GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שולמית ביסמנובסקי: הוועדה צריכה לשנות את סעיף 18 כך שהוא יהיה לפי מהות העבירה ולא לפי גודל המקום.
מוריה בקשי: את כל זה אני לוקחת בחשבון.
מיכאל מלכיאור: את זה כבר אמרנו.
מירב ישראלי: השאלה אם לעשות את זה בחקיקה ראשית או בחקיקת משנה.
משה גפני: אם יש אפשרות חוקתית לעשות את זה בתקנות משנה, זה מקל מאוד על חקיקת החוק.
משה גפני: במידה ואי אפשר מבחינה חוקתית, נצטרך לדון.
משה גפני: אי אפשר יהיה לעשות את זה כך.
משה גפני: אתם תצטרכו להביא פירוט, אולי לא פירוט של מאה אחוזים, אבל פירוט.
מירב ישראלי: להמשיך להקריא את העיצום הכספי?
מוריה בקשי: אני כן הייתי קוראת את הכותרות.
משה גפני: אם קוראים, אני מבקש להבין מה הם התנאים האמורים בסעיף 4(א)(4).
מירב ישראלי: נחזור לסעיף.
מוריה בקשי: חשבתי שתראו את המבנה של הסעיפים 20, 21, 22.
משה גפני: המבנה מקובל עלי.
משה גפני: המבנה הוא בסדר.
מוריה בקשי: על הפירוט אין טעם לעבור.
יצחק קדמן: אם תתקבל דעתך וזה ילך לתקנות, לשם מה להיכנס לזה?
משה גפני: את זה אמרתי.
משה גפני: אם רוצים להיכנס עכשיו, אני רוצה לדון בזה.
מירב ישראלי: אני רוצה לדלג על זה עכשיו.
סימן ב': 28.
סימן ב': התראה מינהלית (א) על אף הוראות סעיף 17, היה לממונה יסוד סביר להניח כי מסגרת לפעוטות הפרה הוראה מהוראות המפורטות בסעיפים 18(ב) או 19, רשאי הוא להמציא לה, במקום הודעה על כוונת חיוב לפי סעיף 17, התראה מינהלית, על פי נהלים שיקבע השר באישור היועץ המשפטי לממשלה, ושלפיה עליה להפסיק את ההפרה.
סימן ב': בהתראה מינהלית יפרט הממונה מהו המעשה המהווה את ההפרה, יודיע למסגרת לפעוטות כי עליה להימנע מהמשך ביצוע המעשה, ויידע אותה על זכותה לבקש את ביטול ההתראה כמפורט בסעיף קטן (ב) ועל משמעות המשך ההפרה כמפורט בסעיף קטן (ד).
סימן ב': נמסרה למסגרת לפעוטות התראה מינהלית כאמור בסעיף קטן (א), רשאית היא לפנות לממונה בכתב, בתוך 30 ימים, בבקשה לבטל את ההתראה בשל אחד מטעמים אלה: (1) המסגרת לפעוטות לא ביצעה את ההפרה.
סימן ב': המעשה שביצעה המסגרת לפעוטות, המפורט בהתראה, אינו מהווה הפרה.
סימן ב': (ג) קיבל הממונה בקשה לביטול התראה מינהלית, לפי הוראות סעיף קטן (ב), רשאי הוא לבטל את ההתראה או לדחות את הבקשה ולהשאיר את ההתראה על כנה.
סימן ב': החלטת הממונה תינתן בכתב, ותימסר למסגרת לפעוטות בצירוף נימוקים.
סימן ב': ׁ (ד) (1) נמסרה למסגרת לפעוטות התראה לפי הוראות סעיף זה והמסגרת לפעוטות המשיכה להפר את ההוראה כאמור כסעיף קטן (א), ימסור לה הממונה הודעת חיוב בשל הפרה נמשכת כאמור בסעיף 21(א).
