GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכאל מלכיאור: דובר שיהיו מבדקים על ידי מבדקות, ועל זה העלה שר הבריאות את העניין וזה נפל, אבל בינתיים חזרו לזה שמשרדי הממשלה יעשו את הבדיקות, וזה היה מקובל גם על משרד האוצר, בהסכמה עם משרד האוצר, אם משרדי הממשלה צריכים לעשות את זה אז צריכים אנשים שיעשו את זה, כמו שהיית מוסיף למבדקות כוח אדם אתה חייב גם להוסיף כוח אדם לבדיקות, מאיזה תקציב, ואיך תעשו את זה, אילו דברים פנימיים שאתם צריכים לסדר בתוך הממשלה.
מיכאל מלכיאור: עשיתי סיכום עם שר התעשייה, מסחר ותעסוקה בעניין הזה, ושר התעשייה, מסחר ותעסוקה אמר מפורשות, שהוא לא יכול להפעיל את החוק הזה מבלי שיש מפקחים ולומדים את זה, אותו דבר עם שר הבריאות ויודעים את זה, זה הנתון ועם זה אנחנו הולכים, גם בישיבה הקודמת אנחנו הלכנו עם העניין הזה, כמה וכדומה ומאיזה תקציב אתם תשלמו את זה אני לא מתערב.
מירב ישראלי: דבר נוסף שהייתם צריכים לחזור אלינו היום, בסעיף 15 של הצו המנהלי הנושא של איזה רשויות יכולות לבצע את סגירת המסגרת.
מירב ישראלי: בצו מינהלי אפשר לסגור מסגרת באופן מידי אם יש סכנת בריאות, השאלה מי יכול להיכנס ולסגור את המסגרת, האם זו רק המשטרה או גם מישהו אחר שמטיל עליו הממונה, אמרנו, בעיקרון המלה רשות היא לא מוצאת חן בעיניי בהקשר הזה כי הוא יכול להגיד למפקח שלו להיכנס ואני לא חושבת שזה טוב, לכן אם אתם חושבים שזו רק משטרה, או פקח רשות מקומית בואו נכתוב את זה.
תמר אלמוג: יש לנו את מינהל אכיפה והסדרה על חוקי העבודה, בדקתי שם איך מתנהל כל העסק.
מירב ישראלי: אפשר לסגור באופן מידי?
תמר אלמוג: המפקח שיש לו את הסמכות על פי אותו חוק, לסגירה, יש לו את הסמכות לסגור והיא אמרה לי שההליך הזה של הסגירה כרוך באיזו פרוצדורה, כמובן של התראות, אפשרות לשימוע, בפועל המפקח עצמו הוא שמבצע את זה, אם ישנה התנגדות מסוימת באופן אלים או משהו כזה אז מערבים את המשטרה.
תמר אלמוג: דרך החוק הזה של המפקחים שממונים מתוקף החוק הזה, זה צריך להיות מתוקף זה לא מתוקף חוקי העבודה.
זבולון אורלב: מה ההתלבטות, למה מפקח שממונה על ביצוע חוק זה לא יכול?
תמר אלמוג: התנאי הוא שהמפקח שיהיה מתוקף, החוק הזה בוודאי יעבור הכשרה מתאימה כולל הנושא של החקירות, כל ההליך הזה, כמו שיש רישיון לגן ממשרד החינוך.
שלומית ביסמונבסקי: לפי מה שתמר אלמוג אמרה עכשיו, צריך לבדוק שבחקיקה הראשית תהייה התייחסות לחקיקת המשנה שתמר אלמוג הצביעה עליה עכשיו כי אלו דברים מהותיים, כי אם יהיו עכשיו תקנות חדשות שאנחנו לא יודעים עליהם, אנחנו צריכים לדעת אותם בחקיקה ראשית.
מירב ישראלי: למפקחים יש הכשרה.
שלומית ביסמונבסקי: את אמרת שתהייה תוספת של תקנה שלא תהייה בחקיקה הראשית, אנחנו צריכים לדעת האם זה משהו שאנחנו צריכים לדון בו היום.
תמר אלמוג: אני יכולה להגיד רק דבר אחד שעולה לי בראש, סביר להניח שהוא כן יקרה, מסגרת שפועלת בדירת מגורים, צריך לקבל מאיתנו רישיון, יכול להיות שפה תבוא הרשות המקומית ותגיד, אם יש אישור לשימוש חורג במבנה, אני אתן גם אישורים, לא אז לא, זה יכול להיות.
מירב ישראלי: אנחנו הורדנו אותו, את לא תוכלי לקבוע תקנות הסמכה.
תמר אלמוג: האם הרשות המקומית תוכל לדרוש את זה?
מירב ישראלי: היא יכולה גם היום, אבל את לא תוכלי לדרוש את זה כתנאי לרישיון.
תמר אלמוג: אני לא דורשת את זה, אבל אני מסבירה שהרשות המקומית מתוקף חוק אחר שלה תדרוש את זה.
שלומית ביסמונבסקי: זה משהו אחר אבל זה לא יהיה תנאי.
מירב ישראלי: אני מזכירה לכם, שמה שהורדנו הוא שהמעון צריך לעמוד בדרישות כל דין, כל מיני דינים ובנוסף הדין הזה, אבל הורדנו את זה.
