GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק קדמן: נוספו ילדים בשנים האחרונות, נוספו מצוקות בשנים האחרונות.
יצחק קדמן: אז למישהו היה נוח להשוות שבין 2005 ל-2006 לא חל שינוי.
יצחק קדמן: למה לא נכתב פה שב-5 השנים האחרונות יש ירידה של 40% בתקציב השירות החיוני הזה?
יצחק קדמן: זאת רק דוגמה קטנה.
יצחק קדמן: הולכים כך לכל אורך הדרך החל ממערכת החינוך - -
שלי יחימוביץ': אגב, היתה העברה של כספים מהתקציב שיועד לטיפות החלב לשירותי הבריאות הכלליים, שזו איוולת מאין כמותה.
דב חנין: גברתי, בהמשך לדבריו של מר קדמן, המשפט הזה שמר קדמן התייחס אליו מובא מפי לשכת סמנכ"ל משרד הבריאות.
דב חנין: כלומר, בלשכת סמנכ"ל משרד הבריאות חושבים שלא חל שיוני בתקציב שלהם.
יצחק קדמן: בין 2005 ל-2006 לא חל שינוי כי הקיצוץ נשאר בעינו.
יצחק קדמן: לכן אני אומר, שצריך להתייחס לדברים האלה ולנתונים שמובאים פה בעירבון מוגבל.
יצחק קדמן: צריך לדעת דבר נוסף: אני שומע הרבה פעמים את הטענות שבמשרד הרווחה למשל, בתקציב 2006 לא קיצצו.
יצחק קדמן: גם זה במידה רבה בלוף.
יצחק קדמן: מפני שלא יכול להיות שלא יהיה חישוב שיתאים לגידול באוכלוסיית הילדים.
יצחק קדמן: אוכלוסיית הילדים גדלה ובהרבה מאוד מקומות עושים את החישוב של 100,000 ילדים לשנתון.
רן כהן: אוכלוסיית הילדים הנצרכים גדלה.
יצחק קדמן: רגע, זה החצי השני של המשפט.
יצחק קדמן: ממשיכים לעשות חישוב כאילו מדובר ב-100,000ילדים לשנה.
יצחק קדמן: השנתונים של היום מתקרבים ל-140,000 ילדים בשנה.
יצחק קדמן: אם יש את אותו כסף בלי קיצוץ להרבה יותר ילדים – אז יש קיצוץ.
יצחק קדמן: דבר שני, חבר הכנסת כהן ציין בצדק, איפה הביטוי לגידול במצוקות?
יצחק קדמן: ב-5 השנים האחרונות כולם יודעים את המספרים, שחל גידול עצום בילדים מתחת לקו העוני.
יצחק קדמן: חלה שחיקה בשירותים שניתנו לילדים כמו קצבאות הילדים וכדומה ולכן, יש יותר ילדים במצוקה.
יצחק קדמן: אז גם אם נניח שלא קיצצו, וגם בזה אני מפקפק, אם נשאר אותו כסף להרבה יותר ילדים במצוקה - זה אומר קיצוץ.
יצחק קדמן: זה הולך לכל אורך הדרך.
יצחק קדמן: הזכרתי א משרד הרווחה והבריאות רק בדוגמאות.
יצחק קדמן: אני רוצה לגעת ב-2,3 משרדים.
יצחק קדמן: אמרת בצדק שאותם 300 סעיפים משקפים רק חלק קטן מהתמונה.
יצחק קדמן: אתן את הדוגמה הבאה ותבינו מדוע: קיבלנו פניה מאמא שיש לה ילדה או ילד, אני לא זוכר, חולה סרטן, שנאלץ לקבל טיפולים קשים מאוד שצריך לעשות אותם בהרדמה.
יצחק קדמן: האמא אומרת שהיא נמצאת במקום נפלא, בבי"ח נפלא במרכז הארץ עם יחס אנושי נפלא אבל כדי לעבור את הטיפול הזה, הילד צריך להיות בצום 12 שעת לפני.
יצחק קדמן: אם עושים את הבדיקה והטיפול בבוקר, אפשר לעשות את הצום בלילה והילד יכול להחזיק מעמד, יקימו אותו בבוקר וייקחו אותו לטיפול.
יצחק קדמן: אבל את הטיפולים קובעים לצהריים או אחרי הצוהריים.
יצחק קדמן: שבמהלך כל היום הילד צריך להיות בצום.
יצחק קדמן: חלק מהילדים האלה מקבלים סטרואידים שהם מעוררי תיאבון.
יצחק קדמן: אי אפשר להחזיק ילד בן 8 בצום כל היום.
יצחק קדמן: למה עושים את הטיפול אחרי הצוהריים?
יצחק קדמן: כי חסר תקן למרדים באותו מקום.
יצחק קדמן: זה לא מופיע ב-300 סעיפים שאת מדברת עליהם.
יצחק קדמן: כנ"ל לא מופיע בסעיפים התקציב של משרד המשפטים והפרקליטות והנהלת בתי המשפט.
יצחק קדמן: יש היום עינוי דין נורא לילדים שהם קורבנות עבירה, שצריכים להמתין שנתיים ושלוש ולפעמים יותר, כדי שיסתיימו ההליכים המשפטיים בעניינם.
יצחק קדמן: גם זה לא מופיע.
יצחק קדמן: משרד המשפטים לא עוסק בילדים בסיכון בדרך כלל.