סימן ב': (2) נמסרה למסגרת לפעוטות התראה לפי הוראות סעיף זה והמסגרת לפעוטות חזרה והפרה את ההוראה כאמור בסעיף קטן (א) בתוך שנתיים מיום מסירת ההתראה, ימסור ל הממונה הודעה על כוונת חיוב בשל הפרה חוזרת, כאמור בסעיף 21(ב).
סימן ב': זה בעצם איזשהו מנגנון קודם להודעת חיוב.
מוריה בקשי: התלבטנו בשאלה אם לעשות את זה במקום או במקביל.
מוריה בקשי: זאת אומרת, האם התראה מינהלית תמיד תהיה תנאי להפעלת עיצום כספי או שעיצום כספי יהיה מקום להטיל אותו ישירות.
מירב ישראלי: מדרג אחד או שני מדרגים.
מוריה בקשי: אני נטיתי לדעה כן לאפשר גם ביחד וגם בנפרד כי יש מצבים שאדם יודע שבסוף ייתנו לו התראה, הוא יקיים את זה ואז הכל יהיה בסדר.
מוריה בקשי: ההרתעה המיידית ברגע שהוא הפר, לא תהיה לו.
משה גפני: בחוק שעות עבודה ומנוחה יש גם כן את הפירוט הזה?
מירב ישראלי: זה בדרך כלל בחוקים יותר חדשים.
מוריה בקשי: זה בחוקים החדשים או תוספות לחוקים הישנים.
משה גפני: תבדקי מה קורה לגבי חוק שעות עבודה ומנוחה.
מוריה בקשי: בסדר.
מוריה בקשי: אני אבדוק.
מוריה בקשי: זאת חקיקה חדשה או תוספות לחקיקה ישנה.
מוריה בקשי: ללא נקיטת עמדה לגבי החוק עצמו, אבל זה בדיוק סוג של חוק שאכיפה מהסוג הזה היא רלוונטית, אכיפה מהסוג של עיצומים כספיים.
משה גפני: אני שואל לגבי חוק שעות עבודה ומנוחה.
מוריה בקשי: בפועל היום אין.
משה גפני: נותנים התרעה מינהלית לאדם שמפר?
מוריה בקשי: לדעתי אין כי זה חוק מתשי"א.
מוריה בקשי: אפשר להציע הצעת חוק.
משה גפני: נדמה לי שתיקנו את זה בשעתו בוועדת החוקה.
משה גפני: לא עיצומים כספיים אלא התראה מינהלית.
מוריה בקשי: אין.
מוריה בקשי: רעיון מעניין.
משה גפני: את תוכלי לעזור לי להכין חוק כזה?
מירב ישראלי: זה לא התחום שלי.
מוריה בקשי: העיצום מתאים לסוג של דברים.
מוריה בקשי: עיצום כספי והתראות מינהליות לא מתאימות לעבירת מין למשל.
משה גפני: אני שאלתי על חוק שעות עבודה ומנוחה.
מוריה בקשי: אלה בדיוק הסוגים האלה.
משה גפני: אדם עובר על החוק, האם יש התראה מינהלית עם עיצומים כספיים?
מוריה בקשי: כרגע אין.
יצחק קדמן: אנחנו עושים עכשיו בדיוק אותו הדבר עם חוק עבודת נוער.
יצחק קדמן: בחוק עבודת נוער אין היום מכשיר שאם מישהו מפר ומעסיק ילד שלא כדין – היה לנו סיפור עם הבימה – שאפשר לעשות משהו כמו שיש כאן.
יצחק קדמן: החוק הוא חוק מאוד ישן וזה לא הופיע שם, אנחנו עכשיו הצענו הצעה לתקן את החוק הישן בדיוק ברוח הדברים האלה כדי לעשות את זה מאוד מעשי.
משה גפני: תוכל להראות לי אותו?
משה גפני: אני אגיש גם תיקון לחוק שעות עבודה ומנוחה.
