GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רונן שפירא: אחד הדברים שהתחלנו בשנה שעברה זה לילות לבנים.
רונן שפירא: אנחנו יודעים שבני הנוער אוהבים בלילה להיות ערים, ובבוקר לישון.
רונן שפירא: רוב תופעות האלימות קרו בשעות הערב והלילה.
רונן שפירא: בשנה שעברה התחלנו בניסיון להפעיל את המתנ"סים גם בשעות הערב והלילה.
רונן שפירא: בדברים מאוד מגוונים, כמו מגרשים פתוחים, דרך סרט.
רונן שפירא: זו פעילות חברתית שהצליחה מאוד.
רונן שפירא: השנה למעלה מ-80 מתנ"סים יפעילו פעילות בלילות.
רונן שפירא: אנחנו מפעילים גם מועדניות לילדים משכבות מצוקה.
רונן שפירא: אנחנו נעזרים בהפעלת המועדניות גם בתנועות הנוער, גם במורות חיילות, וגם בכוח אדם של המתנ"ס.
רונן שפירא: אנחנו מפעילים מחנות מסובסדים, זו אפשרות לפעמים לילד ולנוער וההזדמנות היחידה לצאת מהשכונה ומהבית, ולהיפגש עם נוער אחר.
רונן שפירא: אז זה מחנה לקט רגל, שנפגשים בו ילדים יהודים וערבים, רפסודיה בכנרת, שבונים רפסודות או כל דבר אחר.
רונן שפירא: יש לנו גם מחנות למגזרים ייחודיים.
רונן שפירא: יש לנו מחנה למגזר החרדי, יש לנו מחנה למגזר הערבי.
רונן שפירא: יש לנו מחנה לדתי-לאומי, ויש לנו מחנות לרב תרבותיות, במחירים מסובסדים.
רונן שפירא: אנחנו מפעילים בקיץ גם תוכניות לצמצום פערים לימודיים, ביחד עם משרד הקליטה ומשרד החינוך.
רונן שפירא: כמו קיץ של עברית, לסייע לילדים לשפר את העברית, ובמיוחד לילדים עולים.
רונן שפירא: יש את הפרוייקט הלאומי לילדים עולים מאתיופיה.
רן כהן: כמה מתנ"סים יש לכם בכל הארץ?
רונן שפירא: אנחנו מפעילים בכ-170 יישובים, לפעמים ביישוב יש יותר ממתנ"ס אחד.
רונן שפירא: תעסוקה לבני נוער.
רונן שפירא: אנחנו מפעילים גם מרכז תעסוקה לבני נוער, עוזרים לבני נוער למצוקה תעסוקה.
רונן שפירא: מעסיקים פונים אלינו למתנ"סים, ואנחנו מנסים לשבץ בני נוער.
רונן שפירא: אנחנו מעדיפים לשבץ בני נוער משכבות חלשות.
שלי יחימוביץ': רונן, מה היית שיקרה כדי שישפר קצת את תמונת המציאות?
רונן שפירא: כמו כולם, ברגע שיהיה תקציב גדול יותר, נוכל לאפשר ליותר ילדים, ונצטרך פחות בסדרי עדיפויות לעשות סלקציה של אחד כן, ואחד לא.
רונן שפירא: זה בהחלט יעזור לנו.
רונן שפירא: מה עוד אנחנו עושים, כניסות לאתרים במחירים מוזלים.
רונן שפירא: יש לנו הסכמים עם אתרים, למשל בלונה פארק, במקום שיעלה 80 שקלים, יכול לעלות 20 שקלים, המתנ"ס מוציא בצורה מרוכזת.
רונן שפירא: אנחנו מפעילים למניעת אלימות ולאורח חיים בריא גם בקייטנות שלנו מבחינת תוכן, וגם כפעילות ליישובים.
רונן שפירא: יש תוכניות קיץ לבני נוער ביישוב שאנחנו מפעילים, כמו קפה אינטרנט, כמו קריוקי, ודברים נוספים.
רונן שפירא: לגבי הקאסמים, אנחנו מפעילים מערך כדי לסייע לילדי שדרות והסביבה.
שלי יחימוביץ': לסיום, רונן, יכולתם לקלוט יותר ילדים ולתת פתרון ליותר ילדים.
ורד ירושלמי: למשל, להפעיל לילה לבן.
ורד ירושלמי: אין לנו ספק, ויש לנו נתונים של המשטרה, שבמקומות שבהן מופעל לילה לבן, האלימות ועבריינות הנוער צנחה בשיעור שבין 25% ל-35%.
ורד ירושלמי: אלו הנתונים של המשטרה.
ורד ירושלמי: בלילות שהמתנ"סים פתוחים, עבריינות הנוער צונחת.
ורד ירושלמי: הלילות הלבנים, הכניסה אליהם חופשית ללא תשלום.
ורד ירושלמי: עלות הפעלה של לילה לבן למתנ"ס, היא בסביבות 300 אלף שקלים לקיץ למתנ"ס אחד.
ורד ירושלמי: זה כסף שהמתנ"ס סופג עליו, כי הם לא משלמים כסף על פעילות המתנ"סים.
רן כהן: כל לילה להפעיל מתנ"ס?
ורד ירושלמי: לא כל לילה, אנחנו מדברים על בערך שני לילות בשבוע, כפול שמונה שבועות, זה העלות.
ורד ירושלמי: זו בדיוק הדוגמה.