יצחק קדמן: איפה שאתה לא נוגע בתקציב המדינה, אתה רואה את ההשלכות שיש לקיצוצים שנעשו בפועל וגם להקפאות למיניהן.
יצחק קדמן: זה עוד טריק שצריך לדבר עליו.
יצחק קדמן: מספר התקנים לקציני מבחן לא קוצץ אבל יש פטנט חדש.
יצחק קדמן: אומרים: התקן מוקפא.
יצחק קדמן: שאם עזבה קצינת מבחן באשקלון את העבודה שלה, אי אפשר לקבל מישהו במקומה.
יצחק קדמן: היתה מלחמה שלמה ובסוף אמרו שתהיה ועדת חריגים ונחריג אתכם.
יצחק קדמן: צריך להגיע לוועדות ואחר כך עושים מכרזים פנימיים, למרות שיודעים שלא יהיה אף אחד שיגיש את זה מבפנים.
יצחק קדמן: אני מודיע לכם, שבשורה של ישובים בארץ בשנה האחרונה לא היה קצין מבחן.
יצחק קדמן: מה המשמעות?
יצחק קדמן: שנערים מסתובבים ברחוב בלי טיפול.
יצחק קדמן: אנחנו טיפלנו בנער אתיופי שהלך לכלא ל-8 חודשים לפני המשפט שלו.
יצחק קדמן: עדין לא התקיים המשפט מפני שהשופט הסכים שהוא ילך לחלופת מעצר לאחד ממעונות החסות.
יצחק קדמן: אמרו שאין מקום ב-8 החודשים הקרובים והוא יושב בכלא, למרות שהוא עוד לא נשפט.
יצחק קדמן: זה מעצר עד תום ההליכים כי אין מקום במעונות חסות.
יצחק קדמן: כמה שנים עוד ידברו על תוספת ל"צופיה" ול"מסילה" ולמעונות נעולים אחרים ול"נוה חורש", ש-40 שנה הוא מעון האבחון היחידי בכל הארץ.
יצחק קדמן: כמה גדלה אוכלוסיית הילדים העבריינים ב-40 השנים האחרונות?
יצחק קדמן: איפה שאתה לא נוגע, זה קיים.
יצחק קדמן: אסיים בדוגמה אחרונה - -
שלי יחימוביץ': אולי במקום דוגמה תן לנו אמירה רוחבית על איך הדברים צריכים להתנהל לקראת 2007?
שלי יחימוביץ': אנחנו יודעים שמדובר באגם של כאב ועוול...
יצחק קדמן: כל מה שאני יכול להגיד לך הוא שלדעתי, אם רוצים ללכת על שינוי משמעותי, כי אפשר פה ושם לעשות קוסמטיקה, צריך להבין והממשלה צריכה להבין ועל פי ההצהרות לפחות שמענו שזה הכיוון אבל השאלה אם יש לשיק הזה כיסוי, שבלי מהפכה, לא פחות, אני לא מדבר על תיקון ועוד תקן לקצין מבחן שם.
יצחק קדמן: עכשיו שמעתי שהשרתים בבתי הספר יעברו קורס עזרה ראשונה אז לא יצטרכו יותר את אחיות בריאות הציבור.
יצחק קדמן: זה קוסמטיקה.
יצחק קדמן: מדובר על מהפכה בסדרי גודל של מיליארדים והמיליארדים נמצאים.
יצחק קדמן: כל מי שמבין בכלכלה ויודע מהו עודף ההכנסות ששוכב באוצר המדינה ומינהל הכנסות המדינה - המיליארדים קיימים והשאלה לאן הם ילכו.
שלי יחימוביץ': תודה, דוקטור קדמן.
שלי יחימוביץ': בעניין הגידול בתקציב משרד הרווחה, בהתאם לצרכים הגוברים, הדבר הזה היה בלתי אפשרי כיוון שהגידול בתקציב היה "קדוש" שלא עולה על אחוז אחד, דבר שיצר פיגור מתמיד אחרי העלייה באוכלוסייה.
שלי יחימוביץ': ה"בשורה" היא שבתקציב 2007 הגידול הוא כבר 1.7, מה שמאפשר לכאורה עוגה יותר גדולה וזה, בנוסף לתת-ביצוע לעודפי הגביה ולכל אותם עשרות מיליארדים.
שלי יחימוביץ': אבל לצנן את התלהבותך, הממשלה שאני חברה בה מקבלת שורה של החלטות מקרו-כלכליות.
שלי יחימוביץ': למשל: הורדה באחוז אחד במע"מ- 3.5 מיליארד.
שלי יחימוביץ': צמצום הגירעון, יעד האינפלציה, יעד הריבית וזהו, התקציב נסגר.
שלי יחימוביץ': העוגה הזאת, בהחלטות חפוזות של דקות מתקבלת ומצמצמת את העוגה ואנחנו שוב צריכים לחזר על הפתחים.
יצחק לוי: זה לא חפוזות, ככה המינהג.
יצחק לוי: זה כל שנה ככה, אולי את לא יודעת.
יצחק קדמן: אם משפחה במצוקה היתה מתנהגת כמו שהממשלה מתנהגת - היו מוציאים לה את הילדים.
שלי יחימוביץ': חברים, אני מבקשת ממי שמבקש לדבר להעביר פתק עם שמו ותוארו למנהלת הוועדה.
שלי יחימוביץ': חבר הכנסת חנין, בבקשה.