יצחק קדמן: מה הייתה העמדה לגבי ה"מקביל" או "במקום"?
מירב ישראלי: כרגע זה "במקביל".
יצחק קדמן: אני מאוד בעד זה שזה יהיה "במקביל".
יצחק קדמן: העיצום הכספי לא מותנה בכך שקודם תהיה התראה מינהלית.
יצחק קדמן: בדברים חמורים אפשר לתת מיד את העיצום הכספי.
תמר אלמוג: יש מה שנקרא שור מועד.
יצחק קדמן: יש דברים מאוד חמורים.
יצחק קדמן: בא מפקח ורואה שהמקום מסוכן לילדים.
יצחק קדמן: הוא ייתן התראה?
יצחק קדמן: זה מבנה שעוד מעט נופל.
סימן ג': 29.
סימן ג': ערעור (א) מסגרת לפעוטות הרואה עצמה נפגעת מהחלטת הממונה בבקשה לביטול התראה מינהלית לפי סעיף 28(ד) או מהחלטת הממונה להטיל עליה עיצום כספי כאמור בסימן א', ראית לערער בפני בית המשפט לעניינים מינהליים.
סימן ג': לגבי המועדים אתם משאירים את המצב הרגיל?
קריאה: אני כבר שיניתי.
קריאה: את רוצה לקרוא את הנוסח של השינוי?
מירב ישראלי: אתם עושים ערכאת ביניים של ועדת ערר ואז ערעור.
מוריה בקשי: הערה שנזכרתי בה והיא קשורה למקרה הקודם שדיברנו על פנייה לבית משפט.
מוריה בקשי: חלק מהדברים כאן מופיעים בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים ויכול להיות שהם מיותרים ולא צריך לחזור עליהם.
מוריה בקשי: לקראת הדיון הבא נחזור אליהם.
מוריה בקשי: אני אומרת את זה גם בהקשר הזה וגם בהקשר לגבי האפשרות להאריך בבית המשפט.
מירב ישראלי: מה שרגיל, לא צריך לומר, אבל אם רוצים לעשות כאן הסדר מיוחד, צריך לעשות אותו.
מירב ישראלי: זאת הייתה הכוונה שלי.
מירב ישראלי: אתם מציעים להוסיף לפני הערעור ערר, ערר מינהלי ולומר: "מסגרת לפעוטות הרואה עצמה נפגעת מהחלטת הממונה בבקשה לביטול התראה מינהלית לפי סעיף 28(ד) או מהחלטת הממונה להטיל עליה עיצום כספי, רשאית להגיש ערר על החלטת הממונה (להלן – העורר)".
מירב ישראלי: לדיון הבא אני אכניס את זה לנוסח.
מירב ישראלי: בעיקרון, אם אני לא אכניס סעיף ערר, כל מי שנפגע מהחלטת הממונה צריך לפנות ישירות לבית המשפט.
מירב ישראלי: אנחנו יודעים שבפנייה לבית המשפט קורה דבר פשוט לכל אחד וזה עלה כאן בישיבות קודמות.
מירב ישראלי: לכן, בעקבות הפנייה שהייתה למשרד התעשייה לשקול הכנסת ערכאת ביניים שתייתר בחלק מהמקרים, אולי אפילו בחלק גדול מהמקרים, פנייה לבית המשפט, זה מה שאנחנו מכניסים פה עכשיו.
מירב ישראלי: זה היה בתשובה לפנייה מהשטח.
הרכב ועדת הערר: "השר יקים ועדת ערר בת שלושה חברים שימונו על ידי השר ושתפקידה לדון בערערים על החלטות הממונה כאמור בסעיף 29, ואלה חברי ועדת הערר: (1) נציג משרד שר המשפטים שהוא עורך דין, הוא עובד מדינה וכשיר לשמש שופט בית משפט שלום שמינה שר המשפטים בהסכמת השר והוא יהיה היושב-ראש.
