת הנחה שמי שיש לו הערות, שלח את ההערות שלו ליועצת המשפטית של הוועדה.
זבולון אורלב: אני גם קיבלתי הרבה מאוד הערות, אבל אני מודה שאת כולן העברתי ליועצת המשפטית.
זבולון אורלב: אל תשלחו אליי, תשלחו ישר אליה.
זבולון אורלב: וגם לומר שהוועדה החליטה בפעם הקודמת לבקש אישור של ועדת הכנסת למזג בין שתי הצעות החוק, הצעת החוק הפרטית שלי, שהוחל עליה רציפות, וגם את הצעת החוק הממשלתית, ואני שמח לדווח שוועדת הכנסת אישרה.
רחל סעדה: לא קיבלתי הודעה.
זבולון אורלב: יושב ראש ועדת הכנסת, חבר הכנסת יריב לוין, אמר לי שההצעה הזאת אושרה.
זבולון אורלב: אף על פי שלא יכולתי להשתתף בישיבה, ביקשתי שיאשרו אותה והבקשה הזאת אושרה.
זבולון אורלב: אז אנחנו עכשיו קוראים ואנחנו קוראים את הצעת החוק הממשלתית.
מירב ישראלי: אני מציעה שאני פשוט אקריא סעיף, ואז---
זבולון אורלב: הסדר יהיה כזה שעורכת דין ישראלי קוראת סעיף ואז מי שרוצה לומר דברים, יאותת לי.
זבולון אורלב: אני אשתדל לראות את כולם.
זבולון אורלב: שם החוק.
מירב ישראלי: (מקריאה): "הצעת חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות, התש"ע-2010".
זבולון אורלב: למה רק על מעונות יום?
מירב ישראלי: זו היתה הערה שזה צריך להיות מסגרות.
מירב ישראלי: כמובן שכשאנחנו מגדירים בחוק, ההגדרה היא כמו שהחוק אומר, שכאן זה שבעה פעוטות.
זבולון אורלב: תמר, למה שם החוק זה פיקוח על מעונות?
זבולון אורלב: למה לא על מסגרות יום לפעוטות?
תמר אלמוג: נסחית הממשלה החליטה בדיונים על הצעת החוק, שמסגרות לפעוטות נותן קונוטציה מאוד מאוד שלילית לעניין.
תמר אלמוג: היא ניסתה לבדוק את זה יחד עם שפות אחרות והגיעה למסקנה שצריך להחליף את זה למעון יום וצריך להתרגל לנוסח של מעון יום, וזה עניין של הגדרה.
תמר אלמוג: ברגע שכולם יתרגלו לעניין, אז אנחנו נוכל גם---
זבולון אורלב: נראה לי שהגנים הפרטיים כבר חוגגים, כי הם אומרים שזה מעונות יום, 'אנחנו גנים, אז זה לא יחול עלינו'.
מירב ישראלי: אבל ההגדרה היא הגדרה חוקית.
זבולון אורלב: כן, אבל  אני חושב שצריך גם להתחשב, כשקוראים שם, מה הציבור מבין, לא רק מה הנוסח המשפטי.
זבולון אורלב: אם אני אקח אדם מהרחוב ואני אגיד לו 'חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות', אז הוא יגיד לי 'זה לא חל, לא על משפחתונים ולא על גנים'.
זבולון אורלב: זה מה שהוא יגיד.
זבולון אורלב: ואם אנחנו רוצים שהחוק לא יהיה רק משפטי ויונח על המדף ועורכי דין יתעסקו איתו, אלא שהוא יהיה נחלת הכלל, לדעתי צריך למצוא שם שהוא נחלת הכלל.
זבולון אורלב: אני אומר לך ביושר שלא זכרתי שזה השם של החוק שלי.
יובל אביעד: לא, בהצעה הפרטית זה אחרת.
זבולון אורלב: מה זה בהצעה הפרטית?
מירב ישראלי: מסגרות.
זבולון אורלב: אבל לא בגלל זה אני מציע.
תמר אלמוג: הצעת החוק שהוגשה לצורך בדיקה אצל נסחית הממשלה היתה באמת הצעת חוק הפיקוח על מסגרות לפעוטות.