GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניצן הורוביץ: העובדה שכולם שחורים, אני רואה איך מתייחסים כאן לאתיופים שהם יהודים לכל דבר שעלו על פי חוק השבות.
ניצן הורוביץ: זה גורם לי לחשוב שגם כאן זה העניין.
דני דנון: אני לא חושב שרוב הזרים הם שחורים.
ניצן הורוביץ: רוב הילדים שחורים.
ניצן הורוביץ: רובם שחורים, וכישראלים קשה לנו לקבל שחורים.
ניצן הורוביץ: ושוב אני רואה את זה גם ביחס ליהודי אתיופיה.
ניצן הורוביץ: אני חושב שמבחינה עקרונית ומוסרית הוועדה הזאת צריכה להגיד היום שילדים שנולדו בארץ ומרכז חייהם בישראל ושהם לא מכירים שום ארץ אחרת חוץ מישראל, ושהם רוצים להמשיך להיות בישראל צריכים להישאר בישראל.
ניצן הורוביץ: כדאי להפחית את מימדי הפניקה.
ניצן הורוביץ: על פי הנתונים של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, מדובר כיום על כאלף ומאתיים ילדים שהם פחות משבע שנים או שמונה שנים שלא עמדו בקריטריונים.
ניצן הורוביץ: אני חושב שלא יקרה שום אסוך למדינת ישראל אם הילדים האלה יישארו איתה.
ניצן הורוביץ: לגבי הסוגיות הספציפיות, שמחיבות אדוני היושב ראש התערבות מידית.
ניצן הורוביץ: מדובר כאן ממש בזכויות הילד.
ניצן הורוביץ: עזוב את החוק הישראלי, אלו כללים הומניטאריים בסיסיים.
ניצן הורוביץ: ראשית אם יש ילדים שמעמדם החוקי לא ברור או שקיימת אפשרות שהם יישארו כי אחד ההורים הוא לא זר, או שיש אפשרות להשאיר אותם כאן ולברר את מעמדם החוקי.
ניצן הורוביץ: לפעמים ילדים לא נמצאים עם הוריהם, לפעמים ילדים לא מסוגלים להצהיר על זכויותיהם, לפעמים ילדים לא יודעים.
ניצן הורוביץ: אני מציע לא להיחפז בעניין הזה ולא לגרום עוול נורא לילדים שכן יש להם אפשרות חוקית להישאר.
ניצן הורוביץ: אני לא חושב שילד צריך ללכת לכלא רק בגלל שהוא נולד למישהו שאנחנו לא חושבים שיש לו כאן מעמד חוקי.
ניצן הורוביץ: הילד עצמו לא חטא.
ניצן הורוביץ: מה חטאו של הילד הזה?
ניצן הורוביץ: מה פשעו של הילד הזה, מה הילד אשם?
ניצן הורוביץ: לוקחים ילדה בת שש וילד בן שבע ושמים אותם במתקן כליאה.
ניצן הורוביץ: ילד צריך להיות בבית הספר! אני לא מבין.
ניצן הורוביץ: אפילו את הילדים העבריינים אנחנו שמים במוסדות מיוחדים לקטינים.
ניצן הורוביץ: מה זה הדבר הזה בכלל?
ניצן הורוביץ: אני לא חושב שילד צריך להיכנס לכלא, נקודה.
ניצן הורוביץ: ילד לא עבריין, אנחנו לא מייחסים לו שום טענה, אנחנו לא אומרים שהוא מסוכן, אנחנו לא חושבים שהוא יברח.
ניצן הורוביץ: מה הבעיה עם הילד הזה?
ניצן הורוביץ: למה ילד צריך להיות בכלא?
ניצן הורוביץ: זה דבר שאינו מתקבל על הדעת.
ניצן הורוביץ: תחשבו מבחינתכם.
ניצן הורוביץ: ציקי סלע בזה אתם רוצים להתעסק?
ניצן הורוביץ: זה מה שיש למדינת ישראל לעשות, להכניס ילדים לבתי כלא?
ניצן הורוביץ: צריך להגיד כאן עצור, עצור, זה לא יכול לעבור ואנחנו לא צריכים לקבל את זה.
ניצן הורוביץ: צריך למצוא הסדר אחר לחלוטין.
ניצן הורוביץ: נקודה נוספת שהעליתי גם בוועדת עובדים זרים שאני חבר בה, צריך לתת סיכוי לאנשים האלה לעזוב מרצון.
ניצן הורוביץ: זאת אומרת לתת להם פרק זמן בו יתנו להם מעמד חוקי, ויזה לכמה חודשים, לחצי שנה, שמונה חודשים, הם יוכלו לסגור את העניינים שלהם בארץ, להסדיר משהו במדינה אחרת, לנסות לקבל ויזה למדינה אחרת ולעזוב כמו בנאדם.
ניצן הורוביץ: לא נצטרך לרדוף אחריהם, ושלא יחיו בפחד, ולדאוג איפה הילדים שלהם.
ניצן הורוביץ: הם ירשמו ויקבלו אורכה, ישוחררו מהרדיפות האלה ויעזבו מרצון.
ניצן הורוביץ: אדוני היושב ראש, זה אולי נשמע כאילו מה פתאום הם יעזבו מרצון.