הרכב ועדת הערר: (2) נציג של המוסדות המוכרים להשכלה גבוהה כמשמעותם בחוק המועצה להשכלה גבוהה והוא בעל השכלה בתחום החינוך לגיל הרך ושעליו תמליץ המועצה להשכלה גבוהה לפי רשימות שיוגשו לה על ידי המוסדות המוכרים.
הרכב ועדת הערר: (3) נציג שימנה השר מבין עובדי משרדו".
שולמית ביסמנובסקי: מישהו שעליהם חל החוק, צריך גם הוא להיות בוועדה.
שולמית ביסמנובסקי: מי מייצג אותם?
שולמית ביסמנובסקי: צריך להיות נציג אחד מכל הארגונים.
מירב ישראלי: בעיקרון נציג אחד אמור להיות נציג הציבור.
משה גפני: אפשר לדעת למה המוסדות להשכלה גבוהה קשורים לעניין ולמה לא עדיף שיהיה נציג של הישיבות?
תמר אלמוג: זה היה דווקא לקטע הפדגוגי.
תמר אלמוג: צריך מישהו שמבין בפדגוגיה.
משה גפני: מי מבין בפדגוגיה?
תמר אלמוג: משרד החינוך.
משה גפני: או מישהו שעבר את ההכשרה הזאת, כמו שכתבנו בחוק עצמו.
מירב ישראלי: אני קיבלתי את זה עכשיו.
מירב ישראלי: תסבירו את ההגיון שעומד מאחורי זה ונדון בכך.
מוריה בקשי: ניסינו לבנות את ועדת הערר פחות או יותר כפי שהיא פועלת כיום במסגרות אחרות שעוסקות בעניינים של חינוך.
מוריה בקשי: הנציג של שר המשפטים שהוא עורך דין, זאת דרישת חוק בתי הדין המינהליים.
משה גפני: זה בסדר אבל זה לא בסדר.
מוריה בקשי: לגבי הסעיף השני, המומחה לגיל הרך, אני חושבת שגם היום תמי יושבת בוועדות ואתם קובעים את הפרוגרמה.
משה גפני: מה זה מומחה לגיל הרך?
משה גפני: אני רוצה להבין מה זה מומחה לגיל הרך.
מירב ישראלי: האם מישהו שבא מתחום האקדמיה הוא בהכרח מתאים לדון בדברים האלה?
מירב ישראלי: לדעתי רוב הדברים כאן לא יהיו דווקא על הצד החינוכי-טיפולי.
תמר אלמוג: למה לא?
מירב ישראלי: הם יכולים להיות על הרבה מאוד דברים אחרים.
יצחק קדמן: אני רוצה להציע לכם הצעה אלטרנטיבית שלקוחה מחוק החינוך המיוחד, ועדות ערר על החלטות של ועדות השמה.
יצחק קדמן: יש שם רשימה ובה נאמר: נציג אחד הארגונים הבאים, ושם באה שורה של ארגונים שזה יכול להיות ארגון הגנים, השדולה לגיל הרך וכולי.
יצחק קדמן: זה מופיע בחוק החינוך המיוחד בערר על החלטות ועדות השמה.
משה גפני: תן לי דוגמה.
יצחק קדמן: אקי"ם וכולי.
קריאה: השר קבע את זה בצו.
יצחק קדמן: לא, זה כתוב בחוק.
מירב ישראלי: אנחנו צריכים מישהו שהוא נציג ציבור.
תמר אלמוג: שהוא מומחה בתחום אבל הוא נייטרלי ולא משתייך לארגון מסוים.
שולמית ביסמנובסקי: שלושת האנשים שאתם קבעתם כאן, הם כבר נציגי החוק הזה.
שולמית ביסמנובסקי: בעצם החוק נותן כבר את דבריהם כאן.
