GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק לוי: כבוד גדול הוא לי ואני חושב שיש פה אנשים מאוד מקצועיים.
יצחק לוי: אני מדבר על פקידי הממשלה, שחלקם אני מכיר באופן אישי.
יצחק לוי: בסופו של דבר, המכריעים הם השרים.
יצחק לוי: המכריע הוא האוצר אבל לשרים יש יותר משקל.
יצחק לוי: לכן, אני חושב שאם תתקבל הצעתי בנושא החינוך חינם, שזה יהיה הדגל, נצטרך לשבת עם שרת החינוך ולמצוא פתרון והיא תעזור לנו.
יצחק לוי: אם יוחלט על פרוייקטים אחרים, אני מציע שלאחר הישיבה הגדולה המוזמנים הבאים יהיו השרים פלוס הפקידים אבל לא לדלג על הדרג המיניסטריאלי.
יצחק לוי: להעמיד את השר מול אמירות של הבטחה שהוא יצטרך אחרי חודשיים או חצי שנה להגיד: אמרת, מה עשית?
יצחק קדמן: בעיקר את שר הרווחה התכוונת.
יצחק לוי: זה חלק ממחדל גדול מאוד שאין שר רווחה ואין ספק בכך.
יצחק לוי: אני מדבר על חינוך ועל בריאות ועל מה שיחשבו לתקן.
שלי יחימוביץ': אני רוצה להביע צער על כך שאין כאן נציגים מסיעת קדימה, שהיא הסיעה הגדולה ביותר.
שלי יחימוביץ': אתה יודע היטב שכדי לקדם מהלך כזה, אנחנו צריכים רוב בבית, שמבחינתנו, כמפלגת העבודה, הוא נתון אבל לא מבחינת הקואליציה בהכרח.
שלי יחימוביץ': כמו כן, אתה יודע שמי שיחליט בסופו של דבר על חוק חינוך חינם מגיל 3 היא לא שרת החינוך אלא שר האוצר אברהם הירשזון לצערי.
שלי יחימוביץ': בהמשך ישיר להיגיון הפנימי העמוק והצודק של הדברים שלך, אני רוצה להוסיף שחינוך חינם לגיל הרך, החל מגיל חצי שנה, הוא בעיניי דבר פמיניסטי ראשון במעלה אבל גם משמעותי ומכריע בהתפתחותו של הילד ובשבירת האי שוויון.
שלי יחימוביץ': תמיד מדברים על הוצאה מוכרת למטפלת, שזה קשקוש של העשירונים העליונים לטעמי.
שלי יחימוביץ': אני בעד השתתפות עמוקה מאוד של הממשלה במעונות יום ויכול להיות, שנוסיף גם את הדבר הזה לרשימתנו הנחשקת.
שלמה שהם: אני בוודאי מסכים עם כל הדברים שנאמרו ודווקא אתחיל מהסוף: יש הצעת חוק, אנחנו דיברנו על הזכות לחינוך מגיל לידה.
שלמה שהם: זו הצעת חוק חשובה וקריטית והיא עוסקת בזכות של הילד ואיננה עוסקת בשאלה של האמהות העובדות, משום שיש אמהות במגזרים מסוימים שמשום מנהג כזה או אחר אינן עובדות ועדין מצבן הסוציו-אקונומי מאוד נמוך והילדים האלה לא צריכים לסבול.
שלמה שהם: ברשות יושבת הראש, נציע את ההצעה הזאת כאן, בוועדה ויכול להיות מפה נוכל לקדם אותה כהצעת חוק פרטית.
רן כהן: זה רעיון מצוין.
שלמה שהם: עסקנו כל הזמן באמהות עובדות וזה היה במסגרת התמ"ת וזה לא צריך להיות שם.
שלמה שהם: זה צריך להיות איזה חלק מזכות שיש לכל ילד שנולד במדינת ישראל.
שלי יחימוביץ': אבל אם בדרך אגב אנחנו משיגים זכויות לנשים על הדרך, זה לא פסול.
שלמה שהם: בהחלט.
שלמה שהם: גם זכויות הנשים נפגעו משום שיש נשים במצב סוציו-אקונומי גרוע, שיש להם 8,10 ילדים ומנהגיהן אינם מרשים להן לעבוד, אם זה נשים ערביות או חרדיות, נוצר מצב שכתוצאה מזה שהן לא עבדו הן לא קיבלו את הזכויות למעונות ולכן, אין היום מעונות במגזר הערבי והדברים ידועים.
שלמה שהם: אני רוצה לומר מספר דברים: אחד הנושאים החשובים שנוגע לנושא שלנו הוא הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון) שהונחה בכנסת הקודמת ולצערי, לא עברה קריאה טרומית.
שלמה שהם: היה פרוייקט יניב, אני מניח שכולכם מכירים אותו לגבי ילדים בסיכון.
שלמה שהם: הדבר הזה הצריך איזה שהוא מצ'ינג ובגלל כל מיני קשיים בירוקרטיים הוא לא עבר.
שלמה שהם: במסגרת זאת יחד עם הביטוח הלאומי היתה הצעת חוק שבשמחה נניח אותה על שולחן הוועדה ואפשר יהיה לקדם אותה כהצעת חוק פרטית בשלב הראשון, שהתקצוב לילדים בסיכון יהיה כ-4% מאומדן הגביה השנתי של דמי הביטוח הלאומי, ענף ביטוח לילדים.