מיכאל מלכיאור: אנחנו צריכים להידרש.
זבולון אורלב: הרשות המקומית תאמר שהמבנה מסוכן וצריך לפנות אותו.
מירב ישראלי: אני מזכירה שבפעם הקודמת דנו בנושא של העיצומים הכספיים וההתראה המינהלית, וחבר הכנסת משה גפני העלה כאן כמה שאלות, בעצם זה כל הנושא של פרק ו' סעיף 17 ואילך, כל הפרק הזה הוא פרק חדש שהממשלה הציעה לאכיפה יעילה יותר, מינהלית יעילה.
זבולון אורלב: אנחנו רואים את זה בפעם הראשונה.
מיכאל מלכיאור: זה היה גם בעבר, וגם בפעם הקודמת הם הביאו את זה.
מירב ישראלי: עורכת הדין רביד דקל ממחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים, פלילי, אני מבינה שהשאלות שנשאלו הועברו אליך.
מירב ישראלי: האם תוכלי להתייחס?
רביד דקל: חבר הכנסת משה גפני הפנה שתי שאלות, כאשר הראשונה הייתה לגבי סיווג של ההפרות לפי חומרתן וקביעת סכומים, זו שאלה נכונה ובמקום ובאמת ראוי לעשות שיקול, ככל שרואים שיש הפרות שהן יותר חמורות, ראוי להטיל בגינן עונש יותר חמור, זה לא מצוי בנוסח הזה וזה עניין, שוב למעבר של סריקה של ההוראות הנורמטיביות שבגוף החוק והסיווג שלהן הוא משהו טכני ואפשר לקבוע את המדרג הזה וזאת לא בעיה, אם הוועדה רוצה לתת את דעתה לעניין החומרה אני יכולה לבדוק את ההוראות של החוק ולומר, אלה הן יותר חמורות או פחות חמורות, אנחנו נעשה את זה.
זבולון אורלב: בנוסח הזה אין את המדרג הזה?
רביד דקל: כל ההפרות הן לכאורה באותו מדרג חומרה.
מיכאל מלכיאור: זה היה ברור בפעם הקודמת שחייב להיות מדרג, אני חשבתי שנקבל את זה עכשיו.
מיכאל מלכיאור: אני לא מבין, הייתם צריכים להביא את זה היום, זה שאפשר לעשות את זה אנחנו כבר יודעים, אמרתם את זה גם בפעם הקודמת, אבל הפעם הייתם צריכים להביא את המדרג.
רביד דקל: אני לא הבנתי שאני צריכה להביא את המדרג.
מיכאל מלכיאור: מה חשבת שאת צריכה?
מיכאל מלכיאור: משרדי הממשלה אמורים להיות איזה רצף שלטוני גם אם מישהו הולך, או שמישהי יולדת או שמישהו מתחתן, שיהיה לכולם במזל טוב, אבל לא יכול להיות שכאתם מביאים לכאן את כל האנשים, ואף אחד לא יודע על מה דובר פה, אי אפשר לעבוד כך, תראו כמה אנשים באים ומתפנים יום שלם כדי להיות בישיבה, תתקשרו אליה ותבררו.
רביד דקל: אני יכולה להחליט שעבירות אלה ואלה חמורות יותר ואני מוכנה לתת ליועצת המשפטית של הוועדה את השינוי של המדרג, זה משהו שלא בעיה.
מיכאל מלכיאור: האם זה חייב להיכתב בחוק?
משה גפני: מבחינתי אם הכל עובר לתקנות, בתקנות אמרתי שאפשר לדון גם בנושאים הללו, בחומרת ההפרה, אם לא שמים את זה בתקנות וקובעים את זה בחקיקה ראשית כמו שזה מופיע פה, אתה חייב לשים בחוק את חומרת העבירות.
משה גפני: לכן זה לא סותר את מה שאמרתי שהכל יהיה בתקנות.
משה גפני: אם הכל בחקיקת משנה אז זה בסדר.
רביד דקל: לכן אני אומרת, אנחנו לא קובעים מנגנון של ענישה מהסוג הזה של סמכויות ביצוע מרחיקות, סמכויות ענישה.
משה גפני: כמה זמן ייקח לך להביא לנו את המדרג, יומיים?
מיכאל מלכיאור: אני מבקש, זה מה שהייתם צריכים להביא לנו היום ואני מוחה בכל לשון.
רביד דקל: אני מתנצלת אדוני ואני מוכנה לעבוד קשה כדי שזה יהיה.
משה גפני: למה זה לא יכול להיעשות במקביל?
משה גפני: הרי אין תשובת ממשלה לגבי הבעיה המרכזית.
מיכאל מלכיאור: אין, אבל שם יש מתווה.
זבולון אורלב: יש הודעת ממשלה ואנחנו ביקשנו.
מיכאל מלכיאור: לא, הסכימו להביא לנו לישיבה הזאת פשרה משופרת.
משה גפני: ישנה עוד שאלה שאני שאלתי, מה יקרה עם כל אותם אלה שאינם נמצאים, לכל הדעות, במתווה הזה של החוק של מספר הילדים, ושאלתי את השאלה הזאת, שישה ילדים ואז לא יצטרכו רישיון?
תמר אלמוג: החוק יחול משישה ילדים ומעלה.