ורד ירושלמי: לרוב המתנ"סים היום אין את ה-300 אלף שקלים האלה, ואז או שמצמצמים או שעושים רק פעם בשבוע, או שלא עושים בכלל.
ורד ירושלמי: מוצאים כל מיני פתרונות, יש לזה ממש ביטוי מספרי.
שלי יחימוביץ': חברת הכנסת הלפרט, אתה מעוניין לומר דבר מה.
שמואל הלפרט: בסיכומו של דבר, שמענו על המצב של הקייטנות, הן הצטמצמו השנה ובעתיד בגלל חוסר תקציב וכדומה.
שמואל הלפרט: מצד שני, ברגע שנכנסתי לישיבה, שמעתי על מצבם של התלמידים שחוזרים אחרי חופשה של חודשיים, באיזה צורה שהם חוזרים.
שמואל הלפרט: זה מצב לא בריא.
שמואל הלפרט: מה שיש כיום במדינת ישראל, שיש חודשיים חופש.
שמואל הלפרט: החופש הזה של חודשיים הורס כל חלקה טובה.
שמואל הלפרט: חז"ל אומרים שהבטלה מביאה לידי שעמום.
שמואל הלפרט: יש מאמר של חז"ל – אם תעזבני יום, יומיים אעזבך.
שמואל הלפרט: ברגע שיש חופש של חודשיים, אז מפסידים לימודים לא של חודשיים אלא של ארבעה חודשים.
שמואל הלפרט: הגיע הזמן שאנחנו נחשוב ברצינות, במקום לתת כל מיני פתרונות של תלאי על גבי תלאי.
שמואל הלפרט: אולי כדאי שאנחנו נחשוב על צמצום החופש הגדול של חודשיים, שבלי שום ספק הוא יותר מדי גדול.
שמואל הלפרט: גורם לתלמידים לצאת מכל מסגרת נורמטיבית.
שמואל הלפרט: אני בטוח שחודש ימים זה מספיק והותר לחופש.
שמואל הלפרט: אפשר אולי לתת גם חופש של שבוע שבועיים בחורף.
שמואל הלפרט: אבל חופש ארוך כזה של חודשיים, בבתי ספר על-יסודיים זה חודשיים וחצי כמעט.
שמואל הלפרט: בבתי ספר יסודיים מסיימים את הלימודים ב-20 ביוני, אולי לפני כן.
שמואל הלפרט: אני חושב שזה חופש מדי ארוך.
שלי יחימוביץ': חבר הכנסת הלפרט, מזל שלילדים אין זכות בחירה, זה פוגע בך פגיעה פוליטית אנושה האמירה הזאת.
שלי יחימוביץ': היא מאוד לא פופולרית.
שלי יחימוביץ': אגב, אני מסכימה איתך.
שמואל הלפרט: אנחנו לא צריכים להיות תמיד פופוליסטים.
שמואל הלפרט: צריכים לחשוב על תכלס', על עתידם של התלמידים.
שמואל הלפרט: חופש של חודשיים הורס את הנוער.
שמואל הלפרט: התלמידים חוזרים לבתי הספר – אל תחשבו שזה רק בבתי ספר חילוני.
רן כהן: ואקום של חודשיים.
רן כהן: אם בוואקום הזה אתה יכול להעסיק אותם חודש בקייטנות, בסמינרים, בקורסים, בטיולים, זה בסדר גמור.
שמואל הלפרט: זו הצעה אולי קצת דמיונית, אבל כדאי לחשוב על ההצעה הזאת.
שמואל הלפרט: ולחשוב גם על כך שכדאי לפצל בכל מקרה את החופש.
שמואל הלפרט: כמו באירופה למשל.
שמואל הלפרט: שם יש חודש בקיץ וחודש בחורף.
שמואל הלפרט: אני לא אומר שצריכים לצאת גם בחורף חודש, מספיק שבועיים.
שמואל הלפרט: אבל להוציא תלמידים ממסגרת לימודית, מסגרת מסודרת לתקופה של חודשיים, במידה מסויימת זה לא טוב לא לילדים ולא להורים.
שמואל הלפרט: הגיע הזמן שאנחנו נחשוב לקצר את החופש לפחות בחודש ימים.
שלי יחימוביץ': נעבור לנציגי המשרד לבטחון פנים, אחר כך לתנועות הנוער.
שלי יחימוביץ': יש לנו עוד כמה דוברים בהמשך.
יובל רביבו: כבכל שנה אנחנו מוציאים פקודת מבצע, מורידים אותה לשטח ליחידות הנוער.
יובל רביבו: יש עבודה מאסיבית של יחידות הנוער במהלך חופשת הקיץ.
יובל רביבו: זה לא רק ליחידות הנוער, אבל בדגש על יחידות הנוער.
יובל רביבו: זה אמנם יחידות הבילוש, התנועה, המתנדבים.
יובל רביבו: כולם למעשה נרתמים לעבודה מאסיבית בחודשי הקיץ, בעיקר בסופי שבוע.
יובל רביבו: כאשר העבודה מתרכזת באתרי בילויים, מסיבות מאורגנות ובלי מאורגנות.
יובל רביבו: אני מדבר על מסיבות יער למיניהם, שם משתמשים בסמים וכדומה.
יובל רביבו: כל מיני מעשי ואנדליזם ואלימות שציין פיני, שמתקיימים ברחוב.