ניצן הורוביץ: אבל רובם רוצים לצאת מרצון, רובם לא רוצים להישאר כאן.
ניצן הורוביץ: מי מפריע להם?
ניצן הורוביץ: – אתם לא נותנים להם את האורכה הזאת.
ניצן הורוביץ: תן להם אורכה, תן להם ויזה.
ניצן הורוביץ: תן להם אורכה, תן להם ויזה חוקית.
ניצן הורוביץ: תן להם אורכה, הם ירשמו אצלך, תהייה לך את הכתובת, הם יפקידו ערבות וחלקם מוכנים לעשות את זה.
ניצן הורוביץ: בנאדם לא יכול לעזוב את מרכז חייו אחרי עשר חמש עשרה שנה מהיום למחר.
ניצן הורוביץ: אין בנאדם שיכול לעשות את זה.
ניצן הורוביץ: תן להם אורכה.
ניצן הורוביץ: אדוני היושב ראש, אני חושב שיש לעשות את הסיור, אבל על הנקודות הספציפיות האלה לפני שיראו את התמונות הקשות ואחר כך יקום גל צעקה וכדומה, עוד לפני שבאות התמונות הקשות כדאי שנמנע את זה.
דני דנון: למרות שאני ניסיתי אנחנו כן נכנסים לנושא המהותי של הרחקה/גירוש.
דני דנון: אני מוכרח לומר ניצן הורוביץ שהנושא שאתה מעלה הוא מאוד בעייתי.
דני דנון: אם אתה אומר שילדים אתה לא מרחיק אתה בעצם לא מרחיק את ההורים שלהם ואז נפרץ פתח ואפשרות שכל אחד שיש לו ילד במדינת ישראל מקבל חסינות מהרחקה.
דני דנון: אני חושב ואני רוצה למקד את הסוגיה בעניין, וחשוב שתשמעו את הדברים ואולי לתת התרעה למשפחות עם ילדים לפני שמכניסים אותם למתקן.
דני דנון: אני ראיתי מה קורה לילדים שפינו מגוש קטיף, ראיתי איזו טראומה הם קיבלו ואף אחד אינו מתקן את זה עד היום.
דני דנון: גם לילדים שישהו במתקן יום, שבוע, חודשים יהיו טראומות אדירות.
דני דנון: אם אפשר למנוע את הכניסה של ילד למתקן על ידי מתן התרעה או פיקדון, כפי שנאמר כאן או להפעיל איזה מנגנון קודם הכנסת הילדים למתקן.
דני דנון: אני רואה חשיבות רבה מאוד מבחינת הרשות.
דני דנון: בעיקר כשמדובר כאן במספרים מפחידים.
דני דנון: לא מדובר כאן באלפים או במאות אלפים שיש חשש שהם יברחו, מדובר בעשרות מקרים עם ילדים שאתם תצטרכו להכניס למתקן.
דני דנון: אנחנו נרצה לראות מנגנון שבו תאפשרו למשפחה לצאת מהמדינה באופן חוקי מבלי להכניס את הילד למתקן.
ציקי סלע: יש מנגנון.
ציקי סלע: יש משפחה שעברה עיכוב חלקי, מי שמעוכב הוא רק ראש המשפחה, יכול להיות גבר או אישה, זה רק ראש המשפחה.
ציקי סלע: מתאמים תאריך עם המשפחה ליציאה מהמדינה.
ציקי סלע: היה והם לא יוצאים או לא משתפים פעולה, אנחנו לא מדברים על חודשים כי אם על ימים ושבועות מהרגע שעוכב ראש משפחה.
ציקי סלע: חוק ההרחקה קובע שהיציאה מתבצעת תוך ימים מיום ששוהה בלתי חוקי נעצר.
ציקי סלע: אני מציע לוועדה הנכבדה שבדרך למתקן הכליאה, תערוך גם סיור כדי להבין איזה ציוד במדינת ישראל, דרום תל אביב שעליו אנחנו מדברים.
ציקי סלע: לבוא ראות אני חושב שדעותיהם של חברי הוועדה ישתנו לגבי מה מדינת ישראל צריכה לעשות, ועד כמה קריטי הטיפול והפתרון בסוגיה הזאת.
ציקי סלע: לראות את מקורות המחיה של המהגרים ומה שקורה למהגרים ולמדינת ישראל.
דני דנון: אנחנו באמת קשובים.
דני דנון: אני לא יודע אם אנחנו ניגע היום.
דני דנון: אבל גם נושא הפליטים שנמצאים על פי חוק במדינה, ישנם כאן נציגים מערד ומאילת וחברות פרטיות.
דני דנון: אנחנו רואים תופעות קשות, אנחנו מוצאים ילדים שאינם לומדים, ילדים שנמצאים בתנאים קשים ויש להם מעמד חוקי במדינת ישראל.
דני דנון: אנחנו מודעים לכך.
דב חנין: תודה רבה אדוני היושב ראש.
דב חנין: אני רוצה להביע את הערכתי לכך שהוועדה מקיימת את הדיון הזה.
דב חנין: אני חושב שהסוגיה הזו היא סוגיה כואבת וקשה.
דב חנין: אני מבקש להצטרף לדבריו של חבר הכנסת ניצן הורוביץ בפתיחת הדיון ומבלי לחזור עליו אוסיף כמה עובדות.