דב חנין: אני חושב שהדיון הזה מאוד ראוי וחשוב.
דב חנין: אשתדל להיות מאוד קצר כי יש פה אנשים מאוד חשובים עם הרבה מאוד מידע.
דב חנין: אני מנסה ללכת צעד אחד הלאה, שלא לומר קדימה, ולחשוב על התפקידים שלנו כוועדה, לקראת התקציב של 2007.
דב חנין: למעשה, אנחנו נמצאים היום בחודש וחצי הקובעים בהם בעקבות הסיכום העקרוני שהתקבל בין ראש הממשלה לשר האוצר, התחילה עבודה בקצב מאוד גבוה באגף התקציבים על התקציב לשנה הבאה.
דב חנין: לוח הזמנים הוא כזה שאנחנו, בכנסת, נקבל את התקציב בסוף אוגוסט, ראשית ספטמבר ואז, מה שיוותר לנו זה להילחם על כל מיני גזירות - -
רן כהן: זה יהיה רק באוקטובר.
שלי יחימוביץ': חבר הכנסת חנין, אמרתי את הדברים שאתה אומר, שאנחנו מנסים ניסיון ראשוני, לשנות את סדר הדברים שבהם התקציב מגיע אלינו מוכן ואז אנחנו מנסים לשנות סעיף כזה או אחר ואנחנו מנסים לבוא עם שורה של הצעות שלא לומר תביעות רוחביות לגבי גורלם של ילדים בוני נוער לקראת תקציב 2007, עוד לפני שהוא מוגש.
דב חנין: מצוין.
דב חנין: המטרה שאנחנו צריכים לנסות לעמוד בה, לפי דעתי, היא לנסות בתוך החודש הקרוב לגבש שורה של הצעות מטעם הוועדה.
דב חנין: כשההצעות תהיינה מוכנות לזמן את הדרג המקצועי מאגף התקציבים במשרד האוצר ולהציג בפניהם את ההצעות והמשמעויות שלהן, כדי שבטיוטה הראשונית שמוצגת בפני הממשלה לאישור, הדברים האלה יבואו בחשבון.
שלי יחימוביץ': בעוד שבועיים יהיה דיון בממשלה על תקציב 2007.
דב חנין: אז אנחנו צריכים לעשות את זה עד לשבוע הבא.
דב חנין: אני לא יודע אם נצליח לזמן דיון עם נציג אגף התקציבים, אבל זו צריכה להיות המטרה.
דב חנין: ישנם כמה נושאים שהתחיל בהם טיפול.
דב חנין: אני שמעתי את סקירת שרת החינוך בוועדת החינוך על משרד החינוך ועל סדרי העדיפויות שלה לשנה הקרובה.
דב חנין: אני חושב שבנושא החינוך יש ברית או תהיה ברית בין הוועדה הזאת לבין דרישותיה של שרת החינוך.
דב חנין: לעומת זאת, נושאי הרווחה נראים לי נופלים לחלוטין בין הכיסאות ולא הולכים להיות מטופלים בשום צורה רצינית בתקופה הקרובה.
דב חנין: נושא בריאותם של ילדים, עד כמה ששמעתי סקירות גם מפי השר וגם מפי אנשי משרדו, בגלל עומס הבעיות שמשרד הבריאות מתמודד אתן, הנושא של בריאות ילדים נמצא לחלוטין בשוליים ולא הולך לזכות בטפול המתאים.
דב חנין: כמובן הנושא של ילדים עניים ואיך המדינה מתמודדת רוחבית עם הסוגיה של התרחבות העוני והעמקתו בקרב הילדים, הסוגיה הזו לחלוטין נותרה בצד.
דב חנין: אני שומע שמתנהל משא ומתן קואליציוני, שיכולה להיות לו השלכה לגבי קצבאות הילדים.
דב חנין: מדאיג אותי שגם שם, לפי מה שאני שומע, הסיכום שיתקבל ואולי לא יתקבל, לא יעשה דווקא מתוך השיקול של מהו הדבר הכי נכון בתחום הזה, בכדי להתמודד עם המצוקה הנוראית שיש לציבור מאוד גדול של ילדים אלא יינתן איזה שהוא סכום כולל במסגרת עסקה פוליטית, שהיא לגיטימית ואולי אפילו ראויה במקרה המסוים הזה, אבל דווקא הפרמטרים המקצועיים של מה צריך להיעשות ומה הדבר הנכון לעשות בתחום של התמודדות עם עוני ילדים יעמדו בצד במקרה הזה.
דב חנין: השאלה המעשית היא האם נוכל לעמוד במטלה כזאת?
דב חנין: הייתי מאוד שמח שנגיע למצב שלשם שינוי ובפעם הראשונה, עוד לפני שהממשלה תקבל החלטה, אנחנו נצליח הפעם, לפחות לעצמנו, במסגרת הוועדה, לגבש את סדרי העדיפויות.
דב חנין: אם אפשר היה לקיים את הדיון עם אנשי אגף התקציבים – לקיים אותו אבל גם אם לא, להציג בשם הוועדה סדרי עדיפויות לממשלה עוד קודם לדיון הראשון על התקציב.
שלי יחימוביץ': רשות הדיבור תהיה עכשיו של חבר כנסת ואיש מקצוע לסירוגין.
שלי יחימוביץ': אני שבה ומפצירה בפניכם לקצר בדברים ולנסות להיות מאוד ממוקדים.