שלי יחימוביץ': איך הגעתם לנוסחה הזאת?
שלמה שהם: זה נעשה יחד עם הביטוח הלאומי בלי משרד הרווחה ויחד עם אנשי מיזם יניב.
שלמה שהם: ניסינו להגיע להסכמה, היו קשיים אבל אפשר לדון בדברים ולהגיע לדבר על מספרים, זה דבר חשוב.
מוטי וינטר: אתה מדבר על קרן של 200 מיליון.
מוטי וינטר: היא קיימת.
שלמה שהם: אומר משפט אחד: לצערי הרב, מדינת ישראל היתה מאוד בעייתית בעניין הזה.
שלמה שהם: הכסף היה שם ואפשר היה לקבל מצ'ינג.
שלמה שהם: יש נושא נוסף, גברתי יושבת הראש, שדיברנו עליו במסדרון והוא חשוב מאוד ולא נעשה בו שימוש מספיק.
שלמה שהם: החוק מחייב שבחוק ההסדרים ובכל חוק שיש בו השפעה על ילדים, שהדבר יצוין במסגרת החוק.
שלמה שהם: בחוק ההסדרים האחרון, בחלק מהמקומות זה צוין ובחלק אחר לא.
שלי יחימוביץ': בחוק ההסדרים הזה זה לא צוין בכלל.
שלמה שהם: הם כותבים שיש לזה השפעה על ילדים ובזה זה נגמר.
שלמה שהם: החוק מחייב אותם לצרף את הנתונים והמידע ששימשו את קביעת האמור בפסקה 1, זה מה שמחייב אותם החוק ואת זה הם בוודאי לא עשו.
שלמה שהם: יש הרבה מאוד נושאים שיש להם השפעה על ילדים.
רן כהן: צריך להזכיר להם גם עכשיו.
שלמה שהם: זה דבר שצריך להזכיר עכשיו, גם אם זה לא יקרה בסופו של יום, יש בידי אפשרות לפנות לבג"ץ בעניין הזה ולעצור את הדברים האלה.
שלמה שהם: יש בהחלט כוח לעניין הזה.
שלמה שהם: צריך לזכור שבנושא של הצעות חוק פרטיות בנושא הזה, יש צורך לתקן את תקנון הכנסת על מנת שהדבר יחייב גם בהצעות חוק פרטיות.
שלמה שהם: זה חשוב.
שלי יחימוביץ': כלומר, שבגופה של הצעת החוק יצויין מה ההשפעה שלה על ילדים?
שלמה שהם: החוק אומר שצריך לעדכן את זה בתקנות מי קובע, מתי קובע וכולי.
שלמה שהם: יושבת ראש הכנסת צריכה לקבוע שבהצעת חוק פרטית, מי צריך לקבוע, איך קובעים, האם יש לה השפעה על ילדים.
שלמה שהם: הדבר הזה יכול להבטיח שכל הצעת חוק שיש לה השפעה על ילדים תבוא והנתונים יהיו בפני חברי הכנסת.
יצחק לוי: הציבור לא יעמוד בגזירה הזאת.
שלמה שהם: לא, מחלקת המחקר תעשה זאת.
רן כהן: זה יכול להיות מכשול גדול מאוד בחקיקה.
שלמה שהם: צריך לפנות למ.מ.מ ורק בקריאה ראשונה, והם יקבעו איזו השפעה יש לזה.
שלמה שהם: זה דבר שאפשר לעשות אותו.
דב חנין: אותה הוראה שנמצאת בחוק לגבי החובה לציין השפעות על זכויות הילד תהיה גם בתקנון הכנסת.
שלי יחימוביץ': זה בדיוק מה שהוא אמר.
דב חנין: לא לגבי הצעות חוק פרטיות אלא גם לגבי הצעות חוק ממשלתיות, שתהיה בתקנון הכנסת.
רן כהן: אתם מדברים כניטראליים.
רן כהן: אם זה יהיה בחוק של הכנסת, האוצר יעמוד על זה שהוא אומר את הצעת החוק הפרטית.
שלי יחימוביץ': חברים, הדיון הזה מרתק אבל הוא לא יתנהל עכשיו.
שלמה שהם: כיוון שיש לי את הצעת התקנון פה, הצעת התקנון אומרת שהמ.מ.מ יקבע את זה ויושבת ראש הכנסת תקבע את זה ולא האוצר.
שלמה שהם: לסיכום – הערה אחת היא הנושא של הגדרת ילדים בסיכון.
שלמה שהם: צריך לזכור שילדים בסיכון הם לאו דווקא ילדים שהסיכון שלהם הוא סיכון כלכלי.
שלמה שהם: אני מביא דוגמה אחת למשל: הנושא של חוק הגנת ילדים.
שלמה שהם: נושא שצריך לעמוד לפנינו כאשר ילד הוא עד למעשה עבירה.
שלמה שהם: השאלה היא איך הוא נחקר ומתי הוא נחקר.
שלמה שהם: כאשר ילד הוא צד למעשה עבירה, מה קורה אתו?
שלמה שהם: לצערי, הנושא הזה עדין לא בא לידי פתרון למרות שבכל חוק הסדרים מצליחים לדחות את זה.
שלמה שהם: הדבר הזה קריטי בעיניי.
שלמה שהם: כשילד רואה שאמא שלו עושה תאונת דרכים והורגת מישהו אחר והוא צריך להעיד כנגדה, הדבר הזה הוא קריטי.