שלי יחימוביץ': אתם רואים עלייה במעשים האלה?
יובל רביבו: האמת היא שאין לי את הנתונים.
יובל רביבו: אני לא רוצה לומר נתונים בעל-פה שאינם נכונים.
יובל רביבו: אבל אני לפחות מכיר מהעבר שלי בתפקיד יחידת נוער.
יובל רביבו: יש באמת עבירות אלימות, עבירות רכוש.
יובל רביבו: אפילו אתן דוגמה בבתי ספר בסופי שבוע שאין שם כלום, במהלך השבוע הילדים משתעממים, מסתובבים בתוך כתלי בית הספר, שוברים חלונות, גורמים נזקים, אין שום פעילות.
יובל רביבו: יש מקומות שאנחנו מעבים אותם בכוח אדם ובתקציבים במהלך החופשה של החודשיים.
יובל רביבו: לדוגמה, יחידת הנוער באילת.
יובל רביבו: שם מתרכזים בני נוער רבים בחופשת הקיץ.
יובל רביבו: אנחנו מעבירים תקציבים לכוח אדם, לעבודה ולהתמודדות עם פשיעת בני הנוער.
רן כהן: יש עכשיו פרוייקט של עיר ללא אלימות.
יובל רביבו: נכון.
יובל רביבו: עושים שם הרבה דברים, אבל בין היתר בחופשת הקיץ אנחנו מעבים בכוח אדם, באמצעים.
יובל רביבו: מה שקורה שם זה בלתי נסבל.
יובל רביבו: צריך להיות שם כדי להאמין בחופשת הקיץ להתמודד עם כל בני הנוער.
יובל רביבו: הם מקבלים סיוע כל שנה להתמודדות עם תופעות הפשיעה.
יובל רביבו: אנחנו נותנים דגש לעשייה היומיות בחופשת הקיץ.
חגי אורן: לגבי מוזיאונים ופארקים לאומיים.
חגי אורן: בכל הפארקים יש הצעת חוק שהוגשה פעם שנייה חברת הכנסת יולי תמיר חזרה, הבנו שהעבירו את הצעת החוק הזאת אלייך.
שלי יחימוביץ': לא ידוע לי.
שלי יחימוביץ': אשמח, כנראה שזה בדרך.
חגי אורן: אם לא, אנחנו יכולים להביא.
חגי אורן: זו הצעת חוק שנותנת הנחה במוזיאונים, בפארקים, במקומות בילוי.
חגי אורן: זה יכול לעזור בהנחה לקייטנות.
רן כהן: אני גם אשמח אם תעביר לי.
חגי אורן: אסור לשכוח, אמרו קודם, דוגמה ללילה לבן.
חגי אורן: אצלנו במועצות הנוער העירוניות הרבה פעמים מארגנים מועדוני לילה.
חגי אורן: מה זה מועדון, זה לא עולה הרבה כסף.
חגי אורן: הם דיברו על סכומי עתק.
חגי אורן: לארגן פעם בלילה בזמן החופש הגדול, לא עולה הרבה.
חגי אורן: זה בסך הכל מקום, וכן להשכיר אדם כלשהו לתקופה מסויימת שבדרך כלל עובד עם העירייה.
חגי אורן: ורד ירושלמי: תלוי באיזה היקפים, כאשר אתה מפעיל אלף בני נוער - - -
חגי אורן: אני מדבר על עיירות עם ואנדליזם עם יותר עוני.
שלי יחימוביץ': תודה רבה חגי.
נעמה חורב: אני רכזת תנועת הנוער העובד והלומד.
נעמה חורב: אציג את החברים שבאו איתי.
נעמה חורב: חמיס שהוא רכז הקן במזרח ירושלים.
נעמה חורב: גיא ויפית שעובדים באיגוד המקצועי לנוער.
נעמה חורב: הנוער העובד כמובן מפעיל מגוון עצום של פעילויות בקיץ.
נעמה חורב: אני רוצה להתמקד בשתי פעילויות שהן לעניין הדיון הזה.
נעמה חורב: מפעל הקייטנות, או כמו שאנחנו קוראים לו הקיי"צות, זה חיבור בין קייץ לקייטנה.
נעמה חורב: זהו מפעל שאנחנו מפעילים מזה עשרות שנים.
נעמה חורב: זה בעצם איזשהו אירוע שיא של שנת הפעילות שמיועד גם לחניכי התנועה, אבל גם פתוח לציבור הרחב.
נעמה חורב: השנה אנחנו מפעילים את הקייטנות ב-190 נקודות ברחבי הארץ מהצפון ועד הדרום.
נעמה חורב: במגזר היהודי, במגזר הערבי, הדרוזי וגם במגזר הבדואי.
נעמה חורב: אורך הקייטנה – הקייטנה נמשכת שלושה שבועות במחיר עלות.
נעמה חורב: מחיר ממוצע לקייטנה בערך 450 שקלים.
נעמה חורב: יש מקומות שפחות, ויש מקומות שיותר, בהתאם ליכולת של המשפחות במקום.
רן כהן: כמה זמן זה נמשך?
נעמה חורב: שלושה שבועות.
נעמה חורב: 450 שקלים זה מחיר ממוצע, יש מקומות שפחות, יש מקומות שיותר.
נעמה חורב: כמובן שחניך שזקוק לסיוע נוסף או לסיבסוד מקבל את העזרה.