שולמית ביסמנובסקי: אם את הולכת לוועדת ערר כדי לדון על החוק, את באה שוב לאותם אנשים שכתבו את החוק.
שולמית ביסמנובסקי: לכן אנחנו צריכים מישהו מהשטח שגם ייתן את הקונטרה.
מירב ישראלי: הערר כאן הוא לא החוק.
שולמית ביסמנובסקי: הוא על ביצוע החוק.
שולמית ביסמנובסקי: על האכיפה.
מירב ישראלי: הערר הוא על מה שקורה בשטח וזה משהו אחר.
שולמית ביסמנובסקי: את חוזרת לאותם אנשים שכתבו את החוק.
שולמית ביסמנובסקי: את צריכה גם לתת למישהו מהשטח.
תמר אלמוג: אם הנציג יהיה של נעמ"ת, יבוא ויצ"ו וישאל למה לא הוא.
שולמית ביסמנובסקי: לכן אמרנו נציג אחד מכל ארגון.
תמר אלמוג: את יודעת כמה ארגונים יש?
תמר אלמוג: יש 180 ואם נלך לסקטור הפרטי, נגיע לאלפים.
שולמית ביסמנובסקי: מי שמפעילה בבית, אין לה נציג.
שולמית ביסמנובסקי: יש ארגונים גדולים שיש להם נציגים.
שולמית ביסמנובסקי: מישהו מהשטח צריך להיות גם לטובת המתלונן.
תמר אלמוג: יש כאן הצעה שנראית לי הגיונית.
נעמי לנגוס: זה צריך להיות נציג ציבור שמתמחה ועוסק בחינוך בגיל הרך.
משה גפני: אני מציע שתחשבו.
משה גפני: רוח הדברים היא שיהיה מישהו שהוא יכול להיות אובייקטיבי, שהוא לא במישרין בעניין אבל לא נציג המוסדות להשכלה גבוהה אלא נציג של הארגונים.
משה גפני: תחשבו על רעיון כזה.
תמר אלמוג: מקובל.
מוריה בקשי: יש מועצה שפועלת לפי חוק בתי דין מינהליים שבדרך כלל מתייעצים אתה ולפי החוק יש חובה להתייעץ אתה.
מוריה בקשי: זאת דרך המלך.
מירב ישראלי: כל מקרה של הקמת ועדת ערר שאמורה לשקול את השיקולים הכלליים של ההרכבים.
מוריה בקשי: מביאים אליה המלצה והיא בוחנת את זה.
משה גפני: המלצות של מה?
משה גפני: של מה לשים בחוק?
תמר אלמוג: לא, את מי למנות לוועדה.
משה גפני: צריך להיות כאן הגיון וההגיון הוא שצריך להיות נציג שהוא לא מהמועצה להשכלה גבוהה.
משה גפני: במועצה להשכלה גבוהה יכול להיות מישהו מאוד מוכשר ומתאים לעניין אבל יכול להיות שלא.
מוריה בקשי: אני לא מתעקשת על זה.
משה גפני: למה אני צריך להתייעץ אתו?
משה גפני: אנחנו חברי כנסת.
מוריה בקשי: מה שלי מפריע זה חברי ארגונים.
משה גפני: אז לא חברי ארגונים.
משה גפני: ההצעה שלי היא שתלכו להתייעץ אתם ותבואו לכאן עם הצעה.
מיכאל מלכיאור: בשבוע הבא תביאו רעיון ונמשיך את הדיון.
שולמית ביסמנובסקי: אולי אפילו נציג ציבור שדואג לטובת הילדים.
משה גפני: תודה רבה אדוני היושב-ראש.
ועדת משנה של ועדת העבודה והרווחה לרפורמה בבריאות הנפש: מה קורה כאשר ילד שנולד זקוק לטיפול פסיכולוגי עמוק?