שלמה שהם: הוא חשוב לא פחות מהרבה דברים כלכליים אחרים.
שלמה שהם: אסיים בזה.
רן כהן: אני חייב לפתוח במחמאה לפורום הזה: די הרבה שנים אני מלווה את הוועדה הזאת בהרכבים שונים.
רן כהן: עוד לא ראיתי הרכב כל כך גדול.
רן כהן: אני מקווה שזה לא בגלל שהמקום גדול אלא זה באמת מגודל האתגר שלקחת על עצמך בהעלאת הנושא שהוא מאוד חשוב, ויש גם מי שיטען שזה קצת מאוחר מדי, אני מאוד מקווה שלא.
רן כהן: אני מתייחס לפתיחה שלך ושל דוקטור קדמן מאוד ברצינות.
רן כהן: מדובר על אוקיינוס של דברים.
רן כהן: אין שום סיכוי בעולם וגם לא בשנה של עבודה, להגיע למצב שבו נוכל לעבור נקודה נקודה ולהגיד: זה חיוני וזה ב-2007 וכולי.
רן כהן: אין שום סיכוי בעולם, בעיקר שההערכות לגבי מה הם הדברים שצריכים להקדים אותם ל-2007 לא תמיד ברורים ומוסכמים מאליהם.
רן כהן: אני מציע שהכותרת של הדרישה שלנו תהיה שאנחנו עומדים על כך שב-2007 כל השירותים החיוניים לילדים בישראל יינתנו.
רן כהן: ההגדרה של שירותים חיוניים, נכון שיש לזה משמעות רחבה קצת אבל תכף תראי שאנסה לממש את זה איך לעשות את זה, אבל זאת הגדרה שעליה אפשר להתמקד.
רן כהן: נדמה לי, שאנחנו נמצאים בשנה שבה אפשר לבוא בדרישה הזאת במצח נחושה בלי שום נמיכות קומה.
רן כהן: האוצר מודה שיש תקציבים.
רן כהן: זה שאנחנו נמצאם אחרי 5,6 שנים של אסון מבחינת הנזקים שנגרמו לילדי ישראל, זה ברור לכל בר דעת.
רן כהן: הייתי מציע שני דברים: 1.
רן כהן: לדעתי, אנחנו צריכים לדרוש שיהיה לזה טכניקה בממשלה.
רן כהן: צריכה להיות טכניקה של עבודה בממשלה, באיזה אופן הממשלה הולכת לטפל בתקציב 2007 כלפי ילדים.
רן כהן: צריכה להיות דרישה מראש הממשלה לקיים ישיבת ממשלה מקדימה לגבי תקציב 2007, מה נחוץ וחיוני לילדים במסגרת הממשלתית ואז יבואו כל השרים הנוגעים בדבר ויביאו את הנושאים שנוגעים למשרדים שלהם, את מה שנוגע לילדים ושהממשלה עצמה תיתן את הדעת.
רן כהן: יש בזה יתרון מאוד גדול כי זה הגוף הביצועי.
רן כהן: אם זה לא הולך, אני מציע שנזמין את שלושת השרים העיקריים.
רן כהן: אולי אפשר להוסיף עוד מישהו, שרת החינוך, שר הבריאות ושר הרווחה ואולי גם שר הקליטה אבל נדמה לי שאלה המשרדים החיוניים, כאשר הם באים לכאן עם הגדרה וסעיפים מסודרים.
רן כהן: כל משרד וכל שר כזה צריך להגיד: לי נחוץ כך וכך.
רן כהן: זה וזה חיוני ורשימת דברים עם תקציבים ליד זה, כך שאנחנו, כוועדה, נשמש כוועדת האינטגרציה בין המשרדים של הממשלה.
שלי יחימוביץ': אני רק מזכירה לך שזו אותה ממשלה שבוועדת שרים לענייני חקיקה לא אישרו רציפות ביום ראשון לחוק למעונות ‏יום שיקומיים.
שלי יחימוביץ': פשוט הלב בוכה.
רן כהן: אני יודע והתבקשתי לדחות בשבוע את חוק הנוער שלי והסכמתי, בתקווה שבשבוע הבא הוא כן יעבור.
שלי יחימוביץ': אנחנו מתחננים על חוק הנוער ומוותרים על חוק מעונות יום שיקומיים.
רן כהן: אם את רוצה לעשות את זה במסגרת הזאת, נזמין את שלושת השרים, שיבואו עם כל הרשימה.
רן כהן: אם את לא רוצה ללכת על ההימור של פניה לראש הממשלה, שהוא יקיים ישיבה בענייני ילדים, נוכל לשפוט אותו על פי זה, האם הוא קיים או לא.
רן כהן: דבר שני, אנחנו צריכים לדרוש קטגורית שכל החוקים שמונחים על השולחן, שנוגעים לאינטרסים חיוניים של ילדים, יועברו על ידי הממשלה הזאת ולא יעצרו.
רן כהן: ואת יודעת על חלק מהחוקים האלה ואני יודע על חלק מהם.
רן כהן: כל חוק שאני מכיר בעניין הזה יותר מחיוני, הוא מינימאלי, הוא בסיסי לגבי קיומם של ילדים לא רק בסיכון אלא ילדים שנמצאים בכל מסגרת חיים שהיא במדינה.