דב חנין: נמצאים פה היום איתנו גם נציגים מארגוני הסיוע לפליטים.
דב חנין: אני חושב שבשם החברה הישראלית כולנו צריכים להודות להם.
דב חנין: הם מצילים מעט מהכבוד האבוד של החברה הישראלית בהתייחסותה לפליטים ולאנשים שמגיעים למדינת ישראל.
דב חנין: אני לגמרי מסכים לדבריו של ניצן הורוביץ שכל ההתייחסות של הנושא מתוך זווית של גירוש היא שקרית ובעייתית כאשר במקביל ממשיך גל עצום של ייבוא עובדים זרים לישראל שנועד לעשות כסף.
דב חנין: יש גורמים במדינת ישראל שעושים הרבה כסף על גבם של אותם עובדים שהם מייבאים לארץ.
דב חנין: שוק עובדים ושלא לומר שוק עבדים.
דב חנין: מייבאים אותם לישראל.
דב חנין: ביד אחת מזרימים אלפי עובדים חדשים וביד השנייה מגרשים את המסכנים שנמצאים כאן.
דב חנין: זו צביעות.
דב חנין: זה דבר מקומם ואני חושב שכל הדיון שמשטרת ההגירה עוסקת בו צריך להתמקד באותם יבואני עובדים ובאותם אינטרסים שמייבאים את העובדים האלה.
דב חנין: טפלו בהם ותעצרו אותם.
דב חנין: כמובן לא את הילדים שלהם.
דב חנין: תטפלו ביבואנים האלה ובמי שמקדם את האינטרסים שלהם.
דב חנין: אני חושב שאתם תעשו שירות לחברה הישראלית.
דב חנין: ביחס לענייני ילדי פליטים ומהגרי העבודה למיניהם, כשמודבר בילדים ההבדל הזה באמת לא כל כך מעניין אותי.
דב חנין: אנחנו מדברים על בעיה רוחבית.
דב חנין: אני מסכים דווקא בנקודה הזאת עם נציג משטרת ההגירה.
דב חנין: אתה צודק.
דב חנין: זה לא רע.
דב חנין: אני לא מסתדר עם הלקסיקון שלך שאין פה גירוש, שאין פה כליאה, ואין כאן משטרה.
דב חנין: הכל יפה.
דב חנין: תרשה לי לדבר בשפתי.
דב חנין: את שפתי אני לפחות מבין עדיין ואני מקווה שאני אצליח להתבטא בלשוני.
דב חנין: אומר לך אדוני שאני מסכים איתך בנקודה הזאת.
דב חנין: הבעיה איננה רק בגירוש.
דב חנין: הבעיה איך הילדים האלה ואיך האנשים האלה חיים בישראל ואני מסכים איתך.
דב חנין: אני חושבת שהוועדה הזאת חייבת להתעסק בנושא לא רק באספקלריה של הגירוש, אני כמוך מבקר במקומות שונים בדרום תל-אביב, אני רואה את התנאים האיומים שמבוגרים וילדים חיים בהם, זה מזעזע.
דב חנין: צריך לבקר גם שם ולא רק במחנות המעצר ולראות את זה.
דב חנין: צריך לטפל בזה כי זו בעיה רוחבית.
דב חנין: יש שאלות של בריאות, יש שאלות של חינוך.
דב חנין: אדוני היושב ראש אני מבקש לומר מילה חיובית דווקא על ההתייחסות של המדינה דווקא בתחום החינוך.
דב חנין: אני נותן את המילה החיובית הזאת כי דרך ההתייחסות שקיימת בתחום החינוך, היא התייחסות אוניברסאלית שאומרת שילד שנמצא בישראל זכאי לחינוך ומערכת החינוך מקבלת אותו.
דב חנין: עובדה שגם אנחנו עם כל הקשיים וכל הבעיות הצלחנו להראות שאפשר להתייחס אחרת.
דב חנין: אני חושבת שאותה התייחסות עקרונית, ואני לא מדבר על בעיות שצריך לטפל בהן, אבל אותה התייחסות עקרונית שאומרת שילד שנמצא בישראל זכאי לחינוך צריכה להיות ההתייחסות הרוחבית הכללית שלנו בכל התחומים.
דב חנין: השאלה הזאת היא שאלה רחבה ואני בטוח אדוני היושב ראש שהוועדה שבראשותך תקיים דיונים נוספים בעניין הזה.
דב חנין: אני מבקש לדבר על סוגית הגירוש ולומר מה אותי מפחיד.
דב חנין: מה אותי מאוד מטריד.
דב חנין: אנחנו עומדים לפני גל של גירוש שאולי למשטרת ההגירה יש שם אחר עבורו, אבל זה מה שאמור להתבצע.
דב חנין: המבצע הגדול הזה שהולך להתבצע, אדוני היושב ראש, הולך להשתמש בילדים ככלי מרכזי במהלך הגירוש.
דב חנין: אני לא מדבר רק על פעולות שנועדו להתמקד בילדים עצמם.
דב חנין: אני מדבר על השימוש בילדים כדי להגיע להורים.
דב חנין: אני אומר לכם בדאגה ובצער שכפי שאני מכיר את המציאות זה מה שהולך להתחרש.
דב חנין: איך משתמשים בילדים ככלי כדי להגיע להורים?