נעמה חורב: בכל מפעלי הקיץ פחות או יותר על סמך השנה שעברה, ועם הצפי של השנה, בכל המגזרים של החברה הישראלית בסביבות ה-70 אלף.
נעמה חורב: זה כול פעילות הקיץ, מתוכם הקייטנות הן כמובן החלק הניכר במספר הזה.
נעמה חורב: שלושה שבועות לכיתות ד' ועד ו'.
נעמה חורב: ל-ז', ח' יש פעילות קצת שונה וקצרה יותר.
נעמה חורב: הקייטנה עצמה פתוחה למי שהיה חניך במהלך כל השנה ולציבור הרחב.
נעמה חורב: אפשר על הקבוצות הקיימות להוסיף ילדים אחרים שהיו בכיתה ושלא מגיעים לפעילות.
שלי יחימוביץ': נעמה, יש איזשהו ערך מוסף מעבר לפעילות הפנאי?
נעמה חורב: הקייטנות נשענות על המערך התנועתי.
נעמה חורב: מי שמכיל אותן, מתכנן אותן, בונה אותן וגם מדריך בהן הם מדריכי וחניכי התנועה.
נעמה חורב: השכבה הבוגרת היא זו שבעצם מעבירה את הפעילות לשכבה הצעירה מתוקף הדבר הזה, אז כמובן שקייטנה היא ברוחה של תנועת הנוער, על הערכים שלה, על הפעילות הייחודית.
נעמה חורב: היא כולה נשענת על יצירה עצמית.
נעמה חורב: מעט מאוד תרבות פנוייה, מה שנקרא הפקה עצמית של החניכים את הפעילות.
נעמה חורב: יש בתוכם מחנאות, ערבי תרבות, וכל מה שהוא בעצם הפעילות של תנועת הנוער, כמובן עם מדריך הקבוצה שמלווה אותה במהלך השנה כולה.
רן כהן: התשלום כולו הוא תשלום הורים?
נעמה חורב: כן.
נעמה חורב: רובו תשלום הורים, במקומות מסויימים יש סיוע של העירייה על בסיס מקומי.
רן כהן: לשכות הרווחה עוזרת לילדים המתקשים לשלם?
נעמה חורב: כן, יש כל מיני צורות של סיוע עירוני.
נעמה חורב: יש סיוע עירוני אל מול רשימות חניכים.
נעמה חורב: לצורך העניין, אני מגישה חניכים שזקוקים לסבסוד ומקבלים תמיכה ספציפית.
נעמה חורב: יש תמיכה עירונית שהיא כללית באוטובוסים, או בכניסה ללונה-פארק, ואז זה מוזיל את הכסף לסך הילדים.
נעמה חורב: אבל זה ספציפי לכל מקום ומקום.
נעמה חורב: יש מקומות שהמבנה של הקן לא יכול לאפשר פעילות קייץ של שלושה שבועות, ואז העירייה נרתמת למבנה חלופי, כמו בבית ספר.
רן כהן: או במקלט.
נעמה חורב: מקלט הוא לא כל כך - - - הקיי"צות כוללות בתוכן לרוב את מחנה הקייץ בין שלושה לחמישה ימים, תלוי מה שכבת הגיל.
נעמה חורב: צריך להגיד שהימים שבהם יוצאים זה תלוי ביכולת הכלכלית.
נעמה חורב: כי יום שיוצאים החוצה העלות שלו היא גבוהה יותר ולכן זה משתנה ממקום למקום.
נעמה חורב: ככלל אנחנו מעדיפים ליצור שיוויון ולהוציא החוצה בצורה ארצית לשני ימים ארציים כדי שלא יווצר דיפרנציאליות, שבמקומות שיכולים יותר ייצאו לפעילות חוץ יותר.
שלי יחימוביץ': כל המימון לקייטנות שלכם מגיע מהתיקצוב שלכם?
נעמה חורב: זה כספי הורים, עם משען על תקציב התנועה.
נעמה חורב: ושוב, מעט עזרה מהרשויות.
נעמה חורב: יש תמיכה מהרשויות, תלוי איזה.
נעמה חורב: מה שהוזכר כאן בחווייה הקייצית, חלקן של תנועות הנוער בעצם עבר דרך הרשויות.
נעמה חורב: הרשות קיבלה כסף, ובהחלטה שלה היא יכלה להקצות חלק מזה גם לקייטנת תנועת הנוער, בתנאי שהיא עמדה בקריטריונים הרלוונטיים, ובאמת נהנינו מזה עד השנה האחרונה.
נעמה חורב: לגבי הפעילות הנוספת שרצינו להציג, ואת זה יפית תציג, מעט על ההגנה של הנערים העובדים.
שלי יחימוביץ': מה קרה בשנה האחרונה?
שלי יחימוביץ': אותם 50 מיליון דולר שדיברנו עליהם?
שלי יחימוביץ': וה-50 מיליון האלה, איזה אחוז מגיע לתנועות הנוער?
נעמה חורב: זה מאוד מאוד השתנה, בגלל שהרשות מקבלת את הסכום, והיא מחליטה האם היא מקצה את חלקו לתנועות הנוער, כך שזה משתנה.
רן כהן: מה שקורה אצלם, זה שראשי הקינים בקשר ישיר עם הרשות המקומית, והרשות המקומית היא זאת שמסייעת על בסיס לגמרי דיפרנציאלי.