רן כהן: אנחנו נלך על תקציבים אבל בינתיים, את החוקים שלנו שבהם רוצים לקדם את מצב הילדים יפילו, מה הועילו חכמים בתקנתם?
רן כהן: הרי נמצא את עצמנו במצב טיפשי לגמרי.
רן כהן: אני רואה 4 דברים הכי מינימאליים, מהזיכרון שלי, שחייבים לעמוד עליהם: החזרת שירותי הבריאות לתלמיד לתקציבים הריאליים של שנת 2000 ו-2002.
רן כהן: אלה היו השנים שזה היה ברמה סבירה.
רן כהן: לא יותר מדי.
רן כהן: זה לא מיטבי.
רן כהן: זה תקציב חיוני, כדי שהילד הזה יוכל לגדול באופן בריא ויאבחנו בו שהוא בבחינת בריא ולא חולה שמגיע לקופת חולים או לבית חולים ושם הוא חוטף עוד 4 מחלות.
רן כהן: זה דבר אלמנטרי בנושא הבריאות.
רן כהן: דבר שני, לגבי משרד הרווחה, חייבים לתגבר את כל הנושא של טיפול בילדים בקהילה.
רן כהן: צריך לדעת שהדבר הזה מאוד חיוני.
רן כהן: מאחר ואני מאמין שאולי את חוק הנוער כן נצליח להעביר, על אפו ועל חמתו של משרד האוצר ולצערי, גם בעזרתו של משרד הרווחה, שמשום מה משתף פעולה עם האוצר, בעניין הזה הטיפול בילדים בסיכון בקהילה הוא דבר בסיסי, אלמנטרי, חיוני.
רן כהן: דבר שלישי, לגבי מערכת החינוך.
רן כהן: המאבק שלנו על חינוך בגיל 3 תוך פיקוח, ואני מדגיש את זה, על מעונות יום, פעוטונים וגני ילדים פרטיים זה דבר ממש חיוני.
רן כהן: בלעדיו אנחנו נמצאים במצב של הפקרות וקריסה במקומות שבהם למדינה יש אחריות אבל היא בורחת מזה והילדים האלה נמצאים כביכול במוסד שיש עליו איזו שהיא השגחה, אבל הילדים נמצאים בסיכון נורא.
רן כהן: צריך לדעת שיש המון תלונות שהמדינה בורחת מלפקח על הטיפול בהם.
רן כהן: דבר נוסף, מפעל הזנה לעוד מינימום 150 אלף ילדים בשנה הבאה.
רן כהן: זה המספר המינימאלי של ילדים, שעל פי אזורי המגורים בבתי הספר השונים, דרוש להם מפעל הזנה כמו אוויר לנשימה כדי לחיות, כדי ללמוד, כדי לתפקד, כדי לגדול.
רן כהן: צריך לזכור שילד צריך לגדול.
רן כהן: בממשלה עוד לא יודעים את זה.
רן כהן: ניסיתי לתמצת את הדברים אבל אם השרים יבואו עם הרשימה, זה יהיה יותר בקיא ממני ויותר חיוני.
שלי יחימוביץ': התכוונתי לומר בסיום, שאני מפרציה בפני כל אחד מכם גם חברי הכנסת וגם אנשי המקצוע, להעביר לידיי או לידי רחל, מנהלת הוועדה, בשלושת הימים קרובים נקודות קונקרטיות ספציפיות, סעיפים תקציביים עם אמירה מחודדת, כדי שנועל להרכיב מסמך.
שלי יחימוביץ': אני מסכימה אתך, חבר הכנסת לוי, אכן תקציב 2007 גם הוא מאוחר, כיוון שהוא נסגר בהחלטות מקרו-כלכליות שכבר דיברנו עליהן וגם כיוון שבמשרדי האוצר כבר שוקדים בחריצות על הכנתו.
שלי יחימוביץ': ובכל זאת, ננסה לנהל קרב מאסף ל-2007 ואת המלחמה הגדולה ל-2008.
דב חנין: כל פעם אנחנו דוחים את המלחמה הגדולה.
דב חנין: ..
שלי יחימוביץ': פרופסור יוסי יונה מאוניברסיטת בן-גוריון ומכון "ואן ליר", בבקשה.
23573: גברתי היושבת ראש, חברות וחברי הוועדה, תודה שהזמנתם אותי.
23573: אני רואה בזה הזמנה להגיד דברים לא ריאליים, אם לא אכפת לכם, במובן הזה שאני חושב שיש איזו פרספקטיבה כללית לנושא של זכויות הילד ורווחתו.
23573: הייתי עושה אבחנה שמקובלת על כולנו וכדאי לחזור אליה, בין שירותים שאפשר לראות אותם כרפואה לבין שירותים שאפשר לראות אותם באנלוגיה כרפואה מונעת.
23573: בחלק גדול מההצעות שעלו כאן, מבחינתי, הם בגדר רפואה מונעת כמו ילדים בסיכון ועוד דברים מהסוג הזה.
23573: אני חושב ואני מבין ומעריך את הקשיים שכולכם עומדים בפניהם, במיוחד חברות וחברי הכנסת, כאשר הם רוצים לקדם יוזמה חקיקתית אבל לי יש חשש שרוב המאמצים הולכים בתחום של רפואה ולא עוסקים ברפואה מונעת.
23573: רפואה מונעת היא משהו מאוד כללי.