זבולון אורלב: היום גם עשרים ילדים, אז אי אפשר לתקן עולם ביום אחד, אני מתנגד על שישה ילדים אני רק מסביר את העניין.
משה גפני: אתה כנראה לא היית בקטע הזה בישיבה הקודמת, דע לך שאם שלי יחימוביץ לא פה אני המייצג שלה, ככה היה הסיכום, ואני אומר לך בשמה של שלי יחימוביץ שלא יכול להיות שיהיו מספר ילדים קטן, לדרוש מהם עכשיו לעשות רישיון, להתחיל את כל ההליך הזה.
שלומית ביסמונבסקי: אני רוצה לומר משהו, רמת הסיכון הגבוהה ביותר לילדים, אנחנו מדברים על ילדים בסיכון, אלו ילדים שנמצאים עם עובדת אחת בודדת שאין חובת דיווח עליה משום שאין עוד עובדת שרואה את מה שהיא עושה, אז שם את הסיכון הגבוה ביותר ודווקא אותה פוטרים מהחוק, זה לא היגיון, איפה ההיגיון?
משה גפני: אני דווקא רוצה להכניס אותם בחוק, אבל שהמדינה תממן.
שלומית ביסמונבסקי: במקום של עובדת בודדת, אין חובת דיווח כי אין לה מישהו שרואה אותה.
זבולון אורלב: תסכימי איתי, שיש הגיון שיש מחסור ואנחנו צריכים על מי להחיל את הפיקוח, על מעונות ילדים שיש שם שלושה ילדים או על מעונות שיש שם חמישה עשר אנשים, כל בר דעת מבין שמוטב קודם להתחיל עם המעונות שיש יותר.
שלומית ביסמונבסקי: אני אשמח להשיב ואני גם כתבתי מכתב על זה לחברים פה בוועדה.
זבולון אורלב: אני קיבלתי אותו רק לפני עשר דקות.
שלומית ביסמונבסקי: נכון ואני מצטערת.
שלומית ביסמונבסקי: אני אומרת שוב, אם כבר מצמצמים את החוק עדיף להחיל אותו על מסגרות הקטנות קודם כל, כי שם יש פחות עיניים ראות, פחות אנשים שרואים, פחות אנשים מפקחים ופחות אנשים שנכנסים למערכת, כשיש לך אנשים שבהם שלושה אנשים שעובדים בצוות אחד מפקח על השני ומתוך חוק חובת הדיווח כבר יש לך פיקוח אוטומטי, על אישה בודדת אין לך פיקוח חוק דיווח חובה, היא תדווח על עצמה?
שלומית ביסמונבסקי: היא לעולם לא, היא תדווח על זה שהיא מתעללת?
שלומית ביסמונבסקי: על זה שהיא הולכת וארבעה ילדים נשארים לבד בחדר, מה עושה ילד כשהיא הולכת לחתל ילד אחד וארבעה נשארים לבד?
שלומית ביסמונבסקי: מה עושים?
שלומית ביסמונבסקי: זה מצב הסיכון הגבוה ביותר ובגן של ארבעה עובדים ויותר לא קורה המצב הזה.
זבולון אורלב: מי אמר שיש שלושה ארבעה עובדים?
זבולון אורלב: אולי יש רק עובדת אחת?
טובה אמיר: אנחנו עובדות כבר עשרים וחמש שנה, ועד היום לא היתה שום תלונה לגבינו בעניין אלימות.
מיכאל מלכיאור: אנחנו לא באנו לכאן לסימפוזיון, אנחנו רוצים לגמור את החוק, לגבי הנקודות הללו שנשארו פתוחות, אני חושב שקיבלת תשובה גם בפעם הקודמת לשאלה שלך, בחוק הזה לא דובר על פחות, מספר המינימום שנסכים עליו.
מירב ישראלי: אני רק מזכירה שהם שוקלים הסדר משלים.
מיכאל מלכיאור: אני לא רוצה לחזור על כל מה שנאמר בפעם הקודמת, היא אמרה את זה גם בפעם הקודמת.
מיכאל מלכיאור: אתם עורכים פה סימפוזיונים כאילו שום דבר לא קרה.
מירב ישראלי: הגענו בעצם לערעור, ולישיבה הבאה רביד דקל ויובל אביעד יביאו לנו את המדרג.
זבולון אורלב: כדי שנראה את ההצעות, לפני הישיבה הבאה.
משה גפני: זה ברור מבחינת
משה גפני: כם שהולכים לחקיקה ראשית בעניין הזה?
משה גפני: כל הפרק הזה, או בחוק משנה?
משה גפני: לא היתה תשובה חד משמעית, כן כל הפרק הזה?
יובל אביעד: העניין של עיצום כספי לא יכול להופיע בחקיקת משנה, כי בכך אתה קובע בעיקרון הפרדת רשויות, תחשוב על זה שהרשות המחוקקת למשל מחוקקת חוקים והרשות המבצעת עוקפת אותם, ובתי משפט במקביל, אם אתה לוקח הסדר שבו הרשות עצמה והיא קובעת, ואתה רוצה להעביר את זה לתקנות זאת אומרת שהרשות המבצעת קובעת את ההסדר העונשי וגם אוכפת אותו, בכך אתה פוגע בעקרון הפרדת הרשויות, זו דעתי וזה דעתם של מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים, וזה חייב להיות בחקיקה ראשית.