דב חנין: – ראשית אם עוצרים הורים שיש להם ילדים אז ברור שיש כאן
דב חנין: לחץ כי הילדים נמצאים בלי הורים.
דב חנין: יש לי חשש גדול מאוד שיאספו את הילדים עצמם כי הרי קל להגיע לילדים.
דני דנון: אם זה לא קרה עד היום, אבל אם זה קרה זה חמור מאוד, היה מקרה שעצרתם ילד קודם לעצירת הוריו?
ציקי סלע: לא היה ולא יהיה.
דב חנין: אני אשמח לשמוע את התייחסותכם.
דב חנין: אני מאוד חושש שהמציאות שאנחנו נגיע אליה היא מציאות שבפועל יהיה שימוש בקטינים כדי לטפל בהורים.
דב חנין: כדי שהדבר הזה לא יקרה לא צריך רק את האמירה, שאני מברך עליה, שלעולם לא ייאסף ילד על ידי פקח.
דב חנין: אם זו האמירה אני באמת מברך עליה.
דב חנין: שלעולם לא ייאסף ילד על ידי פקח כדי להגיע להוריו, אני מברך על כך והיא חשובה אבל היא לא מספיקה.
דב חנין: היא לא מספיקה משום שאני חושש גם מהמצב ההפוך, שבו הורים לילדים שכאשר הם נתפסים ולא משתפים פעולה או כשאתם טוענים שהם לא משתפים פעולה, יכולים לגרום למצב שילדים כולל ילדים בגילאים קטנים יישארו ללא טיפול והשגחה למשך זמן ממושך.
דב חנין: אני מאוד חושש ממצב שבו ההורים יופרדו מהילדים שלהם באופן שיגרום לעקירה של הילדים ממקום המגורים ומהסביבה המוכרת שלהם.
דב חנין: אני כמובן חושש ממצב שבו ילדים יוחזקו בכלא.
דב חנין: בהקשר הזה אני מבקש לומר שלפי הבנתי את החוק אין בסיס לדבר כזה.
דב חנין: אני אשמח לשמוע איזה בסיס חוקי אתם מוצאים להחזקתו של ילד במעצר בגלל חשש כזה או אחר לעבירה או בעיה שקשורה להוריו.
דב חנין: צריך להביא בחשבון שלחלק גדול מהילדים האלה ובמיוחד ילדים שמגיעים מאפריקה אין בכלל מסמכים מזהים ומספקים.
דב חנין: אלו הנתונים שיש בידיי.
דב חנין: אין להם מסמכים מזהים שנדרשים על ידי נציגויות במדינות המוצא, אותם מסמכים הנדרשים כדי להעניק להם ממסמכי יציאה.
דב חנין: ההשגה של המסמכים האלה כשלעצמה מאוד מורכבת והיא יכולה לקחת הרבה מאוד זמן שבמהלכה גם הילדים וגם משפחותיהם יכולים להיות מוחזקים במעצר.
דב חנין: אני מברך על הזמנת הוועדה הזו לביקור בכלא סהרונים.
דב חנין: ממה שאני שומע ואני אומר את זה כאן, התנאים של החזקת המשפחות שם קשים, הם בעייתיים ואינם מתאימים, הם לא אפשריים.
דב חנין: כאשר משפחות של עובדים זרים מהגרי עבודה או פליטים מוחזקים במקומות כאלה לאורך זמן וזו בעיה מאוד קשה.
דב חנין: אני רואה שלוש בעיות עיקריות בסוגיה שאנחנו מדברים בה.
דב חנין: הבעיה הראשונה היא בעיה אנושית, כולנו בני אדם ואנחנו רוצים להתנהג בצורה הראויה, ההולמת והאנושית לבני אדם שנמצאים כאן ובוודאי להתנהג בצורה ראויה והולמת לילדים שנמצאים כאן.
דב חנין: אני חושב שזו נקודת המוצא הבסיסית ואני חושב שזו צריכה להיות נקודת המוצא היחידה האפשרית לדיון בשאלה של פליטים, של מהגרים ובוודאי של ילדים.
דב חנין: זה המישור הראשון.
דב חנין: המישור השני הוא המשפטי, אנחנו כמדינה מחויבים לאמנות בינלאומיות ובין היתר האמנה לזכויות הילד.
דב חנין: האמנה לזכויות הילד מדברת בצורה מאוד מפורשת בין היתר בסעיף 2, בסעיף 37 על זכויות הילד להגנה מפני מעצר, מעצר שרירותי.
דב חנין: הדברים ברורים וחד משמעיים.
דב חנין: אנחנו לא חיים לשמחתי הגדולה בעולם של הפקרות.
דב חנין: יש משפט בינלאומי, יש דין ויש דיין ויש גם מי שייתן את הדין אם מפירים את המשפט הבינלאומי וזה טוב.
דב חנין: לכן אנחנו צריכים להבין שאנחנו מחויבים על פי המשפט הבינלאומי, על פי האמנות הבינלאומיות להתנהגות מסוימת גם לפליטים וגם למהגרים ובוודאי קודם כל לילדים החל בכליאה וכלה בנורמות נוספות.
דב חנין: הנקודה האחרונה, אני חייב לומר אותה כאן.
דב חנין: מעבר לשאלה האנושית ומעבר לשאלה המשפטית, רבותיי יש כאן איזו חובה שלנו כיהודים.