23573: תרשו לי לצטט נתון אחד מהדוח שהכין פרופסור שניד, שמציין לדוגמה ש-35.4% מהילדים בתפקוד לקוי בבית הספר באים ממשפחות שבהן ראש המשפחה אינו עובד.
23573: 6.7% ממשפחות שבהן ראש המשפחה עובד.
23573: 24% מהילדים בתפקוד לקוי בבית הספר חיים במשפחות חד הוריות- -
שלי יחימוביץ': סליחה, הייתי מבקשת מעכשיו מכל החוקרים להוסיף גם בממצאים מה קורה לילדים של עובדי קבלן וילדים של עובדים שאין להם ביטחון תעסוקתי, כלומר: עובדי כוח אדם וכן הלאה.
23573: מדוע הנתון הזה הוא חשוב מבחינתי?
23573: כי הוא מעיד על זיקה מאוד עמוקה בין מציאות חברתית-כלכלית, שמאופיינת בפערים כלכליים מאוד גדולים לבין מצוקה של הילדים.
23573: אז נשאלת שאלה שהיא לא תיאורטית, אני יודע מבחינת היכולת ליישם אותה היא מינימאלית, של האם אנחנו יכולים לתת פתרון משמעותי לבעיות של ילדים בסיכון לבעיות אחרות מבלי להתמודד עם השאלה המאוד כוללת של פערים חברתיים-כלכליים בישראל, שזו מבחנתי הרפואה המונעת.
23573: מוזר לי מאוד שהטיפול בבעיות הללו יהיו משרד הבריאות, משרד הרווחה, משרד החינוך ומשרד הכלכלה לא רלוונטי...
שלי יחימוביץ': האוצר הכי רלוונטי לענייננו.
23573: בוודאי, אבל הוא לא ימצא כאן.
23573: אני רוצה להגיד מספר דברים באשר למה זה רפואה מונעת.
23573: באופן מאוד כוללני ובלתי ריאלי, כאשר לא מצמצמים את הפער בין שכבות בחברה בישראל, היכולת לטפל בבעיות של ילדים במצוקה היא מינימאלית.
23573: יש עניין של "מכבי אש".
23573: הבעיות נוצרות ואתם רודפים אחרי הבעיות הללו ולא מצליחים להתגבר עליהן.
23573: יחד עם זאת, נשאר משהו גבולי בין רפואה מונעת למשרד החינוך - יוזמות חקיקה שכבר קיימות.
23573: לא צריך את דוח דברת, חבר הכנסת לוי.
23573: החוק שעוסק בחינוך חינם בגיל 3 כבר חוקק ומשרד האוצר - -
יצחק לוי: רק ציינתי שבישיבת הממשלה שהחליטו ליישם את דוח דברת, את זה החליטו לא ליישם.
יצחק לוי: היתה החלטה אחת טובה בדוח דברת, אז אותה החליטו לא ליישם.
23573: אתה צודק לחלוטין.
23573: דברת עצמו מדבר בשני קולות, כשהקול האחד אומר לעשות רפורמה בגדר התקציב הקיים והשני, מדבר על הקצאות כאלה ואחרות שאין שום כוונה לממש אותן.
23573: חוק חינוך לגיל הרך, לגיל 3, הוא אחד מהחוקים שגם זוכה שם לקבורה.
23573: לכן, אלה באמת סוגים של חוקים שצריך לעבוד עליהם וכאן, הייתי מציע לוועדה, כמישהו שבא מארגונים חברתיים מהמגזר השלישי, צריך לחשוב על דרכים של התמודדות למול האוצר, כדי ליצור לחץ ציבור, חוץ פרלמנטרי כדי ליישם את החוקים הללו.
23573: כי אם תשבו ותגידו: דרוש כאן כך וכך ונעשה סדר עדיפויות כזה ואחר, הדברים האלה נעשו כבר המון פעמים.
23573: ישנן חקיקות, ישנן יוזמות ואין יישום.
23573: כי משרד האוצר מסרב לקיים אותן.
23573: מה ניתן לעשות ולהפעיל לחץ כדי להביא לשינוי סדר מדוע?
23573: כי משרד האוצר מסרב לקיים אותם.
23573: השאלה היא באמת מה ניתן לעשות כדי להפעיל לחץ, בין אם הוא פרלמנטרי ובין חוץ פרלמנטרי, כדי להביא לשינוי בסדרי העדיפויות בחברה.
23573: הכסף ישנו.
23573: אנחנו רואים שתמיד יש את הטענה: אין כסף, אבל הפערים הולכים וגדלים ויש קבוצות שהולכות ומתעשרות ובכל זאת, לא נמצא הכסף הזה.
שלי יחימוביץ': נמצא, אבל הולך למקומות אחרים.
23573: לדעתי, ואני מקווה שאני לא מצנן את ההתלהבות שלכם של יוזמות חדשות, המון יוזמות כבר קיימות.
23573: השאלה איך משנסים מותניים כדי להביא לכך שהיוזמות הללו תתממשנה.
23573: וכאן, צריכים לחשוב על מאבקים מסוגים שונים, כדי להביא לכך שהאוצר ירפה מידו הקפוצה על התקציבים שדרושים.
23573: לסיכום - באבחנה שהצגתי בפניכם, שבין רפואה לרפואה מונעת, לדעתי עיקר המאמצים ואני לא מפחית מהחשיבות של רפואה במובן האנלוגי, המטאפורי הזה של ילדים וסיכון וכולי, אבל מרב המאמצים צריכים ללכת בכיוון של רפואה מונעת, במובן של שינוי תנאי הרקע, כך שפחות ופחות ילדים יגיעו למצב של מצוקה.