מיכאל מלכיאור: היא אמרה בדיוק את מה שהוא אומר עכשיו, אי אפשר בחקיקת משנה לקבוע את הדברים הללו.
אילנה מישר: אם אפשר להציע בתחום התקנות, שאת אלה כן קובעים בחקיקת משנה במקום העיצום הכספי.
מירב ישראלי: לא, כל המנגנונים המקבילים של אכיפה הם נושא מאוד מסובך.
מירב ישראלי: אני משערת ששקלו פה היטב את כל האופציות והמנגנון של העיצום הכספי נבחר כמתאים ביותר לסוג הזה.
מיכאל מלכיאור: אני מבקש לומר משהו, מעכשיו אני מבקש אם אתם רוצים לעזור לסיום החוק, תנו לעבוד וכל אחד יכול להעיר דברים ולעשות דיונים, תנו לעבוד אלא אם כן אלו דברים מהותיים שיש הערות מסוימות לסעיף שאנחנו עומדים בו, לא יכולים לפתוח כל הזמן כל דיון, אי אפשר ככה.
מירב ישראלי: אני חושבת שהגענו לערעור, סעיף 29.
מירב ישראלי: ערעור מסגרת לפעוטות הרואה את עצמה נפגעת מהחלטת הממונה בבקשה לביטול התראה מינהלית לפי סעיף 28(ד) או מהחלטת הממונה להטיל עליה עיצום כספי כאמור בסימן א' רשאית לערער בפני בית המשפט לעניינים מינהליים.
מירב ישראלי: כאן הנושא של המועדים זה יהיה כמו הרגיל.
מירב ישראלי: אין בהגשת הערעור כדי לעכב את התשלום העיצום הכספי שהוטל על מסגרת לפעוטות כאמור בסעיף א', אלא אם כן הסכים לכך הממונה או הורה בית המשפט אחרת; התקבל הערעור, לאחר ששולם העיצום הכספי יוחזר העיצום הכספי בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלומו ועד יום החזרתו כאמור בסעיף 23.
מירב ישראלי: או כל חלק שהופחת.
מירב ישראלי: פרק ז': שונות 40.
מירב ישראלי: תיקון פקודה מיסי עירייה ומסי ממשלה ..
מירב ישראלי: במסגרת מיסי העירייה ומסי הממשלה (פיטורין) בסעף 5ג(ה) בפסקה (4), בסופה יבוא "ובמסגרת לפעוטות, כהגדרתה בחוק הפיקוח על מסגרות לפעוטות, התשס"ח-2008, הפעולות ברישיון לפי אותו חוק" זאת אומרת שהפטור הוא, שהיא לא רק מסגרת אלא שהיא פועלת ברישיון.
זבולון אורלב: מה הסעיף הזה אומר?
מירב ישראלי: שהיא פטורה מארנונה לפי דעתי, אני תכף אבדוק.
זבולון אורלב: המעונות האלה משלמים ארנונה?
תמר אלמוג: מעונות שיש סמל מהמשרד, פטורים.
טובה אמיר: המעונות עם הסמל משלמים ארנונה ואין לנו הנחה.
משה גפני: ומה קורה אם יש לך משפחתון במבנה של משפחתון?
טובה אמיר: אין לנו הנחה ואין פטור.
מיכאל מלכיאור: היא לא אמרה, אלא רק הסבירה את העניין.
זבולון אורלב: מה הסעיף הזה?
מירב ישראלי: אני חושבת שזה פטור מארנונה, יש שם סדרה של מוסדות חינוך שתיקנו את זה גם.
תמר אלמוג: אם יש הגדרה למעון יום כמוסד חינוכי הוא נכלל בתוך פקודת המיסים שפוטרת את אותו מוסד.
תמר אלמוג: לכל מי שיש סמל מאיתנו מבקש אישור ופונה עם זה לעירייה ומקבל פטור.
קריאה: היא לא פטורה, כי היום אין לה הכרה.
מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים לעזור.
משה גפני: באופן ענייני אני שואל, שאלתי קודם ולא קיבלתי תשובה, הקשבתי, אני שואל שאלה ואני שאלתי קודם ואני חוזר, אתה ענית והם ענו, אם יש לי משפחתון שהוא בדירה הפרטית שלי, אני לא פטור מארנונה, למה?
זבולון אורלב: אין פטור בחוק.
משה גפני: שאלתי אם אני פותח משפחתון, ועל זה לא קיבלתי תשובה.
מיכאל מלכיאור: אני הבנתי את השאלה שלך, לפי המצב היום אם אתה פותח משפחתון לא בבית הפרטי שלך.
תמר אלמוג: למי שיש סמל פונה למשרד מבקש אישור מאיתנו ואת זה הוא מציג לעירייה ובמקבל פטור מתוקף חוק מיסים.
מיכאל מלכיאור: החוק היום לא מחייב אותך ללכת לקבל סמל מעון.
משה גפני: ואם אני הולך בהתנדבות?
משה גפני: אני פטור.
תמר אלמוג: היום הרשויות מתחכמות ולא בנקל נותנות את הפטור, מתוקף החוק הזה.
משה גפני: יש לי משפחתון, קיבלתי מהעירייה מבנה, מבנה מתאים לזה, באתי אליך וביקשתי סמל, משפחתון, לא בטוח בסדר, קיבלתי, אני פטור מארנונה?