שלי יחימוביץ': האוריינטציה שלנו היא גיבוש המלצות שלא לומר תביעות לקראת 2007 ותנסו להיות תקציביים וקונקרטיים ככל האפשר באשר לסעיפים בתקציב, תוך הצגת הדברים המתבקשים.
שלי יחימוביץ': פרופסור שניד, בבקשה.
הלל שניד: אני רוצה להתייחס לדוח שניד, שהוצג בוועדה כבר לפני 4 חודשים ונמסר לראש הממשלה.
הלל שניד: אני לא יודע מה המשמעות בתחום של ילד ונוער ולכן, אנחנו הצגנו תכנית עבודה מסודרת שמונחת על שולחן הממשלה.
הלל שניד: אני לא מאמין במהפכות אבל אני מאמין בקביעת סדרי עדיפויות ואני אהיה קצר.
הלל שניד: לא אסקור את כל מה שמופיע בדוח אלא מבחינת סדרי העדיפויות כדי להכניס סדר לחשיבה בתקציב.
הלל שניד: 1.
הלל שניד: אנחנו חושבים שלמרות שיש פוליטיקה ואידיאולוגיות וכדומה, צריכים להשתמש בנוסחה יותר ברורה להקצאת המשאבים שאנחנו מציעים לילדים בסיכון, שמבוססת על פרמטרים מסוימים.
הלל שניד: כמובן שהכל על צד הדיונים והויכוחים הפוליטיים אבל כשיש רציונאל, אבל גם אם אני מגיע מהאקדמיה ואני אראה נאיבי, צריך להיות שכל או היגיון בהקצאת המשאבים האלה - -
שלי יחימוביץ': אל תיסחף, יש גבול.
הלל שניד: - - על סמך מאפיינים מסוימים שאנחנו מציעים אותם.
הלל שניד: אנחנו מבקשים להדגיש שאנחנו לא יכולים לשחרר את המשפחה או את התא המשפחתי בכל מה שקשור בחיזוק של הנושא של התא המשפחתי באמצעות תכניות שממוקדות במשפחה לגבי תעסוקה וראיית המשפחה כתא העיקרי ולא את הילד לבד בתוך מסגרת שאיננה קשורה במשפחה.
הלל שניד: אנחנו מבקשים להדגיש את השינוי ביחס בכל הנושא של תקצוב תכניות טיפול ותכניות מניעה.
הלל שניד: אני חושב שראש הממשלה אימץ חלק מהדברים האלה בנאום שלו בכנס קיסריה השבוע.
הלל שניד: אנחנו מדברים היום על 88% נושא של טיפול ומניעה.
הלל שניד: אנחנו לא מציעים להפוך את הסדר אבל כן להגביר את הנושא של המניעה בתכניות מוגדרות, שיוגשו בהסדרים מחייבים שיווצרו בין הממשל המרכזי והממשל המקומי.
הלל שניד: אנחנו מבקשים לתת עדיפות לגיל הרך, כחלק מתכניות המניעה.
הלל שניד: לא נכנס לאקדמיה וויכוחים, אבל אנחנו יודעים שיש לנו היום שורה ארוכה של מחקרים שמלמדים אותנו שהשקעה בגיל הרך תחסוך הוצאות רבות בגילאים המתבגרים.
הלל שניד: לצערנו הרב, במצב במדינה היום הגיל הרך מתוקצב הכי פחות מכל קבוצות הגיל האחרות ולכן, אם מסמנים כיעד, אני חושב שזה צריך להיות יעד לחזק את הנושא של הגיל הרך לרבות כל מה שקורה בו ודוח נפרד על הנושא הזה הוגש על ידי פרופסור מיקי רוזנטל.
הלל שניד: אנחנו מבקשים לשנות את ההקצאה שמיועדת להשמה חוץ ביתית ולטיפול בקהילה.
הלל שניד: אנחנו מבקשים לחזק את המגמה שהתחלנו בה.
הלל שניד: אנחנו לא מדברים רק על ריקון כלי אחד שזה הפנימיות וחיזוק כלי אחר שזה הקהילה וכל המוסדות הקהילתיים.
הלל שניד: זה מופיע בכתובים: ההוצאה לילד היום בממוצע במסגרת חוץ פנימייתית מגיעה לסדר גודל של 34,000 שקל בעוד שבמסגרת קהילתית אנחנו מדברים על 8,300 שקל.
הלל שניד: זה פי 4 אבל לא רק הכסף צריך להוביל אותנו.
הלל שניד: אנחנו צריכים לנהוג בצורה מושכלת בין שני הכלים האלה ולפתח יותר שירותים בקהילה, שנובעים מאידיאולוגיה מסוימת.
הלל שניד: אנחנו מצביעים בדוח על הפניית משאבים למגזרים מיוחדים: המגזר הערבי, החרדי והעולים.
הלל שניד: יש תיאור בדוח שלנו על המצב המיוחד של האוכלוסיות האלה, בעזובה הגדולה שקיימת בחלק מהמגזרים האלה, במיחד במגזר הבדואי וגם בחלק מהמגזר הערבי.
הלל שניד: גם דוקטור קדמן אמר את זה אבל אנחנו יודעים שגם בקרב החרדים, שאנחנו לא כל כך נכנסים אליהם מפני שהחומות די גבוהות, אנחנו יודעים שהמצוקות קיימות.