נעמה חורב: היתה איזושהי החלטה שהרשויות יסייעו, זאת אומרת, דרך החווייה הקייצית יתנו גם חלק מהכסף.
נעמה חורב: ...
נעמה חורב: זה כן היה מוסדר.
רן כהן: כן, אבל זה לא היה אחיד.
רן כהן: היו מקומות שנתנו יותר, היו מקומות שנתנו פחות, היו מקומות שלא נתנו בכלל.
שלי יחימוביץ': חמיס, אולי אתה רוצה לספר לנו קצת.
חמיס סיאם: אני מרכז סניף מזרח ירושלים, וגם אחראי מטעם הנוער העובד במגזר הערבי.
חמיס סיאם: אנחנו מטפלים בנערים שעובדים, בנערים מכל הארץ.
חמיס סיאם: לדוגמה בירושלים, אני מייצג את הנערים בבית הדין לעבודה, יש לי קשר טוב עם לשכת התעסוקה.
חמיס סיאם: אנחנו מטפלים בנערים העובדים מכל הארץ.
חמיס סיאם: יש לנו פעילות משותפת ערבים ויהודים ביחד, כמו מחנה משותף שאנחנו עושים, והוא המחנה הארצי.
חמיס סיאם: יש משתתפים מכל הארץ, בכל סניף יש בסביבות 500 משתתפים.
חמיס סיאם: 26 מהמגזר הערבי, 20 סניפים מהמגזר היהודי עושים מחנה משותף.
חמיס סיאם: למגזר הערבי יש פעילות, כמו קורס מנהיגות צעירה.
חמיס סיאם: יש 26 סניפים שמשתתפים מכל סניף בסביבות 30-40 משתתפים בשישה ימים מכל הארץ.
חמיס סיאם: בסוף מקבלים תעודת מנהיגות צעירה שהם יכולים להשתתף בכל סניף וסניף.
חמיס סיאם: בקייטנות יש סניפים.
חמיס סיאם: בנוער העובד במגזר הערבי יש 26, בכל מקום יש סניף.
חמיס סיאם: לדוגמה בירושלים, יש סניף של הנוער העובד.
חמיס סיאם: קייטנה בסביבות 500 ילדים שמשתתפים.
חמיס סיאם: בקשר לתקציבים, לדוגמה, הסיבסוד של עיריית ירושלים.
חמיס סיאם: בשנת 2004 לא קיבלנו כלום.
חמיס סיאם: בשנת 2003, קיבלנו ממשרד החינוך חלק מהסיבסוד, בסביבות 6 שקלים לכל תלמיד, זה לא מספיק לכל הפעילות שאנחנו עושים.
חמיס סיאם: יש לנו קייטנות בכל הסניפים בכל המגזר הערבי.
חמיס סיאם: מכל סניף בסביבות 500.
חמיס סיאם: יש לנו גם מחנה משותף, קוראים לזה מחנה כפר החורש, שמשתתפים מכל המגזר הערבי בסביבות 200 עד 300 מכל סניף כפול 26, זה לשלושה מחזורים.
חמיס סיאם: מחזור אחד, מחזור שני, מחזור שלישי.
חמיס סיאם: יש לנו שני טיולים ארציים, באזור דרום וגם באזור צפון שגם משתתפים מכל המגזר הערבי.
חמיס סיאם: אמר חבר הכנסת רן כהן בקשר למבנים שאנחנו מקבלים מהעירייה.
חמיס סיאם: יש לנו בעיה גדולה גם עם הרשות המקומית, לא רק בירושלים אלא גם בכל מקום, אנחנו רוצים טיפול לבעייה הזאת.
יפית בבילה: אם אפשר להוסיף היבט שלא נגעו בו בכלל, בנוגע לעבודת בני נוער בקיץ.
יפית בבילה: בקיץ זה פשוט הופך להיות נושא מאוד חשוב.
יפית בבילה: לפי נתונים רשמיים של משרד התמ"ת, יש היום במדינת ישראל משהו כמו 68 בני נוער עובדים, כאשר כמובן בחופשת הקיץ, בגלל שזה חופשה, ובגלל שהגיל המותר הוא 14 ולא 15 כמו במשך השנה, המספר הזה עולה.
יפית בבילה: השנה להערכתנו ייצאו לעבוד בקיץ משהו כמו 140 אלף בני נוער עובדים.
יפית בבילה: צריך להגיד שהביקוש לעבודות כמובן לא תואם את ההיצע, מה שיוצר מצב של קרקע מאוד נוחה לניצול של בני הנוער העובדים בעבודה.
יפית בבילה: מאוד להוטים לעבוד, באופן כללי מה שמאפיין את עבודת בני הנוער זה שהיא זמנית וגמישה, ושנדרשת מומחיות מעטה, שהשכר שמקבלים נמוך יותר.
יפית בבילה: ולכן נוצר איזשהו מצב שמאפשר למעסיקים לנצל את בני הנוער העובדים.
יפית בבילה: מעבר לזה שאנחנו תנועת נוער על כל הפעילויות שהוצגו כאן, אנחנו גם הארגון היציב של בני הנוער העובדים.
יפית בבילה: כמו שחמיס ציין, אנחנו מעניקים להם סיוע משפטי משלב של פנייה למעסיק, כאשר הופרה איזושהי זכות בעבודה, ועד לשלב של ייצוג בבתי הדין לעבודה, כל זה בלי שום עלות כספית, זאת אומרת ללא תשלום.