דב חנין: אנחנו יותר מכל אחד אחר היינו קורבנות לרדיפות, אנחנו כעם היינו פליטים, ברחנו ממקומות שונים, הילדים שלנו היו במעמד בלתי חוקי בכל מיני מקומות.
דב חנין: הילדים של הוריי והורי הוריי וקרובי משפחה אחרים.
דב חנין: אנחנו היינו קורבנות של דברים כאלה ואנחנו ברחנו, הילדים שלנו נרדפו.
דב חנין: אני חושב שמשהו מסוים מההיסטוריה שלנו אנחנו צריכים ללמוד.
דב חנין: מהמשהו המסוים הזה שלנו בוודאי אסור לנו לשכוח ואסור לנהוג באופן כזה.
דב חנין: לנו בוודאי אסור לנהוג כך.
דב חנין: אני חושב אדוני היושב ראש שהוועדה הזאת צריכה לצאת בהחלטות מאוד חדות ומאוד ברורות שאומרות: א' - אין גירוש ילדים.
דב חנין: ב' – אין כליאת ילדים, ג' – אין שימוש בילדים כדי להגיע באמצעותם להורים, להפך צריכים מדיניות מאוד ברורה שמפרידה ומגינה ככל האפשר על הילדים בכל התסבוכת הזאת בהתייחסות לפליטים, למהגרים וליתר האנשים שמשטרת ההגירה רוצה לטפל בהם.
דב חנין: שתי ההתייחסות לגבי גירוש ילדים, זו אמירה שאנחנו לא יכולים לומר אותה.
דב חנין: היא בעצם מנוגדת לחוק הקיים.
דב חנין: חבר הכנסת דב חנין ניתן לבוא ולעשות שינוי חקיקה, ליזום אותה אבל החוק הקיים מאפשר גירוש ילדים ולכן אני רוצה להתמקד בהליך ולראות איך אנחנו מייעלים אותו ומונעים פגיעה בילדים במסגרת ההליך.
דב חנין: לגבי העניין המשפטי אני מבקש לדעת לגבי כליאת ילדים אם הוא נבדק ועבר מבחן בג"צ.
דב חנין: ליועצת המשפטית כאן, היה כבר מבחן בבית המשפט העליון?
ענת פישר-צין: ....
ענת פישר-צין: גובש נוהל בשיתוף משרד המשפטים שמטפל בנושא של מעצר קטינים, הוא מתייחס בעיקרו לקטינים שאינם מלווים.
דני דנון: לשאלתי זה לא עמד עדיין במבחן משפטי?
דני דנון: – כן עמד, זה עמד פעמיים.
ענת פישר-צין: כן, וזה מופיע פה בסיכום.
יצחק קדמן: תודה אדוני היושב ראש, תודה מיוחדת שבימים טרופים אלה כשהכנסת דנה בתקציב וחוק ההסדרים ושאר מרעין בישין מצאתם זמן לעסוק בנושא החשוב הזה.
יצחק קדמן: אני מבקש להרחיב מעט בנושא הזה משום שאנחנו נגענו פה בנגזרות מאוד חשובות.
יצחק קדמן: ראשית הנושא איננו ילדי פליטים או ילדי מהגרי עבודה.
יצחק קדמן: הנושא צריך להיות ילדים חסרי מעמד בישראל.
יצחק קדמן: התמונה הרבה יותר רחבה ממה שאנחנו חושבים.
יצחק קדמן: יש אלפי ילדים מעבר לילדי מהגרי עבודה והפליטים שחיים בארץ ללא מעמד.
יצחק קדמן: חלקם ילדי משפחות עולים שחיים פה במעמד של אשרת תייר שפג תוקפה.
יצחק קדמן: אני יודע שאתם אולי לא מתכוונים לילדים האלה, אבל באופן רשמי אפשר לגרש אותם מחר בבוקר.
יצחק קדמן: בחלק מהמקרים עושים טובה ומחכים להגיעם לגיל שמונה עשרה ואז מגרשים אותם.
יצחק קדמן: לפי נתונים שנתן משרד הפנים לפני שלוש שנים ואחר כך הוא התחרט, אבל יש לנו אותם בכתב.
יצחק קדמן: משרד הפנים טען שיש בארץ תשעים אלף ילדים שחיים פה בארץ במעמד תייר שאשרת התייר פג תוקפה.
יצחק קדמן: אחר כך משרד הפנים אמר שהוא טעה ושזה "רק" תשעת אלפים ילדים.
יצחק קדמן: המספרים הרבה יותר גדולים ממה שאנחנו יודעים, ונכון שלא כולם מגיעים מאפריקה.
יצחק קדמן: יש כאן בארץ ילדים לא מעטים שחיים ללא מעמד.
יצחק קדמן: כשאני אומר שהם חיים ללא מעמד הסכנה שלהם כפולה.
יצחק קדמן: ראשית ניתן לגרש אותם כל יום כי אין להם שום אשרה חוקית לשהות בישראל.
יצחק קדמן: הדבר השני שהוא לא פחות חמור, ואני תכף ארחיב עליו, לילדים חסרי מעמד, להוציא את תחום החינוך, שאני אתייחס אליו, הילדים האלה הם חסרי זכויות לחלוטין.