הלל שניד: צריך לחזק גם את התחום הזה וכמובן את הבעיות המיוחדות שבאות לידי ביטוי באלימות בחלק מהמגזרים האחרים, שצריך לתת להם את הטיפול המיוחד.
הלל שניד: אנחנו מציעים שאם דובר פה על משרדים שונים, הראיה שלנו חייבת להיות כלל ממשלתית, גם אם היא תשמע תיאורטית.
הלל שניד: אי אפשר לטפל בנושא של ילד דרך משרד אחד בלבד אל צריך להיות רצף של טיפול גם אם זה ישמע כמודל, בראייה של משרד הבריאות והחינוך והתעסוקה והקליטה והרווחה.
הלל שניד: אי אפשר להסתכל על זה רק כמסגרת אחת שבה זה הולך, למרות שהצרכנים הגדולים של התקציבים זה משרד הרווחה, החינוך והקליטה.
הלל שניד: הראיה חייבת להיות כוללנית הרבה יותר.
הלל שניד: אנחנו מבקשים בדרך זו ליצור מנגנונים שיבטיחו את רצף הטיפול ואנחנו מפרטים בצורה מאוד ברורה מה המשמעויות של רצף הטיפול על ידי ייחוד של מקצוע או תפקיד של מתאמי טיפול.
הלל שניד: אני לא רוצה לקרוא לזה מנגנונים, שלא יצא מזה שאנחנו הולכים לבנות עוד מנגנונים אלא להטיל על המנגנונים הקיימים והעובדים הקיימים את אותם תפקידים, שידאגו על פי היתרון היחסי שלהם באשר לרצף הטיפול.
הלל שניד: לצערנו הרב יש היום כ-330,000 ילדים והמספר הזה הולך אתנו כל הזמן, אבל לא כולם מקבלים את השירותים.
הלל שניד: יש ילדים שמקבלים את השירותים, שזה אולי 50% מהאוכלוסייה אבל אחרים לא מגיעים לטיפול או לא מקבלים ולכן, אנחנו מציעים שנצליח באותם מקומות שאחרים נכשלו למזג רשויות, אבל חייבים ליצור אגד רשויות לתחום השירותים של ילדים בסיכון, מפני שיש הרבה מאוד רשויות במדינה שהנגישות והזמינות של המשאבים נמוכה ולכן, צריך לתת עדיפות או לכפות מלמעלה את אותם מנגנונים שיאפשרו לנו לחלק את השירותים בצורה יותר טובה.
הלל שניד: בסופו של דבר, אנחנו מציעים מערכת שצריך לקבע אותה באחד המשרדים.
הלל שניד: אנחנו הצענו שזה יהיה במשרד ראש הממשלה, אבל זה לא שייך לתקציב.
שלי יחימוביץ': מה, מינהלת?
הלל שניד: לא אמרתי מינהלת.
הלל שניד: אני לא רוצה להקים עוד מנגנון.
הלל שניד: בכל מערכת שיש בה כל כך הרבה דיפרנציאציה עם כל כך הרבה משרדים, עם כל כך הרבה יחידות, שכל אחד מושך לכיוונו, חייבת להיות ראיה אינטגרטיבית של מערכת שתסתכל מלמעלה.
הלל שניד: אני לא רוצה לקרוא לזה רשות.
הלל שניד: מתקיימים כרגע דיונים, לפחות במשרד ראש הממשלה, על חיפוש אחרי אותם כלים שיאפשרו לנו לעשות את הדבר זה.
הלל שניד: רענן דינור, מנכ"ל משרד ראש הממשלה מוביל בתחום.
שלי יחימוביץ': תודה לך, פרופסור שניד.
שלי יחימוביץ': חברת הכנסת נאדיה חילו ואחריה, לאה רוזנברג, סמנכ"לית משרד החינוך.
נאדיה חילו: צוהריים טובים לכולם.
נאדיה חילו: הכותרת של הדיון מציינת בצדק את הנושא של החוליה החלשה, מגדירה את החוליה החלשה בילדים היא לא סתם וזה בצדק.
נאדיה חילו: חלק מאנשי המקצוע שנמצאים פה היו בוסים שלי בעבר.
נאדיה חילו: במשך 30 שנה הנושא של הילדים והנוער לא חל בו שינוי לטובה מבחינת מתן משאבים וראיה מבחינת השירותים אלא יש הידרדרות במצב הילדים היום.
נאדיה חילו: מצד אחד, יאמר לזכותו של דוקטור קדמן, הקפדנו מאוד כל המערכות המקצועיות, הטיפוליות והחינוכיות במשך הרבה מאוד זמן לחנך מבחינה אזרחית את התפיסה של טובת הילד וחשיבות הילד ולראות בו את הסובייקט ולא את האובייקט, שהיה בעבר.
נאדיה חילו: השקענו המון משאבים בנושא של הסברה, מניעה ואיך להתייחס לאותו ילד קטן כדמות.
נאדיה חילו: מצד שני, במקום לפתח מערכות מקבילות שילכו בהקבלה עם כל הפיתוח של התפיסה לתת את מקומו של אותו ילד ולתת את המשאבים הדרושים הממלכתיים, בזה חלה נסיגה מאוד גדולה.