יפית בבילה: אני רוצה לציין, שבנוסף לזה אנחנו עוסקים בפעילות הסברתית, ואנחנו מאיצים אותה בעיקר לקראת חופשת הקיץ.
יפית בבילה: הגענו השנה למשהו כמו 10 אלפים בני נוער בבתי הספר התיכוניים, זאת אומרת בגיל התעסוקה, והעברנו אליהם שיעורים על זכויות בני נוער בעבודה.
יפית בבילה: שיעורים שהם לא נגעו רק לזכויות, אלא לקונטקסט החברתי הכלכלי שבו אנחנו פועלים, שמקשה כל כך על מימוש זכויות בכלל ומימוש זכויות בעבודה בפרט.
רן כהן: איזה מזל שהמציאו את תנועות הנוער לפני הרבה שנים.
רן כהן: אחרת היום לא היו ממציאים אותם.
שלי יחימוביץ': זה נכון, זה טוב מכדאי שזה יומצא היום.
רן כהן: רק היו מנסים ליזום את זה, מייד היו קוברים את מי שהיה יוזם את זה.
רן כהן: אני מודיע לכם שאם היום היתה מוגשת הצעת חוק להקים תנועות נוער, היא לא היתה עוברת בשום פנים ואופן.
יפית בבילה: אני רוצה להגיד שאנחנו נכנסנו רק ל-75 בתי ספר, בגלל שהרבה מבתי הספר לא משתפים פעולה, ולא מוכנים להכניס את התכנים האלה, ואני חושבת שאם תצא קריאה ממשרד החינוך, קריאה מהוועדה הזאת לבתי הספר לעודד את העניין, אנחנו מוכנים להגיע לכל בתי הספר להעביר שיעור כזה.
יפית בבילה: מאוד חשוב שבני נוער בגילאים הרלבנטיים 14-18 יעברו שיעור כזה.
יפית בבילה: וקריאה כזאת יכולה לסייע לנו שהיא נותנת איזשהו גיבוי לעניין הזה, והכרה בחשיבות של התוכן הזה.
שלי יחימוביץ': בואי תהיי יותר קונקרטית, מה היית רוצה שייצא מכאן?
יפית בבילה: קודם כל מה שאמרתי עכשיו זה דבר מאוד חשוב.
שלי יחימוביץ': קריאה לבתי הספר שיאפשרו לכם להיכנס?
שלי יחימוביץ': אבל זה לא קשור לחופש הגדול.
רן כהן: זה כן קשור.
יפית בבילה: זה כן קשור.
יפית בבילה: החשיבות של זה עולה לקראת החופש הגדול.
רן כהן: וזה גם יותר קל בחופש הגדול לבתי הספר.
רן כהן: פנינו בזמנו.
יפית בבילה: לפני שלוש שנים היתה איזושהי פנייה של משרד החינוך שבאמת סייעה לנו בחלק מהמקומות להיכנס ליותר בתי ספר, ודבר אחד מאוד חשוב, זה בהיבט של המדיניות שלה, המודעות.
יפית בבילה: היבט אחר – עשינו כבר פנייה למשרד החינוך יש לציין, ואנחנו צריכים לקבל תשובה בימים האלה, קשור לחומרי הסברה שלנו.
יפית בבילה: אנחנו מפעילים סיירות של חלוקת כרטיסים בכל מיני מקומות, בקיץ בפסטיבלים, במקומות שיש בהם ריכוז גבוה של בני נוער.
יפית בבילה: מחלקים הרבה מאוד חומרי הסברה כמו האקורדיון הזה שיש בו פירוט של כל הזכויות החשובות לבני הנוער.
יפית בבילה: מקום אפילו לרשום את השעות.
יפית בבילה: פנינו למשרד החינוך בעניין, ויש שיתוף פעולה, ואני מעריכה שאנחנו נקבל תשובה לגבי העניין הזה בימים הקרובים.
יפית בבילה: הפקת חומרי הסברה זה דבר מאוד יקר, אז הסיוע הזה גם כן יכול לעזור.
יפית בבילה: אפשר גם לציין שאנחנו מגבירים את הביקורים במקומות העבודה, עושים מעקב על הזכויות בעבודה, מחלקים איגרות, זכויות למעסיקים.
יפית בבילה: מציעים להם לחתום על אמנות, שמירה על זכויות לנוער בעבודה.
יפית בבילה: גם הקשר שלנו עם משרד התמ"ת, אני לא חושבת שיש לו כאן נוכחות לצערי.
יפית בבילה: בגלל שיש יותר עבודה יש יותר הפרות של זכויות.
יפית בבילה: אנחנו נמצאים בקשר כמעט יום יומי של דיווח על הפרות בתקווה שהדבר הזה יוביל גם להגשת כתבי אישום נגד מעסיקים, כי אני מניחה שהרבה מכם שמעתם את המצב העגום של אכיפת זכויות במדינת ישראל.
רן כהן: איך אתם עושים את זה?
יפית בבילה: יש לו שלושה מחוזות, אבל יש לו פקחים ברחבי הארץ, ולנו יש מזכירי איגוד מקצועי פרוסים ברחבי הארץ.
יפית בבילה: מזכירי האיגוד המקצועי המקומי יוצרים קשר ישיר עם הפקחים באותו מקום, מדווחים בכתב כולל הפנייה לבני נוער שמוכנים לתת עדות, ועוקבים אחרי הדבר הזה.