תמר אלמוג: לפי ההסדר הקיים היום אצלנו, כן.
משה גפני: מה החוק הזה מוסיף?
תמר אלמוג: החוק מוסיף את כל הפרטיים שאין להם סמל.
משה גפני: בלי סמל הוא גם כן יהיה פטור?
תמר אלמוג: כל מי שיקבל רישיון, בהליך החקיקה ישתנה גם מנגנון הסמל.
מיכאל מלכיאור: החוק מחייב אותם.
זבולון אורלב: משה גפני אומר שלא צריכים את הסעיף הזה, למי שאין סמל מעון אז ממילא לפי החוק הקיים.
מירב ישראלי: 41.
מירב ישראלי: תיקון חוק הפיקוח על מעונות בחוק הפיקוח על מעונות, התשכ"ה- 1965 בסעיף 1, בהגדרה "מעון", בסופה יבוא "למעט מסגרת לפעוטות כהגדרתה בחוק הפיקוח על מסגרות לפעוטות, התשס"ח-2008 (להלן מסגרת לפעוטות)"; זאת אומרת, היום הפיקוח על מסגרות לפעוטות הוא מכוח חוק הפיקוח על המעונות הישן, חוק הפיקוח על מעונות הוא חוק כללי והוא לא מדבר על מעונות יום בהכרח של ילדים, יש מעונות לחוסים, כל סוגי המעונות, אנחנו יודעים אין למעשה פיקוח יעיל, וזה עלה בכל הישיבות, אין פיקוח יעיל מכוח חוק הפיקוח על המעונות, והמטרה של החוק הזה היא בעצם להוציא את המגזר של מה שאנחנו קובעים שהם מסגרות של פעוטות ולעשות להם פיקוח נפרד.
זבולון אורלב: זה נגזר מכוח מעונות עצמאיים וזה נפרד מחוק המעונות הרגיל.
מירב ישראלי: נכון, ובגלל שההגדרה של מעון בחוק ההוא היא רחבה והיא כוללת גם את המעונות ואנחנו לא רוצים ליצור כפל דברים, זה פשוט תיקון שבא לומר את זה.
שלומית ביסמונבסקי: אבל יהיו ילדים שהם יהיו מתחת לחוק הזה ויהיו ילדים מתחת לחוק ההוא, ואם גננת פותחת משפחתון של ארבעה ילדים היא תחת החוק הישן, אחרי כמה זמן היא הצליחה והשיגה והיא מרחיבה לשישה ילדים היא הופכת להיות תחת, צריך לקבוע את הקו.
מירב ישראלי: נכון וצריך לקבוע את הקו איפשהו.
מיכאל מלכיאור: בכל מקום שנקבע את הקו יצטרכו לעבור מהחוק הישן לחוק החדש.
שלומית ביסמונבסקי: זאת אומרת שאם אתם תרצו להגדיל את המשפחתונים לעשרה ילדים, יהיה לכם חוק אחר.
תמר אלמוג: זה לא יהיה נכון להגיד שבמסגרת החקיקה הזאת תבוטל החקיקה הישנה לגבי מסגרות לפעוטות.
שלומית ביסמונבסקי: זה בדיוק מה שזה אומר.
תמר אלמוג: שלא יחול מה שהיא אומרת.
זבולון אורלב: מה יחול על מי?
תמר אלמוג: כאילו עכשיו נשארים משניים עד חמישה.
מירב ישראלי: לא, כשאת תביאי את החוק שאת רוצה להביא לגבי המסגרות של הרישוי שאת אמרת שאת רוצה, שזה רישוי עסק.
שלומית ביסמונבסקי: יהיה מצב של שתי נורמות שונות?
שלומית ביסמונבסקי: נורמות שונות בשני החוקים?
מירב ישראלי: בוודאי, כן.
שלומית ביסמונבסקי: זה מקובל נורמות שונות לגבי ילדים?
שלומית ביסמונבסקי: זו לא איזו הפליה?
מירב ישראלי: בווודאי, בית ספר זה לא כמו מעון?
שלומית ביסמונבסקי: אבל זה ילדים עד גיל שלוש פה וילדים עד גיל שלוש פה.
מירב ישראלי: שוב, גודל המסגרת יכול להיות משמעותי.
שלומית ביסמונבסקי: מבחינת הילדים יש פה איזו הפליה.
משה גפני: הולך להיות שינוי דרמטי בחוק בין מספר הילדים, באותו גיל, באותה קטגוריה יהיה שינוי דרמטי, זה לא חוקים שונים יהיה שינוי בגלל שהמדינה עומדת מהצד והיא לא מתקצבת את זה, אז אם היא לא מתקצבת.
מיכאל מלכיאור: אבל יש כאלה שלא רוצים את זה במסגרות קטנות.
משה גפני: מה הם רוצים?
מיכאל מלכיאור: אני לא יודע מה הם רוצים, אבל לא רוצים להגן על ילדים במסגרות קטנות, אנחנו כן רצינו את זה.