23573: אם אנחנו לא עושים את זה, אנחנו גוזרים עלינו אידיאולוגיה או דרך פעולה של "מכבי אש", שמגיעים רק כשהאש בוערת ומנסים לכבות את האש והמון פעמים גם שם לא מצליחים.
23573: תודה.
שלי יחימוביץ': כל דבריך נכוחים ויפים וצודקים.
שלי יחימוביץ': אנחנו זקוקים במרוץ היומיומי שלנו, לשכנע את ועדת השרים לענייני חקיקה להעביר את חוק הנוער ואת חוק מעונות יום שיקומיים.
שלי יחימוביץ': אנחנו צריכים תמונה רוחבית של הסיטואציה הבעייתית שבה אנחנו נתונים והיא עוד יותר מקוממת בגלל שיש כסף.
שלי יחימוביץ': אין ספק שאתה צודק.
שלי יחימוביץ': מנחם וגשל, בבקשה.
מנחם וגשל: אני רוצה למקד כמה דברים, שנדמה לי שחשוב למקד אותם לקראת העתיד הקרוב והיותר רחוק.
שלי יחימוביץ': אני מבקשת שבמסגרת דבריך תסביר לנו למה רן ואני צריכים לעשות עבודת לובינג בוועדת השרים לענייני חקיקה, והם אומרים לנו שיש בעיה, שמשרד הרווחה מתנגד לעניין חוק הנוער.
מנחם וגשל: מוטי יוכל להסביר את זה יותר טוב ממני.
מנחם וגשל: אני לא יכול להרשות לעצמי לא להגיש תכניות לא מעשיות.
מנחם וגשל: אני בא מהחלק המעשי אז בכל זאת, אני רוצה לגעת בכמה דברים מעשיים אבל באותה מידע שאני יודע מה המשמעות של תכניות רב-שנתיות בישראל, בגלל המבנה הפוליטי, אני יודע לומר ואני תומך ב-100% בדבריו של הרב יצחק לוי.
מנחם וגשל: כמי שחבר בהרבה ועדות שהוזכרו כאן היום, לא ניתן לחשוב שניתן יהיה להתמודד עם ים הצרכים האמיתיים שעליהם מדובר בתכנית שהיא לא רב שנתית.
מנחם וגשל: איך עושים את הדבר הזה, כדי להבטיח שהתכנית הר-שנתית הזאת תחזיק מעמד במעברים הפוליטיים, זאת שאלה שעליה אולי כדאי לקיים דיון.
מנחם וגשל: אבל לא להתמודד - -
שלמה שהם: יש חובת תקציב רב שנתי בחוק והאוצר לא עושה את זה.
שלי יחימוביץ': יש עוד דברים מחייבים.
שלי יחימוביץ': יש סעיף שמחייב את האוצר לבוא כל 3 חודשים לוועדת הכספים ולהגיש דוח על תת-ביצוע.
שלי יחימוביץ': אז מקיימים אותו?
שלי יחימוביץ': לא מקיימים אותו.
מנחם וגשל: כל מה שאני אומר, אני אומר בזהירות אבל אני מספיק שנים בתוך המערכת הזאת.
מנחם וגשל: כל חיי המקצועיים עסקתי בנושא של ילדים ונוער בסיכון.
מנחם וגשל: אני יכול לומר כמעט בוודאות שמפת הצרכים מוכרת.
מנחם וגשל: כשאתם אומרים: בואו נשב לדיונים על מפת הצרכים, מהר מאוד נוכל להציג את מפת הצרכים, כפי שאנחנו מכירים אותה.
מנחם וגשל: אני מוכן לומר בזהירות יותר גדולה, שאפילו את אפיוני המענים, בעלי המקצוע שיושבים כאן בחדר יודעים מה הם ושצריכים לשים אותם על מפת הצרכים.
מנחם וגשל: חסרה במדינת ישראל הרבה מאוד זמן תכנית, שלוקחת בחשבון שני אלמנטים: תכנון לטווח הארוך, וכאן עשינו מאמץ גדול במסגרת הוועדה והיינו חברים בוועדה שפרופסור שניד עומד בראשה, אבל לידה, את כל המענים שצריכים לתת לטווח הקצר.
מנחם וגשל: אם אצטרך להסביר, לעתים קרובות שני האלמנטים האלה סותרים האחד את השני ואין ברירה, צריך לחשוב על הטווח הארוך ועל מענים לטווח הקצר.
מנחם וגשל: אני לא יכול לשכוח את האמירה שאמר מקסים לוי ז"ל לפני הרבה מאוד שנים, כשאמר לי על ילדה שביקש לסדר אותה ב"צופיה": תשמע, לסדר את הילדה הזאת יש לזה שני אלמנטים: האחד – לסדר את הילדה שלא תתדרדר למצב שאי אפשר יהיה לשקם אותה והשני – להפעיל את כל התכניות הקהילתיות בלוד, מפני שכשהיא נמצאת כל הכסף שאני משקיע ממילא יורד לטמיון.
מנחם וגשל: בגלל זה אני אומר שהדברים קשורים אחד בשני קשר הדוק וצריך לחשוב עליהם.