שלי יחימוביץ': יפית, אני מפסיקה אותך, דברייך מרתקים, אני מבטיחה לך שאנחנו נעשה ישיבה נפרדת על העניין של בני נוער וילדים עובדים באופן קצת עמוק ויסודי.
יפית בבילה: חשוב לנו שכל מי שיושב כאן ונוגע לבני נוער יידע שאנחנו ערוכים ומעוניינים לתת סיוע משפטי, וכמובן מידע לכל בני נוער וילדים, הורים, מעסיקים.
יפית בבילה: יש לנו תא טלמסר שמופעל 24 שעות ביממה.
טובה בן-ארי: משרד החינוך מפרסם את האתר שלכם ואת החומרים שלכם.
טובה בן-ארי: יורם מעביר לי את החומרים, ואני מפרסמת באתר הרגיל של המשרד.
שלי יחימוביץ': תמר קדם מתנועת הצופים, אחר כך חבר הכנסת רן כהן.
תמר קדם: אני שמיניסטית מירושלים.
תמר קדם: הפעילויות שלנו הן די מצומצמות.
תמר קדם: פעילות של כיתות ד'-י"ב, ד' שלושה ימים, הסכומים הם מטורפים.
תמר קדם: 480 שקלים לשלושה ימים, כולל אוכל ולינה.
תמר קדם: זה מה שמציעים אצלנו.
תמר קדם: יש את היותר מסובסדים שהם הגדולים, גם מדריכים משלמים על זה שהם מדריכים ילדים קטנים.
תמר קדם: אני בתור מדריכה שילמתי על כל הפעילויות, זה קצת אבסורד.
רן כהן: זה הרבה אבסורד.
שלי יחימוביץ': כמה ילדים יוצאים למחנות האלה?
תמר קדם: בירושלים 3,300 חניכים, כולל מבשרת, צור הדסה ומעלה אדומים.
תמר קדם: למחנה קיץ יוצאים 2,700 חניכים.
תמר קדם: אבל הבעיה שאנחנו פונים לארמון הנציב בנוסף לבקעה ורחביה.
תמר קדם: פונים לתלמידי ארמון הנציב שהם מגיעים אלינו לשבט, אבל ברגע שאתה מבקש מהם לשלם שזה התנאי כמובן, אז הם בורחים.
תמר קדם: הם אפילו לא כלולים בחניכים הרשומים שלפני הקיץ.
תמר קדם: אז אנחנו לא באמת מצליחים לשמור עליהם איתנו.
תמר קדם: יש לנו לכל שבט 3,000 שקלים לסיבסודים, שזה מתחלק קצת עם ההנהגה שבסך הכל היא 25,000 שקלים.
רן כהן: עיריית ירושלים לא עוזרת?
תמר קדם: עיריית ירושלים הבטיחה בעבר 130 אלף שקל.
תמר קדם: אחר כך צמצמה ל-60 אלף שקל.
תמר קדם: היום אפס בדיוק, זה מה שקיבלנו.
תמר קדם: בעיריית תל-אביב לעומת זאת 5 מיליון מוקצים לתנועת הצופים.
תמר קדם: בראשון – 400 אלף לשני שבטים בלבד, שבירושלים יש בין 10 ל-12 שבטים.
תמר קדם: אשקלון – 100 שקלים.
תמר קדם: יוצא לנו 100 שקלים למסובסד, בעוד שהמחנות עולים בערך 500 שקלים בממוצע, ההנחות הן 100 שקלים.
תמר קדם: חניך שמקבל 100 שקלים לא ייצא, כי בכל זאת ההורים שלו לא יכולים לממן את השאר.
תמר קדם: רוצים שנעשה פעילות מתמשכת יותר בקיץ, כדי להוסיף עוד מספר חניכים, כדי לשמור על המספר כדי שיהיה לנו בכל זאת יותר כסף.
תמר קדם: כנראה שהכל מסתובב סביב זה בסופו של דבר.
תמר קדם: אבל נורא קשה להחזיק מדריכים שפועלים כל השנה, שמשלמים, שמשקיעים את החיים שלהם בזה.
תמר קדם: נורא קשה לבקש מהם עוד בחופש, לעשות את העבודה הזאת.
תמר קדם: הציעו לנו לעשות מעין קייטנה כזאת בלי יותר מדי ערכים שלא יפספס את כל המהות שלנו.
תמר קדם: אז אנחנו די בדילמה מה עושים.
תמר קדם: יש לנו חודש וחצי שאנחנו לא נוגעים בחניכים שלנו, אנחנו מאבדים חניכים.
תמר קדם: אנחנו לא ממשיכים את התהליך שלנו איתם.
תמר קדם: אבל מצד שני, אנחנו גם לא יכולים לדרוש מהמדריכים לעבוד את השעות הנוספות הללו.
שלי יחימוביץ': תודה, תמר.
שלי יחימוביץ': חבר הכנסת רן כהן, בבקשה.
רן כהן: גברתי יושבת ראש, אורחים נכבדים.
רן כהן: אני חושב באמת שזה אחד הנושאים הקריטיים ביותר, אולי הקלאסיים גם לעבודתה של הוועדה הזאת.
רן כהן: אני מאוד מברך על זה שאת יזמת את הדיון הזה.