משה גפני: גם אני רוצה, אבל אני לא רוצה שהמדינה תעמוד מהצד, אני לא רוצה שהאנשים יחיו במשכורות של פחות משכר מינימום, זה זה, חכמה גדולה וכולנו גיבורים גדולים בגלל שהחקיקה בידיים שלנו, אנחנו נגיד שהמטפלות שם ישלמו הרבה כסף בגלל שחוקקנו את זה, והמדינה תעמוד מהצד ותיתן כסף רק לעשירים, ואנחנו גם נהייה יפים שאנחנו דואגים לילדים, בנוסף לכל, אנחנו יוצאים הכי טוב, כולם מרוצים חוץ ממני בגלל שאני מרגיש נקיפות מצפון כלפי העובדים, גם בגלל שאני מייצג את שלי יחימוביץ וגם את שמואל הלפרט.
משה גפני: הולכים לוקחים מסכנות כאלה שעובדות שלושים שנה בשכר כל כך נמוך ועכשיו אומרים תשלמו כסף מהכיס שלכם והמדינה עומדת מהצד.
מיכאל מלכיאור: אנחנו לא אומרים לשלם שום דבר.
שלומית ביסמונבסקי: אני רוצה לתאר לכם עוד מצב אחד, הגננת שעבדה עם ארבעה ילדים זה פיקוח אחד, שישה ילדים פיקוח נוסף ומעל עשרה ילדים משרד החינוך גם מפקח, זאת אומרת שיש לנו שלושה מפקחים, יש לנו במעון אחד גם ילדים מגיל שלוש.
תמר אלמוג: משרד החינוך מפקח מגיל שלוש ומעלה.
שלומית ביסמונבסקי: בגן ילדים יש גם את זה וגם את זה.
תמר אלמוג: אם יש גילאים שונים באותה מסגרת ודאי שיש פיקוח כפול.
מיכאל מלכיאור: אני רק רוצה להגיד לרב משה גפני, לגבי ההערה הקודמת, אנחנו בלי הרב משה גפני, בלי הרב שמואל הלפרט ובלי הרבנית שלי יחימוביץ, אני בלי כולם אנחנו הגענו לסיכום בגלל שלא רצינו להטיל הוצאות נוספות שכל הוצאה נוספת לא תהייה על המטפלת, אני רק רוצה להגיד את זה לפרוטוקול מאחר והדברים הקודמים נאמרו לפרוטוקול.
מירב ישראלי: הביאו לי את נוסח הסעיף, בעקרון מדובר בחוק הארנונה.
מירב ישראלי: בחוק ההסדרים היו תיקונים שחייבו למרות הפטורים הקודמים היו בכל זאת אילו חיובים בארנונה, החוק הזה בא להחריג ולפטור מארנונה באופן כללי, זה אומר כך "על אף האמור בסעיפים א –ו," שזה חיוב מסוים בארנונה, "לא תוטל ארנונה כללית או אגרה על שטח נכס המשמש לאחד מאלה:" והסעיף ה' , בעקרון מעון יום כמשמעותו בחוק הפיקוח על המעונות הוא היום פטור, זו פסקה 4, מכיוון שאנחנו מוצאים את הנגזרת הזאת מחוק הפיקוח על מעונות אנחנו מוסיפים את זה.
מירב ישראלי: זה הכל.
יצחק קדמן: יכול להיות שאם יהיו לה חמישה ילדים, לפי הרב משה גפני היא לא תקבל פטור מארנונה.
מיכאל מלכיאור: לא לפי הרב משה גפני, בגלל הרב משה גפני היא לא תקבל פטור.
מירב ישראלי: מכוח מה היא מקבלת היום פטור?
יצחק קדמן: היא לא מקבלת פטור.
מירב ישראלי: אנחנו לא משנים את המצב, אנחנו רק לא מעניקים לה.
יצחק קדמן: אם יש לה חמישה ילדים היא לא תקבל פטור.
משה גפני: מה זאת אומרת שהיא לא תקבל פטור?
יצחק קדמן: היא לא תקבל פטור כי החוק לא חל עליה, אבל זאת שתחזיק עוד ילד כן תקבל.
מירב ישראלי: יצחק קדמן, ברגע שתמר אלמוג תביא את החוק, נמשיך.
מירב ישראלי: בסעיף 1, בהגדרה "מעון", בסופה יבוא "למעט מסגרת לפעוטות כהגדרתה בחוק הפיקוח על מסגרות לפעוטות, התשס"ח-2008 (להלן מסגרת לפעוטות)";
משה גפני: סליחה, יכול להיות שאני אבקש להוסיף סעיף, אני לא יודע לאיזה מספר נגיע אבל יתכן שאני אבקש להוסיף סעיף, שאם בא מעון שהוא פחות מהמספר שאליו נגיע, אם היא מבקשת להיכלל תהייה לה אפשרות, אני לא בטוח אבל אני צריך לחושב על זה, אבל יכול להיות שזה רעיון מכיוון שזה.
מיכאל מלכיאור: אני אתמוך בזה.
משה גפני: אני לא בטוח בזה, אבל אני לקראת סוף הדיון.
מיכאל מלכיאור: מבחינתך מה יכול להיות רע בזה?
משה גפני: אני עדיין לא יודע, אני צריך לחשוב, יכול להיות.
מיכאל מלכיאור: מאחר שממילא צריכים לעשות עוד ישיבה.
יצחק קדמן: אולי תהייה מישהי שתרצה להראות להורים שיש לה רישיון.
מיכאל מלכיאור: אני חושב שזה רעיון מצוין, וגם אתה לא תאמץ את זה אנחנו כבר קנינו אותו.