נאדיה חילו: לצורך הדיון, אני רוצה להפריד בין שתי מערכות: המערכת הדיפרנציאלית, שנוגעת בטיפול בילדים חריגים למיניהם, אם זה בשירות המבחן, אם זה ילדים שזקוקים על פי חוק להוצאה מהבית, שגם זה לא מבוצע בגלל השמה בחקיקה, שגם זה היום לא ניתן לביצוע בכל הרשויות ושירותי הרווחה מחוסר משאבים ובין שירותים אוניברסאליים, שנוגעים לילדים ולעולמם.
נאדיה חילו: זה שיפור.
נאדיה חילו: זה לא רק בטיפול בתופעות חריגות וסטיות למיניהן ועבריינות אלא גם בנושא של מתן השירותים הרגילים, הבסיסיים.
נאדיה חילו: קיצוץ בטיפול בשיניים בבתי הספר, שזה לאחרונה קוצץ.
נאדיה חילו: ניהלתי מרכז לגיל הרך וראיתי שאת הנושא של בריאות הציבור מורידים מבתי הספר.
נאדיה חילו: נושא של טיפות חלב.
נאדיה חילו: אנחנו רואים מגמה הולכת ומתמשכת של פגיעה לא רק בילדים שזקוקים להתייחסות טיפולית דיפרנציאלית אלא מגמה כללית וסוחפת.
נאדיה חילו: כמו כן, יש תופעה של העוני, שהולך וגובר.
נאדיה חילו: מספר הילדים העניים היום מאוד גדול יחסית אבל ספציפית, הנושא של תופעת העוני בקרב הילדים הערבים, ששליש מהם עניים - -
יצחק קדמן: חצי.
יצחק קדמן: שליש זה מהתושבים.
נאדיה חילו: הנתונים מאוד קשים וחלק מהחברים הקודמים ובטח גם אלה שבאים אחריי יציינו את זה.
נאדיה חילו: אני חושבת שלקראת תקציב 07, טוב שזה יתקיים היום כי עוד לא מאוחר, צריך לשאוף לתת תכנית רוחבית.
נאדיה חילו: הנושא לא רק עניין של משרד X או Y. יש מציאות כזאת, שהנושא של הגיל הרך מטופל בהמון מסגרות, שהרבה פעמים יש חפיפה של מתן שירותים.
נאדיה חילו: יד ימין לא יודעת מיד שמאל.
נאדיה חילו: לכן, אני בעד הגישה של מסגרת על, שתעשה איגום מבחינת השירותים וגם מבחינת הרמה של התכנון וגם מבחינת איגום משאבים מכל המשרדים בראיה רוחבית הוליסטית.
נאדיה חילו: שמענו את שרת החינוך שאמרה - -
שלי יחימוביץ': תכף נשמע את נציגת משרד החינוך.
נאדיה חילו: גם בגני הילדים יש הפקרות טוטאלית בשטח של מתן שירותים למעונות והגיל הרך במישור הזה של סגירת גנים.
שלי יחימוביץ': על זה נקיים דיון נפרד.
נאדיה חילו: זו סוגיה שמקרינה את ההתייחסות לכל הנושא של הגיל הרך.
שלי יחימוביץ': תודה לך, חברת הכנסת חילו.
שלי יחימוביץ': אני מאוד מבקשת לקצר בדברים.
לאה רוזנברג: כיוון שחלק מהעבודה כבר נאמרה, אני רוצה להגיד את סדרי הקדימויות שהציגה שרת החינוך אתמול בוועדת החינוך.
לאה רוזנברג: הדברים נאמרו כאן בהסכמה, בנושא של גני הילדים, בנושא של הזנה, שאיננו נושא של משרד החינוך.
לאה רוזנברג: משרד החינוך מופקד על הרבה תחומים אחרים אבל הנושא של הזנה, אם אין תנאים בסיס כדי שילדים יוכלו להתפנות וללמוד בבית ספר בתנאים הבסיסיים, נושא ההזנה נכנס כמרכיב מאוד משמעותי בסדרי הקדימויות שהציג השרה.
לאה רוזנברג: יש עוד סדרי קדימויות - -
שלי יחימוביץ': אני מבינה שאין יומרה שב-2007 יהיה מפעל הזנה לכל.
שלי יחימוביץ': מה העלות של השלב הראשון?
לאה רוזנברג: יש כבר היום הזנה בפנימיות היום של בתי הספר.
לאה רוזנברג: יש הזנה ביוח"א.
לאה רוזנברג: הרעיון הוא שמתחילים לעלות במספר הילדים שמקבלים הזנה, אבל על פי קריטריונים סוציו-אקונומיים - -
שלי יחימוביץ': בודקים פר ילד בכל מקום?
לאה רוזנברג: פר אזור.
לאה רוזנברג: יש כמה וכמה.
שלי יחימוביץ': לאה, אנחנו מדברים על תקציב 2007 ואנחנו מודעים לזה שב-2007 זה אמור לעלות.
שלי יחימוביץ': אני רוצה לדעת בכסף.
לאה רוזנברג: אני לא יכולה להגיד עד שלא אשמע מהשרה מה היה הסיכום ביניהם.
שלי יחימוביץ': אני רוצה לדעת כמה אתם צריכים כדי להגיע לשלב הבא שאתם מסוגלים לעמוד בו, לא משהו יומרני, של הגדלת מפעל ההזנה.
לאה רוזנברג: אני לא יכולה להשיב עכשיו.
רן כהן: נדמה לי שזה בין 100 ל-150...
לאה רוזנברג: אני אבדוק ואשיב.