רן כהן: אני גם באמת סבור בהמשך, אני גם אציע אולי לערוך עוד כמה דיונים שקשורים לעניין הזה, של תקופת החופש.
רן כהן: כיוון שזו תקופה מאוד קריטית בחיי הילדים.
רן כהן: אנחנו מוכרחים מדי שנה, וזה ממש היסטורי, אני יכול למסור את זה כאן די בוודאות, אני עוקב אחרי העניין הזה שנים.
רן כהן: ככל שהמדינה בורחת מאחריותה לתקופת החופש של הילדים, כך הפערים בין ילדים ממשפחות מבוססות לילדים במשפחות מוחלשות הם יותר גדולים.
רן כהן: המצוקה של הילדים הללו יותר גדולה, האסונות שנופלים עליהם ועל המשפחות שלהם הם יותר גדולים.
רן כהן: כך שבעניין הזה המעורבות של המדינה היא קלאסית.
רן כהן: ככל שהמדינה יותר מעורבת ויותר תומכת, כך הפערים יותר קטנים, והסיכויים של ילדים במשפחות חלשות הם יותר טובים.
רן כהן: בעניין הזה נדמה לי שאי אפשר לברוח, אלא מלבוא בתביעה מאוד נחרצת למדינה, לממשלה.
רן כהן: לקחת את חלקה ואת האחריות שלה בטיפול בסוגייה הזאת.
רן כהן: בסיכומו של דבר, אני אומר לכם גם עוד דבר.
רן כהן: שוב מניסיוני, ככל שהמדינה משקיעה פה יותר שקלים, כך היא חוסכת יותר מיליונים שהולכים בגין בזבוזים, פשעים ואסונות.
רן כהן: על כל שקל שמקצצים כאן, המדינה תשלם בין 10 ל-100 או ל-1,000 שקלים לאחר מכן.
רן כהן: על כל האסונות שקורים, בריאותיים, קרמינליים ואחרים.
רן כהן: בעניין הזה נדמה לי לא יכולה להיות שום סתירה להגדרה הזאת.
רן כהן: דבר שני, אני לא מציע כמו חבר הכנסת הלפרט לקצר את החופש.
רן כהן: אני מציע למלא אותו.
רן כהן: אני מציע לנצל אותו כדי שלילדים בכל הגילאים הרלבנטיים יהיה יותר תעסוקה, יותר עניין, יותר אושר בחיים.
רן כהן: בעניין הזה לא יכול להיות ספק גדול בחיוניות של העניין הזה.
רן כהן: אני גם לא בטוח שהילדים ישמח שיקצרו להם את החופש לחודש, אולי באוכלוסייה החרדית הדבר הזה מתאים.
רן כהן: אבל כל אחד חי עם עולמי, אני עם עולמי, וחבר הכנסת הלפרט עם עולמו, אז אין לי טענה לעניין הזה.
רן כהן: לא שמעתי את כל הדברים של יפית לצערי, אבל אני מציע, חברת הכנסת שלי, לערוך ישיבה מיוחדת לגבי הסוגייה הזאת של תעסוקת נערים בחופש.
שלי יחימוביץ': בחופש צר לי, זה כבר לא ייצא.
רן כהן: אם את יכולה אפילו לעוד שבוע, שבועיים.
רן כהן: זה מאוד חשוב לדעתי להביא לכאן את נשיא התאחדות התעשיינים, את נשיא לשכות המסחר.
רן כהן: את משרד התמ"ת, את ההסתדרות הכללית, ולדון איתם בעניין הזה.
רן כהן: ניצול הנערות והנערים בחופש הוא מכפיר.
רן כהן: הוא אחד התופעות הכי מבישות שקיימות במדינה הזאת.
שלי יחימוביץ': יכול להיות שנבטל ישיבה מתוכננת של הוועדה, ונחליף אותו בנושא הזה שהוא באמת חשוב ואקוטי.
רן כהן: הנושא הזה ממש חשוב וחיוני, לפני שקורים גם כל מיני דברים, ושאף אחד לא יגיד שלא התרענו.
רן כהן: התפקיד שלנו בין היתר הוא להתריע.
רן כהן: אני ממליץ לעשות את זה.
רן כהן: אגב, לקראת השנה הבאה, אני מציע לך לשקול עוד דבר, ולקיים דיון מיוחד לגבי הנושא של ביטחון ובטיחות.
רן כהן: אפשר לעשות את זה עם המשרד לביטחון פנים, עם המשטרה, ועם גורמים אחרים כי יש כאן נושא שלדעתי חייבים לטפל בו בצורה מאוד יסודית.
רן כהן: האחד שנצא מכאן עם פנייה למשרד החינוך לתדרך את כל בתי הספר בארץ, ברוח הדברים שיפית אמרה.
רן כהן: לדאוג לזה שלילדים של בתי הספר, לפחות באותם המקומות שבהם האוכלוסייה לא יודעת לדאוג לעצמה, שבתי הספר יתנו יוזמה יחד עם תנועות הנוער כדי שתהיה תעסוקה ראוייה לילדים במקומות הללו.
רן כהן: זאת הפריסה הכי רחבה שישנה במדינת ישראל.
רן כהן: זה בתי הספר, ומן הראוי שמשרד החינוך בעניין הזה ישים את היד שלו כדי שהדבר הזה יהיה.
רן כהן: הדבר השני, אני מציע לפנות אל מקומות העבודה.