זבולון אורלב: תבדקו את הרעיון הזה, אני חושב שהוא רעיון מצוין.
משה גפני: הממשלה תתנגד לזה הרי זה ברור לגמרי.
משה גפני: הממשלה מתנגדת למספר הילדים בכל מקרה, הממשלה רוצה עשרים ילדים.
מירב ישראלי: זה מרחיב מאוד.
מירב ישראלי: גם מבחינה חקיקתית, זה לא נהוג בדרך כלל במנגנון רישוי.
מיכאל מלכיאור: אפשר להגביל את זה שבמקומות של ארבעה חמישה ילדים או שאפשר לעשות את זה אחרי מספר שנים, תחשבו על איך ניתן לעשות את זה, גם אתם שתהייה לכם עמדה בנושא.
תמר אלמוג: העניין שעולה כרגע בראש זה מבחינת הרשמיות של אותה מסגרת.
מיכאל מלכיאור: הוא יהיה באותו מעמד אבל יהיה בצורה וולונטרית.
זבולון אורלב: הוא לא חייב, אבל מסגרת שיש בה מספר ילדים מופחת.
משה גפני: צריך לחשוב על זה, גם אני רק שלפתי.
מיכאל מלכיאור: צריך לחשוב, זה רעיון טוב שנזרק לשולחן, נמשיך.
מירב ישראלי: אנחנו חוזרים על התיקון על חוק פיקוח על מעונות.
מירב ישראלי: (2) בסעיף 7, אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) מפקח לפי סעיף קטן (א) יהיה ראשי להיכנס גם למסגרת לפעוטות ולפקח על תכנית חינוכית טיפולית ועל ביצועה, לגבי פעוטות בסיכון או בפעוטות עם מוגבלות השוהים באותה מסגרת לפעוטות; מצא מפקח כי מסגרת לפעוטות אינה מקיימת את ההוראות שנקבעו לפי חוק זה ולפי חקו הפיקוח על מסגרות לפעוטות, התשס"ח-2008, לעניין תכנית כאמור או ביצועה, יודיע על כך לממונה; בסעף קטן זה "הממונה", "מסגרת פעוטות", "פעוטו בסיכון" ו"פעוט עם מוגבלות" – כהגדרתם בחוק הפיקוח על מסגרות לפעוטות, התשס"ח-2008.
מירב ישראלי: " מדובר על מפקחים של משרד הרווחה.
מירב ישראלי: הסעיפים הבאים בעצם מתירים.
מיכאל מלכיאור: מדובר על ילדים בסיכון.
תמר אלמוג: מדובר על ילדים בסיכון, מתוקף אותו חוק הם מכניסים את הילדים למעונות האלה ואז יש להם את האפשרות לבוא ולפקח שבאמת המסגרת נותנת את כל התנאים המתאימים.
מיכאל מלכיאור: הכל נוסף.
תמר אלמוג: משרד הרווחה הפנה את הילדים למעון והוא רשאי להיכנס למעון ולראות אם מקיימים את התנאים, אם לא, הוא פונה אלי ומציין שישנה בעיה.
זבולון אורלב: סעיף 7 אומר "השר ימנה מפקחים לעניין חוק זה הם יהיו רשאים להיכנס לכל מעון שחובת רישיון חלה" ואת מציעה להוסיף?
מירב ישראלי: סעיף קטן נוסף שאומר "מפקח לפי סעיף קטן (א) יהיה ראשי להיכנס גם למסגרת לפעוטות ולפקח", הרי הכרזנו את המעונות האלה מכוח החוק הזה, לכן אם אנחנו רוצים להחזיר סמכויות צריך להכניס חזרה.
מירב ישראלי: (2) בסעיף 7, אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) מפקח לפי סעיף קטן (א) יהיה ראשי להיכנס גם למסגרת לפעוטות מדובר רק לגבי פעוטות שהם בפיקוח שלהם שזה לגבי פעוטות בסיכון או פעוטות עם מוגבלות ששוהים באותה מסגרת.
משה גפני: וזה בפיקוח משרד הרווחה, ואז משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה אינו מפקח?
מירב ישראלי: הוא מפקח על המסגרת.
יצחק קדמן: זה מאפשר גם למפקח משרד הרווחה בנוסף אליהם להיכנס למסגרת הזאת.
תמר אלמוג: נותן להם סמכות להיכנס.
תמר אלמוג: מירב ישראלי.
תמר אלמוג: ...
תמר אלמוג: ולפקח על תכנית חינוכית טיפולית ועל ביצועה, לגבי פעוטות בסיכון או בפעוטות עם מוגבלות השוהים באותה מסגרת לפעוטות; מצא מפקח כי מסגרת לפעוטות אינה מקיימת את ההוראות שנקבעו לפי חוק זה ולפי חוק הפיקוח על מסגרות לפעוטות, כאן ישנה הצעה של איילת ששון ממשרד הרווחה להבהיר את זה, וזה נכון.
תמר אלמוג: התוספת: התשס"ח-2008, לעניין תכנית כאמור או ביצועה, יודיע על כך לממונה; בסעיף קטן זה "הממונה", "מסגרת פעוטות", "פעוטות בסיכון" ו"פעוטות עם מוגבלות" – כהגדרתם בחוק הפיקוח על מסגרות לפעוטות, התשס"ח-2008.