מנחם וגשל: נקודה שניה - אני חושב שיותר ויותר נוצרים שיתופי פעולה, וזה תנאי לעניין הזה, בין משרדים וארגונים וכולנו יודעים ומכירים יותר ויותר שהפלטפורמה לבצע את הדברים תהיה יישובית.
מנחם וגשל: זו הפלטפורמה של הרשויות המקומיות.
מנחם וגשל: הממשלה לא יכולה לבצע תכניות.
מנחם וגשל: היא צריכה ליצר אותן ולחשוב עליהן, אבל היא צריכה לדעת שהרשויות המקומיות צריכות לבצע את התכניות האלה ואני חושב, שאנחנו יותר ויותר מגיעים להכרה הזאת.
שלי יחימוביץ': מה הביטוי של ההכרה הזאת?
מנחם וגשל: הביטוי הוא למשל, שאי אפשר להתעלם מנושא האלימות ההולכת וגואה למרות כל הדברים האלה.
מנחם וגשל: הביטוי הוא שכל התכניות שיש היום מדברות על תכניות יישוביות שבהן אנחנו אומרים: בואו נמפה את הצרכים היישוביים של הישוב על בסיס המיפוי שאנחנו מכירים, ובואו נראה איך מלבישים את המענים על ישוב ונותנים לו מענה שלם.
מנחם וגשל: מפני שבסופו של דבר, כשאתה נותן מענים חסרים, בהשאלה, לא לענייננו, זה כמו סרטן.
מנחם וגשל: אם אתה לא פותר את הבעיה כולה אלא משאיר חלקים ממנה, החלקים האלה יאכלו את החלקים האחרים.
מנחם וגשל: אתה צריך לתת מענים שהם על פני רצף, והדבר הזה עולה כסף ומחייב הרבה מאוד מאמץ.
מנחם וגשל: לדעתי, שיתופי הפעולה מבטיחים שניתן יהיה לעשות את הדבר הזה.
שלי יחימוביץ': כלומר, נכון להיום יש שיתופי פעולה ברמה כזאת?
מנחם וגשל: לא אמרתי שהן מושלמות, אבל אמרתי שהיום, שיתופי הפעולה גם ברמת המטה אבל בעיקר ברמת השדה, הם הרבה יותר טובים ממה שהיו בעבר ואני חושב, שזו פלטפורמה טובה מאוד להתחיל להריץ עליה תכניות שעליהן מדובר כאן.
שלי יחימוביץ': ומה אתה עושה עם רשויות מקומיות חלשות מאוד, שקיצצו להן תקציבי איזון?
מנחם וגשל: זו בדיוק הנקודה.
מנחם וגשל: אני חבר בוועדת אהרונישקי בנושא של אלימות וכרגע, במיזם שאנחנו מנסים לפעול עם הביטוח הלאומי לגבי הנושא של "עיר ללא אלימות", שפועלת באילת, אני חושב שכל האלמנטים האלה מדברים בדיוק על מה שאת מדבר כרגע.
מנחם וגשל: בואו נראה באופן דיפרנציאלי ולא באופן כוללני ולא מה שנכון לאחד נכון לשני.
מנחם וגשל: עשינו פעולות והן פעולות שצריך לעשות אותן מאוד בזהירות.
מנחם וגשל: לשחרר את הרשויות המקומיות מחובת ההשתתפות זה דבר מאוד מסוכן, אבל אני יכול לומר לך שבטיפול הנקודתי, בהחלטת ועדת מנכ"לים, החלטנו שעושים את זה דיפרנציאלי וניתן לעשות פעולות כאלה, אנחנו כבר יודעים איך לעשות אותן ואיך לחזק רשויות יותר חלשות.
מנחם וגשל: העובדה שהיום חסרים קציני מבחן, זה פשוט זועק לשמים.
מנחם וגשל: אני אומר כאן, שיהיה ברור, שכשפונים אלי הורים ומבקשים ממני סיוע שאשלח קצין מבחן כדי להוציא את הילד ממעצר, כי כל זמן שאין תסקיר אי אפשר להוציא אותו, הנקודה הזאת נוגעת לאותם הורים שיודעים על מה מדובר.
מנחם וגשל: כל היתר לא יודעים על מה מדובר.
מנחם וגשל: אבל אם מישהו חושב בעובדה שברשויות המקומיות ל-150 נערות - -
יצחק לוי: למה אתה מגיע לקצין מבחן?
יצחק לוי: יש לנו הרבה עד קצין המבחן.
מנחם וגשל: נתתי את הדוגמה הזאת, שדוקטור קדמן דיבר עליה, אבל אמרתי בחלק השני של המשפט, שאם מישהו חושב שלהטיל מעמסה של 150 נערות במצוקה על עובדת סוציאלית זה טיפול, הוא לא יודע על מה הוא מדבר.
מנחם וגשל: מכינים את הקאדר הבא לקציני המבחן.
מנחם וגשל: זה חלק מהעניין.
מנחם וגשל: למה אמרתי קודם שזה רק בתכניות רב-שנתיות?
מנחם וגשל: הכי זה לא דבר שאפשר לפתור אותו בשנה.
מנחם וגשל: זה תקציבי עתק.
מנחם וגשל: אף אחד לא יעמוד בתקציבים האלה בתכנית שהיא לא תכנית רב-שנתית, שהיא מושכלת ושיודעים על מה מדובר.