יצחק קדמן: אנחנו יכולים להזדעזע ובצדק כשעוצרים ילד, אבל אנחנו צריכים להזדעזע באותה מידה שיש פה ילד שאין לו ביטוח רפואי, ואין לו שירותי רווחה, ואין לו שירותים אחרים גם אם מצבו קשה ביותר.
יצחק קדמן: אנחנו צריכים להזדעזע גם לפני וגם אם לא יגרשו אותם, לראות ילדים במכלאות בתל אביב ואין לי שם אחר לצורה בה מחזיקים ילדים, ובעיקר בתל אביב.
יצחק קדמן: אני אומר שלא תל אביב אשמה בעניין הזה, מפני ששם מרוכזים רוב הילדים האלה.
יצחק קדמן: מחוזקים ילדים על ידי אנשים לא מתאימים, בתנאים לא מתאימים, בסכנת חיים יום יומית.
יצחק קדמן: חלק הילדים האלה גם נהרגו כשהם יצאו לכביש ונדרסו.
יצחק קדמן: יהיו עוד מקרה מוות נוספים ואת אלה אנחנו לא רואים כי כל עוד לא מגרשים אין בעיה.
יצחק קדמן: זה לא נכון, יש בעיה ענקית.
יצחק קדמן: מדינת ישראל מפנה את הגב לילדים שאין להם פה מעמד.
יצחק קדמן: אני מבקש בעניין הזה להגיד מילה טובה למשרד החינוך, זה עולה לי בבריאות אבל אני אגיד, משרד החינוך הוא המשרד היחידי שכמדיניות אמר מזמן, "אותי לא מעניין מי הילד, מה הוא נושא בכיסו, איזה אשרה יש לו ואם בכלל, כל עוד הילד פה אני אתן לו את שירותי החינוך".
יצחק קדמן: הוא נותן לו - - - אני שמח לשמוע שאם יש חוק אז הרשויות בישראל מכבדות אותו, אני מקווה שגם במשרדי ממשלה אחרים האמירה הזאת תקפה.
יצחק קדמן: לשבחו של משרד החינוך, הם לא רק קלטו אותם במערכת החינוך הם קלטו אותם גם בהרבה אהבה וחום.
יצחק קדמן: לכו לראות את "רוגוזין", את "ביאליק" בתל אביב ומקומות נוספים.
יצחק קדמן: מגיעה להם המחמאה כי הם חיבקו את הילדים האלה בגדול, הם מתייחסים אליהם כילדים לכל עניין.
יצחק קדמן: ההתנהגות של משרד החינוך קצת אשמה כלפי משרדים אחרים, צר לי לומר את זה.
דני דנון: תן לנו דוגמאות נקודתיות.
יצחק קדמן: עיקר הטענות שלנו הן כלפי משרד הרווחה, זה היה המשרד הראשון שהיה צריך להיחלץ למען הילדים האלה.
יצחק קדמן: בשנת 2007 לפני כשנתיים וחצי ישבנו עם שר הרווחה הקודם והנוכחי, והוא אמר בהצהרה חד משמעית, "משרד הרווחה ינהג בדיוק כפי שנוהג משרד החינוך, כל עוד הילד פה לא איכפת לי מה המעמד שלו, הוא יקבל את מלוא השירותים שמקבל כל ילד בישראל".
יצחק קדמן: למרבה הצער אנשים מסוימים בתוך משרד הרווחה מטרפדים בכוונה את הצהרת הכוונות של השר.
דני דנון: יצחק קדמן, יושבת כאן גם חנה סלוצקי שתקבל את זכות הדיבור, אבקש לקבל דוגמאות ספציפיות.
יצחק קדמן: אני אתן לכם, ויותר טוב תעשה את זה מנהלת "מסילה" מתל אביב שפונה אלינו בכל יום עם בעיות של ילדים.
יצחק קדמן: חלקם עם צרכים מיוחדים, חלקם ילדים שנמצאים בסיכון, חלקם ילדים שמצריכים הוצאה להשמה חוץ ביתית.
יצחק קדמן: יש לנו גם בתכתובת שלנו לשר הרווחה.
יצחק קדמן: "ק.א. בת 4.5, למרות שהוגדרה ככזאת לא ניתן לה להשתלב במעון רב תכליתי ולקבל טיפולים פרא-רפואיים החיוניים לה.
יצחק קדמן: א.ס.
יצחק קדמן: בת שנה לא מקבלת סיוע של סומכת או סייעת שיאפשר את שהייתה עם אביה, אמה נפטרה והיא חיה לבד עם אביה".
יצחק קדמן: יש כאן מקרים שלמים, אני לא מדבר באוויר, אלו מכתבים שנשלחו למשרד הרווחה.
יצחק קדמן: "ה.
יצחק קדמן: בן תשע, בנם של מהגרי עבודה מגאנה, מזה שנתיים סובל מבעיות התנהגות קשות, תוך התדרדרות מצבו הנפשי, הוא אינו נוטל חלק בפעילות בית הספר, פקידת הסעד נכנסה לתמונה אבל המלצותיה לא התקבלו".
יצחק קדמן: - - -
דני דנון: מה המלצותיך?