שלי יחימוביץ': הבנתי משרת החינוך שהיא לא רוצה להגיש תכנית יומרנית כי בסוף היא תגיע לתת ביצוע ולא תוכל לעמוד בה.
שלי יחימוביץ': על כן, אני רוצה לדעת לשאיפתו של משרד החינוך, איזו עלות ומה אתם צריכים כדי ליישם את השלב מבחינתכם, שיתחיל ב-2007.
רן כהן: מה שנחשב לחיוני בין אלה שבנו את הפרוייקט הזה, זה עוד 150,000 ילדים במפעל ההזנה.
רן כהן: זה נחשב לחיוני.
לאה רוזנברג: עוד מילה אחת:
לאה רוזנברג: נוצר הצורך באינטגרציה בין כל המשרדים וכל הגורמים.
לאה רוזנברג: כרגע, אנחנו עובדים בוועדה של ילדים ונוער וסיכון.
לאה רוזנברג: אני אגיד מה העקרונות של עבודת הוועדה: מה שחשוב לנו זה - -
שלי יחימוביץ': את מתכוונת לאותם דברים שדובר עליהם, מעין מינהלת או גוף על?
לאה רוזנברג: ועדה של משרד החינוך, שיהיו בה נציגים של משרדי ממשלה אחרים, שהרעיון הוא למצוא את אותן רשתות עם החורים הגדולים ולהגיע עד לסינון הדק ביותר, שאף ילד לא יוכל לחמוק בקביעת הקריטריונים איך אנחנו עושים את זה.
שלי יחימוביץ': אבל הפונקציות הן אותן פונקציות שדובר עליהן כאן, פונקציות של תיאום בין המשרדים שדיברה עליהם נאדיה.
שלי יחימוביץ': ..
לאה רוזנברג: נדרשות עכשיו הגדרות משותפות כדי לעמוד בדברים האלה.
לאה רוזנברג: אנחנו מתקרבים לזה.
לאה רוזנברג: דבר נוסף, כיוון שאני מייצגת את משרד החינוך, יש ילדים בסיכון פיסי, קיומי, ועליהם מדובר היום.
לאה רוזנברג: אבל יש סיכון נוסף שאנחנו כן מטפלים בו וזה בסדרי הקדימויות שהציגה השרה, הסיכוי להשתלב בחברה הישראלית בעתיד.
לאה רוזנברג: באחת הקדימויות שהוצגו עלה הנושא של להיות אזרח במדינת ישראל, על כל המשמעויות, בתכנית של לימודי אזרחות.
לאה רוזנברג: בישיבה כזאת, להגיד לילד רעב: עכשיו גם תהיה אזרח טוב, זה קשה, אבל אני לא חושבת שצריך לנתק את שני הדברים וכן צריך בסדרי הקדימויות של מערכת החינוך, לשים את זה באותה רמה.
רן כהן: רק לילדי העולים או גם לישראלים?
לאה רוזנברג: לכולם.
לאה רוזנברג: תכנית לכלל ילדי ישראל.
לאה רוזנברג: אני לא עושה אבחנה מי פחות יודע.
לאה רוזנברג: יש חישוב כלכלי וכל השקעה בגיל הרך של דולר אחד היא חיסכון של 7 דולר בהמשך.
שלי יחימוביץ': עכשיו שכנעת אותנו.
לאה רוזנברג: תיקון – זה כבר עלה ל-8.
שלי יחימוביץ': יש 3 אוכלוסיות.
לאה רוזנברג: חרדים, עולים חדשים וערבים.
לאה רוזנברג: הזכרתי את החרדים לא במקרה, כי בנושא אחד יש תגבור תקציבי וגם במודעות, בנושא של החינוך המיוחד.
לאה רוזנברג: זאת אומרת, גם באוכלוסייה של החרדים בשנים האחרונות, כי קודם היתה הסתרה, בשנים האחרונות יש רצון רב יותר לקבל את השירותים האלה אבל אנחנו צריכים תוספות למשאבים האלה.
שלי יחימוביץ': מיד ידבר חבר הכנסת יצחק לוי ואחריו, שלמה שהם, נציב הדורות הבאים.
שלי יחימוביץ': אני רוצה לציין שיש התייחסות לחרדים, לערבים ולעולים וחסרות לי כמה התייחסויות אחרות.
שלי יחימוביץ': אנחנו מדברים על צמצום האי-שוויון, ולפחות בעיניי זו מטרה ראשונה במעלה מבחינה ערכית ולפחות מעשית.
שלי יחימוביץ': אני חושבת שצריך להוסיף כאן.
שלי יחימוביץ': יש לנו עניים ועשירים, יהודים וערבים, אשכנזים ומזרחיים, ותיקים ועולים, חרדים וחילוניים ומרכז ובפריפריה.
שלי יחימוביץ': לטעמי, אי אפשר להתעלם מכל הקריטריונים האלה.
יצחק לוי: אני מברך על המהלך.
יצחק לוי: אני רוצה לקצר בדבריי ולכן אדבר בראשי פרקים.
יצחק לוי: אני מציע שהכותרת תהיה שהוועדה עובדת על תכנית תלת שנתית ולא על תכנית לשנה אחת.
יצחק לוי: לגבי 2007 אנחנו כבר די מאחרים אם כי, אני לא מרים ידיים.