שלי יחימוביץ': אגב, הערה לסדר בענין התסקיר:
שלי יחימוביץ': בחוק ההסדרים 2006 היתה מזימה להטיל את עלות התסקיר על ההורים בלי מבחן הכנסה,
שלי יחימוביץ': שזה שיאים חדשים ולשמחתנו, הצלחנו לנטרל את זה.
מנחם וגשל: קיים מחסור גדול בשטח.
מנחם וגשל: אני לא אומר שהמחסור משתק את העובדים בשטח.
מנחם וגשל: אם הוא היה משתק אוי ואבוי לנו.
מנחם וגשל: אבל אני יודע לומר, שכשאנחנו יוצרים איזו שהיא תקווה אצל העובדים בשטח, שנוצר איזה שהוא מיזם, אין לכם מושג איזה עוצמות יוצאות מהשטח ואיזה תכניות יוצאות מהשטח, פשוט תכניות נפלאות, שאם היינו יכולים לממש אותן, היינו יכולים לעשות עבודה מצוינת.
מנחם וגשל: יש היום לא מעט כסף.
מנחם וגשל: הייתי חבר בהנהלת קרן יניב ואני מכיר את כל מה שהיה שם.
מנחם וגשל: זה לא רלוונטי לדיון הזה כרגע.
מנחם וגשל: מה שרלוונטי זה דבר אחד: יש המון מיזמים.
מנחם וגשל: האחד - הביטוח הלאומי והשני - קרן הידידות ואני יכול למנות אין סוף.
מנחם וגשל: כל המיזמים האלה מדברים על העובדה שהם רוצים לעשות למיזם ואחרי תקופה קצרה לצאת מהמיזם, והם באים לממשלה שתיקח אחריות להשתתף במיזם ואחר כך, לקחת את האחריות למיזמים מוצלחים ולשכפל אותם.
מנחם וגשל: אם לא יהיה תקציב ברור, לא לתוך סעיפי התקציב הרגילים, כי מה, משרד הרווחה ייקח מהנכים למפגרים ומהמפגרים לעיוורים?
מנחם וגשל: אם לא יהיה תקציב ברור, שנמצא בתוך תקציב המשרד לפיתוח מיזמים - -
שלי יחימוביץ': בתוך משרד ראש הממשלה?
מנחם וגשל: זה לא קשור למשרד אחד.
מנחם וגשל: כל משרד צריכה להיות לו האפשרות, שאם נוצר מיזם באחת מהרשויות האלה: ביטוח לאומי או אשלים והוא הצליח, ניתן ללכת ולשכפל אותו.
מנחם וגשל: אחרת מה קורה?
מנחם וגשל: כל הכסף הציבורי יורד לטמיון.
מנחם וגשל: המיזם הזה עושה הרבה רעש, נגמר, והוא מאוד מוצלח ואם היינו משכפלים אותו היינו מגיעים לתוצאות מצוינות ואז הוא נעצר ועומד בארון הספרים.
שלי יחימוביץ': תודה מנחם.
שלי יחימוביץ': יש לכם עלות תקציבית של הדבר הזה?
מנחם וגשל: אם אגיד עכשיו שלילדים ולנוער זה 500 מליון שקל, מה זה יעזור?
מנחם וגשל: יש לנו תכניות ספציפיות ל-500 מיליון שקל.
שלי יחימוביץ': תוכל להעביר לנו אותן?
שלי יחימוביץ': מה שיש בנייר של מרכז המידע זה הדבר שאתה מדבר עליו?
מנחם וגשל: הם מצטטים את מנהל אגף התקצוב של המשרד.
אלי זרחין: גברתי היושבת ראש, חברי הוועדה הנכבדים, היום בישראל 300,000 ילדים שלא נולדו בישראל ועוד 50,000 שנולדו במשפחות ללא מעמד ועוד 93,000 ממשפחות עולים שאין להם שום מעמד בישראל.
אלי זרחין: הבקשה שלנו לוועדה הנכבדה לגבי החוליה החלשה בתקציב לגבי הילדים האלה זה שקיפות שאתם, חברי הכנסת, לא מאפשרים.
אלי זרחין: אין שום שקיפות בתקציב והילדים האלה לא קיימים במדינה.
אלי זרחין: אתן כמה דוגמאות: דיברו כאן על נוער בסיכון.
אלי זרחין: הסיכון לא מכוסה על ידי החוק.
אלי זרחין: במשרד החינוך יש תחום שנקרא: קידום נוער.
אלי זרחין: יש תכנית מצוינת: נוער עולה בסיכון.
אלי זרחין: בתכנית הזאת ידועים שמות של 45,000 ילדים עולים דוברי רוסית, שלא לומדים במערכת החינוך או שרשומים שם ולא מגיעים ללימודים.
אלי זרחין: בכלל אין תקציב כזה בתקציב המדינה.
אלי זרחין: לאה רוזנברג, מהתקציב שלה, מעבירה 2 מיליון שקל לקידום נוער, 50 שקל לילד בשנה.
אלי זרחין: יושב נציג קידום הנוער ואומר: מדובר ב-45,000 ויצרנו קשר עם 3,800 - -
שלי יחימוביץ': זה משרד החינוך.
שלי יחימוביץ': עוד לא הגעת למשרד הקליטה.
אלי זרחין: יש 2 תקציבים בתקציב 2006: האחד – סל קליטה לתלמידים עולים – שעה אחת בשבוע.