יצחק קדמן: משרד הרווחה חייב להבין, כל עוד הילדים האלה פה הוא חייב לתת להם את מלוא השירותים שהוא נותן לילד ישראלי או לילד עם מעמד חוקי במדינת ישראל.
יצחק קדמן: כך נוהג משרד החינוך, וגברתי הנכבדה, כך לא נוהג משרד הרווחה למרבה הצער.
יצחק קדמן: הדברים נכונים גם בנושא שירותי הבריאות.
יצחק קדמן: אומנם יש הסדר עם קופת חולים מסוימת, אבל מי שלא עומד בהסדר, הוא צריך לממן את זה מכיסו הפרטי, ואין לו כיסוי ביטוחי, לא מקבל בהרבה מאוד מקרים מעבר לטיפול חירום קיצוני, הוא לא מקבל טיפול רפואי.
יצחק קדמן: ישנם כאן ילדים עם צרכים רפואיים שאינם מקבלים טיפול רפואי, יש כאן ילדים עם צרכים חברתיים, אישיים, אנושיים קשים ביותר שאינם מקבלים את השירותים משירותי הרווחה.
יצחק קדמן: אני אומר שכל עוד הילדים האלה פה, מדינת ישראל לא יכולה להפלות בין דם לדם.
יצחק קדמן: היא חייבת לתת לילדים האלה.
יצחק קדמן: כשאנחנו פונים גם למשטרה ואומרים להם תסגרו מעון שכנגד מי שמנהל אותו עומד כתב אישום על פגיעה מינית בילדי עובדים זרים, הם לא רוצים לסגור אותו, כי הם רק ילדי עובדים זרים.
יצחק קדמן: אני אומר אסור לנו להתעלם.
יצחק קדמן: אני יודע שהעילה המרכזית היתה הקמת רשות ההגירה ודרך פעולתה.
יצחק קדמן: אבל אסור לנו לעצום עיניים מהמצב שילדים נמצאים גם לפני הגירוש, או לפני הרחקתם.
יצחק קדמן: כל עוד הם פה אנחנו צריכים להתייחס אליהם כבני אדם.
יצחק קדמן: זה מתחייב מהאנושיות שלנו וזה מתחייב מהאמנה שישראל אשררה בדבר זכויות הילד שאומרת שכל עוד הילד נמצא במדינה מסוימת, יהיה מעמדו אשר יהיה, זכותו לקבל מה שמקבל כל ילד אחר.
יצחק קדמן: אבקש להתייחס לנושא הגירוש ולכל מה שקשור בו.
יצחק קדמן: ראשית, לדעתי, אין שום בסיס חוקי להחזקת ילדים במעצר אם הם מתחת לגיל שתיים עשרה.
יצחק קדמן: הילדים האלה גם במובן הפורמלי לא עברו שום עבירה, הם מתחת לגיל האחריות הפלילית.
דני דנון: מה קורה בארצות הברית ובמדינות אחרות שמגרשות משפחות לא חוקיות?
דני דנון: למשל מארצות הברית למקסיקו.
דני דנון: כשיש ילד במעמד לא חוקי בארצות הברית?
יצחק קדמן: אני לא יודע.
יצחק קדמן: אבל אני כן יכול להגיד שאנחנו לא לבד בעולם.
יצחק קדמן: אבל בישראל עצמה מה קורה כשנעצר זוג הורים.
יצחק קדמן: אנחנו לא אומרים בסדר עכשיו זה נספח ואנחנו נכניס את הילד שלהם איתם למעצר או למאסר.
יצחק קדמן: שירותי הרווחה צריכים במקרה כזה להתגייס ולחפש אם יש קרובי משפחה, אם לא אז לתת מענים אחרים.
יצחק קדמן: הילד הוא לא איזו רגל של שולחן שברגע שההורים נעצרים הוא נעצר איתם באופן אוטומטי.
יצחק קדמן: אין שום בסיס חוקי להכנסת ילדים מתחת לגיל שתיים עשרה למעצר, לא חשוב אם יש מחשב בתא או אין.
יצחק קדמן: זה דבר שאינו הופך חוקי מפני שנתנו תנאים יפים.
יצחק קדמן: יכול להיות שבאופן מעשי לחלק מהם זו תהייה הקלה גדולה מאוד לשהות במקום מסודר ביחס לתנאים שהם נמצאים היום.
יצחק קדמן: אבל זה לא עילת מעצר.
יצחק קדמן: הדבר הזה צריך להיבדק ואני גם מבקש לחזור על הצהרה שנתן ראש הרשות יעקב גנות בפגישה שהיתה לנו איתו.
יצחק קדמן: הוא נתן שתי הצהרות מאוד חשובות וחשוב שהן ירשמו בפרוטוקול.
יצחק קדמן: יעקב גנות אמר, ואחר כך ניסה מישהו במשרד שלו לסייג אותו, הוא אמר "שאם אין בסיס חוקי לא נעצור ילדים קטנים, לא נעצור אותם, נמצא להם פתרונות אחרים ולא נעצור אותם".
יצחק קדמן: הדבר השני שהוא אמר "לא נכנס למוסדות חינוך, לא למעונות" ישנה כאן מנהלת מעונות נפלאים בתל אביב, רק חבל שלא מסייעים להם לעשות את זה יותר, "לא למעונות, לא לבתי ספר, לא למועדונים, לא נחפש את הדרך הקלה לתפוס את הילדים ולהגיע דרכם להורים".