תמר אלמוג: " מה הסעיף הזה בעצם אומר?
תמר אלמוג: הוא אומר שלגבי משהו מאוד ספציפי גם מפקח של משרד הרווחה יכול להיכנס למסגרת ואם הוא רואה שמשהו בסמכות שלו לא מתנהל כראוי, הסמכות היא לא שלו לסגור את המעון כמובן, הוא מדווח לממונה לפי החוק הזה, ולממונה על פי החוק הזה יש את כל הסמכויות לפעול.
תמר אלמוג: 42.
תמר אלמוג: תיקון חוק העסקה של עברייני מין במוסדות מסוימים.
תמר אלמוג: בחוק למניעת העסקה של עברייני מין במוסדות מסוימים, התשס"א-2001, בסעיף 1, בספקה (1) בהדרה "מוסד" אחרי "בית ספר שלומדים בו קטינים" יבוא "מסגרת לפעוטות כהגדרתה בחוק הפיקוח על מוסדות לפעוטות, התשס"ח-2008".
תמר אלמוג: זה חל על מעונות.
תמר אלמוג: 43.
תמר אלמוג: תיקון חוק פעוטות בסיכון (הזכות למעון יום) בחוק פעוטות בסיכון (הזכות למעון יום), התש"ס- 2000, בסעיף 1, בהדרה "מעון יום" בסופה יבוא "וכן מסגרת לפעוטות כהגדרתה בחוק הפיקוח על מסגרות לפעוטות, התשס"ח-2008".
תמר אלמוג: הזכות שיש לפעוטות בסיכון ובמעונות לפי החוק ההוא תחול בגלל המסגרות המעורבות.
תמר אלמוג: 44.
תמר אלמוג: תיקון חוק בתי המשפט לעניינים מינהליים בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש"ס-2000, בתוספת הראשונה, בפרט 21, אחרי פסקה (24) יבוא: (25) החלטה של מממונה לפי פרק ב' לחוק הפיקוח על מסגרות לפעוטות, התסש"ח-2008".
תמר אלמוג: נוסיף כאן בתוספת השניה אחרי פרק 13.
תמר אלמוג: מה התוספת השניה?
יובל אביעד: התוספת השניה בחוק בתי הדין לעניינים מינהליים, על ועדת ערר.
יובל אביעד: ערעור על ועדת ערר.
מירב ישראלי: התוספת הראשונה היא עתירה מינהלית והתוספת השניה היא ערעור.
מירב ישראלי: "ערעור לפי סעיף 32 בחוק הפיקוח על מסגרות על פעוטות", זה בגלל שהוספנו את הערעור.
מירב ישראלי: בעקרון ההחלטות של הממונה לפי פרק ב' שזה הנושא של מתן רישיון ושלילת רישיון כדי לטעון נגדם, פונים בעתירה שזה הליך ראשון לפני בית משפט לעניינים מינהליים, לעומת זאת סעיף 32 זה ערעור על העונשים, שם עשינו ועדת ערר, שם זה ערעור שני זו לא עתירה שניה ולכן זו תוספת נפרדת, זה הליך אחר שהוא גם בפני בית משפט לעניינים מינהליים, זה פשוט עניינים משפטיים.
מירב ישראלי: אלו תיקונים שנגזרים כתוצאה מועדת ערר.
מירב ישראלי: תיקון חוק בתי דין מינהליים.
מירב ישראלי: בחוק בתי דין מינהליים בתוספת אחרי פרט 17, יבוא ועדת ערר לפי סעיף 30 לחוק הפיקוח על מסגרות.
מירב ישראלי: שהיא באמת ועדת ערר שהיא בדין מינהלי.
מירב ישראלי: 45.
מירב ישראלי: שמירת סמכויות אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מסמכויות אלה: כאן זה מה שדיברנו על משרד הבריאות.
מירב ישראלי: סמכויות מפקח שמונה לפי סעיף 7 לחוק הפיקוח על מעונות, התשכ"ה-1965, לעניין פיקוח על תכנית חינוכית טיפולית וביצועה, לבי פעוטות בסיכון או פעוטות עם מוגבלות, השוהים במסגרת לפעוטות; כאן ישנה תוספת של משרד הרווחה, "לעניין סדרי קדימות לקבלת פעוטות כאמור במסגרת לפעוטות", זה בסדר.
מירב ישראלי: (2) זה המפקחים של משרד הבריאות.
מירב ישראלי: סמכויות מפקח שהסמיך שר הבריאות לפי קודת בריאות העם, 1940, כאמור בסעיף 64א לאותה פקודה.
מירב ישראלי: כאן זה על מה שדיברנו בהתחלה שצריך לשנות את הניסוח, לא פה אלא בתוך החוק, ולגבי בריאות ותזונה לייחד את הסמכות לפיקוח עם דיווח לממונים.
מירב ישראלי: 46.
מירב ישראלי: ביצוע ותקנות השר הממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו, לרבות תקנות בדבר אגרות, ובכלל זה בדבר שיעורי האגרות והדרים והמועדים לתשלומן, בעד כל אחד מאלה: הוגשה בקשה לרישיון או לחידושו, לפי סעיף ב'; בחינה מקצועית, לפי סעיף 4(א)(4)(ב).