יצחק לוי: נכון הדבר שלמחרת הגשת התקציב בקריאה ראשונה נתחיל לעבוד על 2008 ולכן, מכיוון שאני מניח שהכנסת הזאת תפעל 3 שנים, זה זמן סביר, כדאי לראות את הדברים בתכנית רב שנתית ולא בתכנית לשנה אחת.
יצחק לוי: בשנה אחת לא נשנה הרבה.
יצחק לוי: כן נוכל לשנות, אפשר, בסעיף זה או אחר.
יצחק לוי: כל אחד מהנוכחים כאן יכול לעלות אין סוף נקודות שצריך לטפל בהן וכל אחת חמורה מחברתה.
יצחק לוי: הצעתי היא שלא יהיה רפיון ידיים.
יצחק לוי: אנחנו יודעים מראש של-2007 לא נשיג הרבה וב-2008 נשיג יותר אם נתמיד בעניין.
יצחק לוי: כלומר, צריך לדעת שאנחנו עובדים לטווח ארוך.
יצחק לוי: אם יתברר שב-2007 רק השגנו עוד 50 מליון להזנה, בסדר, נדע לא להתייאש.
שלי יחימוביץ': תודה על דבריך המחזקים והריאליים.
יצחק לוי: כך אני רואה את הדברים.
יצחק לוי: דבר שני, אני מחפש כבר הרבה שנים מהי הנקודה שיכולה לעשות פה סטרט-אפ שישנה את המצב?
יצחק לוי: הרי לא קצבאות ולא טיפות חלב ולא טיפול יותר טוב בילדים בבתי הכלא.
יצחק לוי: זה הכל מאוד נחוץ אבל זה לא משנה את המצב, זה מרפא.
יצחק לוי: זו תרופה.
יצחק לוי: צריך לעשות את זה.
יצחק לוי: ..
שלי יחימוביץ': האם עכשיו אתה יכול לתת לנו את התשובה אולטימטיבית?
יצחק לוי: אגיד לך מה אני חושב: צריך לטפל בכל ואין לי ספק בכך.
יצחק לוי: אבל מהתבוננות של כמה שנים שאני נמצא במערכות האלה ומטפל במערכות האלה בכיסא כזה או כיסא אחר, לדעתי, המפתח הוא אחת ההמלצות של דברת, שדווקא אותה המלצה הממשלה הקודמת החליטה לא להפעיל וזה חינוך חינם מגיל 3.
יצחק לוי: זה העניין.
יצחק לוי: מדוע אני אומר את זה?
יצחק לוי: זה לא יפתור את כל הבעיה אבל זה ייתן שינוי משמעותי במערכת.
יצחק לוי: המערכת תראה אחרת.
יצחק לוי: הילדים יתחילו לקבל חינוך מגיל 3 וזה חשוב מאוד.
יצחק לוי: אני לא נבהל מילד עני אלא מילד שלא מקבל חינוך כי בימי חלדי ראיתי מה מוציא אדם מעוני וזה החינוך ולא הקצוות.
יצחק לוי: אני גר בנגב ועיר הבירה שלי היא נתיבות ואני מסתפר שם וקונה שם והבנק שלי שם ואני מכיר את כולם שם וחלק היו תלמידיי.
יצחק לוי: ראיתי איזו משפחה יצאה מהעוני ואיזו לא.
יצחק לוי: איזו כבר 3 דורות בעוני ובאיזו משפחה הילדים כבר לא נמצאים שם.
יצחק לוי: הנקודה היא לא הקצבה אלא החינוך.
יצחק לוי: לכן, היזהרו מבני עניים שמהם תצא תורה.
יצחק לוי: לא כתוב: היזהרו מבני עניים ותתנו להם הרבה כסף.
יצחק לוי: את זה גם צריך אבל בעיקר תנו להם תורה, כדי שיצאו מהעניין.
יצחק לוי: הדבר הזה יאפשר ליותר אנשים לצאת לעבודה מכיוון שהיום הרבה אנשים לא שולחים למעונות ולטרום גנים וכולי בגלל היוקר.
יצחק לוי: היום הדברים יקרים ביותר ואי אפשר.
יצחק לוי: אדם שיש לו 2,3 ילדים בגילאים האלה זה יותר מללמוד באוניברסיטה.
יצחק לוי: זה לא בא בחשבון.
יצחק לוי: זה לא הגיוני.
יצחק לוי: אם אנחנו מורידים את זה, גם הרווחנו בחינוך וגם בתעסוקה וגם בזה שאנחנו מדבירים את העוני.
יצחק לוי: אני לא מוצא נקודה אחרת בכל המערכת, שאני יכול לומר שזו הנקודה שיש בה הרבה תועלת.
יצחק לוי: יש המון תועלת בטיפות חלב, הרבה תועלת בחיסונים, המון תועלת בארוחות צוהריים.
יצחק לוי: לכן, אני רוצה להציע שמעבר לטיפולים השוטפים שהוועדה צריכה לטפל ואני לא יכול לעשות סדר עדיפות, לקחת לעצמנו פרוייקט אחד ולהגיד בסוף הקדנציה: עשינו אותו, ולדעתי זה להכניס חוק חינוך חובה מגיל 3 חינם.
יצחק לוי: אני מציע את זה כפרוייקט הדגל של הוועדה.
יצחק לוי: אני מציע, שכך גם נכלכל את הזמן של הוועדה.
יצחק לוי: נקודה אחרונה – אני מאוד מכבד את כל הנוכחים.