יצחק קדמן: אני מקווה שההצהרה הזאת שרירה וקיימת והכנסת צריכה לעמוד על המשמר שההצהרות האלה אכן תבוצענה.
דני דנון: חבר הכנסת אילן גילאון בבקשה.
אילן גילאון: אני אהיה תמציתי משום שרוב הדברים נאמרו.
אילן גילאון: המשותף בין ילדי גוש קטיף לילדי העובדים הזרים ככלל הילדים הם ילדים גם פה וגם שם.
אילן גילאון: המכנה המשותף שלהם שהם משלמים מחיר על מעשיהם של המבוגרים מטומטמים או חמסנים ורודפי בצע.
אילן גילאון: לכן אי אפשר לטפל בבעיה הזאת באופן מקיף מבלי לרדת לשורש העניין.
אילן גילאון: אני לא קונה את הסיפור של רשות ההגירה.
אילן גילאון: אמרתי לציקי סלע וליוסי שאני לא קונה את זה.
אילן גילאון: אני חושב שיש כאן מהלך פוליטי שצריך לספק סחורה מסוימת משום שהשתנה שר, או כל אימת שמתחלף השלטון על שר לספק קפיטציה מסוימת.
אילן גילאון: בינתיים האנשים האחרים נכנסים פנימה כדי לחזק את העניין שהעובדים הזרים בישראל בעצם הם בורסה כפי שהוזכר כאן.
אילן גילאון: אני חושב שהפניה לא צריכה להיות לציקי סלע וליוסי, אלא לשר הפנים כפי שאני עשיתי, לעשות הקפאה, ללכת לחנינה כוללת, פעם אחת מרתון כולל, פעם אחת לעצור ולעשות אינוונטר ולא לרמות במשך שנים את העובדים הזרים, את הציבור בארץ ובסופו של דבר לפגוע בילדים שלהם.
אילן גילאון: יש כאן חברות כוח אדם שצריכות להרוויח כסף וחלק מהן מקושרות ישירות לשלטון.
אילן גילאון: אני לא צריך ללכת רחוק כי אתם יכולים לקבל את הדוגמאות בבית המשפט מלפני שבועיים.
אילן גילאון: מי שמשלם בסופו של דבר את המחיר הם הילדים שיש נגדם צווי מעצר.
אילן גילאון: באופן כללי מאוד וזה צריך להיות באופן כללי מאוד הכרעה פוליטית.
אילן גילאון: לא אובייקטיבית איך מטפלים בנושא טוב יותר או טוב פחות, אלא מה האחריות של מדינה או של כולנו.
אילן גילאון: אחריות מוסרית כי קודם כל היא מוסרית, נגד מי שעשה את החטא הקדמון הגדול.
אילן גילאון: אני מבקש להזכיר לכולם שהעובדים הזרים לא הגיעו לישראל מסיבות הומניטאריות.
אילן גילאון: מישהו דאג להביא את הוייטנאמים, או ההודים, אמריקאים ואחרים.
אילן גילאון: מי שעשה את המהלך הזה והתחיל בו עשה את זה לטובת בצע.
אילן גילאון: בסופו של דבר יש כאן משרדים רבים של סרסורי כוח אדם שעוסקים בעניין הזה וזו בורסה שמתנהלת.
אילן גילאון: אחרת איך אתם יכולים להסביר ששלוש מאות אלף איש נמצאים כאן ללא היתר.
אילן גילאון: זה בלתי יאומן הדבר הזה.
אילן גילאון: צריך פעם אחת לעצור ולהסביר לנו כמה עובדים צריך לחקלאות, כמה צריך לסיעוד, כמה להסעדה, ולא להתחבא בכל פעם אחרי איזה גרף זה או אחר.
אילן גילאון: אף אחד לא יכול לענות לי כמה הגיעו ולמה אתם לא מוכנים להגיד בואו נסגור את השמיים לפחות לשנה.
אילן גילאון: השר קובע את זה, המדיניות קובעת את זה.
אילן גילאון: בואו נסגור את השמיים לשנה ונראה מה יש לנו.
אילן גילאון: לפני שאתה מגרש את הנמצאים החוצה עצור את הנכנסים.
אילן גילאון: מיותר לציין שאני מסתייג לחלוטין מכל מה שנאמר כאן קודם על ידי שני החברים הקודמים שדיברו.
אילן גילאון: אבל לא נכון לטפל בתופעה הזאת של עובדים הזרים ובילדיהם אם לא מטפלים בעבודה הזרה בגדול.
אילן גילאון: צריך למצוא את מקורותיה ומשם להתחיל.
אילן גילאון: אילו היה הדבר בידי אני כן הייתי משלם עבור החטא הזה בכך שהייתי נותן את הפוטר לכולם.
אילן גילאון: ומבקש מכולם להיכנס להליך חוקי ללא פחד, הליך של חמש שנים.
אילן גילאון: ומשם והלאה לעצור ולסגור את השמיים ולבדוק מי צריך להיות כאן ומי רוצה ללכת מכאן.
אילן גילאון: צריכים לבחון דברים נוספים כמו העדפה לעבודות מסוימות במדינת ישראל.
אילן גילאון: אל תתייחסו לזה כאילו העבודה הזרה נפלה מהשמיים.