פרופ' אברהם רישפון, רופא מחוז צפון, משרד הבריאות: בנפת חיפה , בתוך תחנות טיפות חלב יושבים אנשי מקצוע (פסיכולוגים, התפתחותיים וקליניים, עובדים סוציאליים ומטפלים באומנויות) והטיפול עמוק ככל שצריך, נעשה כל כולו במסגרת תחנות טיפות החלב.
רעיה אבימאיר-פת, סגנית מנהלת התחנה: למה ילדים לא מגיעים לטיפול?
רעיה אבימאיר-פת, סגנית מנהלת התחנה: להורים קשה מאוד להביא ילד למקום עם סטיגמה,כמו התחנות לבריאות הנפש, לכן קל להם יותר להגיע לטיפות החלב.
בברלי רובין, עו"ס ראשית של התחנה: אנו מצויים בקשרים עם לשכות הרווחה עבור ילדים רב בעייתיים.
בברלי רובין, עו"ס ראשית של התחנה: עכשיו בקריות יש למעלה מ- 100 משפחות שמחכות לטיפול.
בברלי רובין, עו"ס ראשית של התחנה: ההמתנה יכולה להגיע עד מקסימום 10 חודשים.
בברלי רובין, עו"ס ראשית של התחנה: לכן, מנסים לתאם יותר, ליצור קשר ראשוני עם המשפחה ולתת מענה ראשוני כאשר יש פחות דחיפות בטיפול.
נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: כשמאבחנים ילד והוא נמצא בהמתנה מספר חודשים, זה לא מצב אידיאלי.
נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: אך מה לגבי ילד שבכלל לא מגיע לטיפול, זאת האוכלוסייה הכי בסיכון- מה אתם עושים?
נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: דר' חנה קמינר, מנהלת התחנה לטיפול פסיכולוגי התפתחותי בחיפה: עצם העובדה שאנו נמצאים בטיפות החלב אנו יכולים לאתר בצורה יעילה ביותר.
נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: כמעט כל ילד מגיע לטיפת חלב לקבלת חיסונים, והאחיות יכולות להפנות אלינו ילדים שבסיכון.
נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: גם באוכלוסייה הערבית, יש לנו פסיכולוגיים דוברי ערבית שיושבים שם.
נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: יש פרויקט שיקום שכונות שמתקצב טיפולים רגשיים לאוכלוסיות החלשות ביותר.
נאג'לה אסמר, פסיכולוגית במגזר הערבי: שכונת חליסה היא שכונה מאוד קשה במגזר הערבי.
נאג'לה אסמר, פסיכולוגית במגזר הערבי: התחלנו כל מיני תוכניות כדי להביא אותם לתחנות.
נאג'לה אסמר, פסיכולוגית במגזר הערבי: סוג הטיפול מאוד שונה בגלל רב הבעייתיות של המשפחות.
נאג'לה אסמר, פסיכולוגית במגזר הערבי: נעשות במקום זה קבוצות אמהות שהיחסים עם הילדים בסיכון גבוה.
נאג'לה אסמר, פסיכולוגית במגזר הערבי: הייתה קבוצת אבות בניסיון לקרב בינם לילדים.
נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: תקציבי שיקום שכונות יכולים להיפסק מהיום למחר- זה מדאיג.
נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: מה קורה עם השירותים האחרים הפרה- רפואיים?
נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: דר' חנה קמינר, מנהלת התחנה לטיפול פסיכולוגי התפתחותי בחיפה: התמחות התחנה שלנו היא בטיפול הפסיכולוגי הממוקד.
נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: היום ידוע ממחקרים כי ללא טיפול רגשי כל טיפול פרה- רפואי אחר לא יעזור.
נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: הגענו עכשיו לאוכלוסייה נוספת דרך מעונות יום רב תכליתיים של משרד הרווחה בעקבות מלחמת לבנון.
נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: אך אנו לא מצליחים להגיע לכולם.
נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: הטיפולים הפרה רפואיים מתקבלים הן במכונים של התפתחות הילד והן בגנים הטיפוליים שאנחנו נותנים להם חסות מקצועית.
מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: ברוב הארץ, תור המתנה לילד עם בעיות קשב וריכוז הוא כמעט שנה- וזאת אחרי האבחון שלו.
מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: גב' מיכל שמש, פסיכולוגית התפתחותית ומרכזת גיל הרך במחוז הצפון, משרד החינוך: משרד החינוך מקבל תקציב על פי החלטות ועדות השמה.
מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: אך כל נושא של מענה רגשי אינו מטופל ואינו מתוקצב במשרד החינוך.
מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: לכן, אנו מפנים מקרים לתחנה.
מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: בשפ"ח אנו נמצאים בתקינה של 40% ביחס לצרכים.
מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: ואין מענה לאוכלוסיה גדולה בעיקר במעונות רב תכליתיים.
מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: דר' חנה קמינר, מנהלת התחנה לטיפול פסיכולוגי התפתחותי בחיפה: באשר לקוד Z שמדבר על ילדים הסובלים מקשיים עקב הפרעה ביחסי הורה-ילד, התעללות מינית, התעללות פיזית וכו'.
מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: כ- 800 ילדים מופנים לתחנה מדי שנה בגילאים לידה עד שש.
מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: 90% מהם מאובחנים על ידי קוד z (ילדים בגיל הרך עם בעיות רגשיות).
מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: במסגרת הרפורמה, כל הילדים האלה לא יקבלו טיפול ע"י קופות החולים, והמחשבה שמשרד הרווחה ימלא את החסר הוא אינו ריאלי כי לעובדים סוציאליים בקהילה אין כלל את ההכשרה והכלים שנחוצים לטיפול בילדים אלה.
צבי גיל, פסיכולוג קליני: לפי קוד z, ילד שלא פיתח סימפטומים בעקבות התעללות מינית לא יקבל טיפול.
נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: בגיל הזה הסימפטומים מאוד לא ברורים והתנהגותיות שאין להם קטלוג של פסיכיאטריה.
נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: לכן תחום המניעה כ"כ חשוב.
נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: יש הצעת חוק של ח"כ לימור לבנת ושלי שמחייבת טיפול פסיכולוגי לכל ילד שנפגע מינית.
נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: נכון שיש פיילוט אך לדעתנו זה לא מספיק.
נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: רונית אברך, אחות אחראית על הקשר בין התחנה לטיפול פסיכולוגי התפתחותי וטיפות החלב: חוץ מלבצע אבחון לילד, חשוב להגיד שההורים לא יביאו את הילד לתחנה לבריאות הנפש בגלל הסטיגמה וחייבים למצוא פתרון לזה.
נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: דר' חנה קמינר, מנהלת התחנה לטיפול פסיכולוגי התפתחותי בחיפה: עקב הרפורמה, כל תינוק שיצטרך טיפול פסיכיאטרי יהיה מחויב לעבור דרך דלתו של הפסיכיאטר של קופת חולים, ורוב האוכלוסייה, אוכלוסיית מצוקה שבקושי ניידת ומפחדת מסטיגמה לא תעשה את הצעד הזה.
נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: דר' דוד ירון, ממונה בריאות הנפש מחוז צפון, קופ"ח מאוחדת: לדיכאון אחרי לידה יקבלו מענה מיידי.
נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: כ- 30 פסיכיאטרים בקופה מהמרכז לצפון.
נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: כ- 300 פסיכולוגים שעובדים איתנו בהשתתפות החבר בסה"כ של 190 ₪.
מר עזר פישלר, אב: אב לתינוק שהיה בן 8 חודשים במלחמת לבנון השנייה- הילד התעורר בעקבות מטר טילים אדיר.
מר עזר פישלר, אב: באותו יום, התינוק הפסיק לזחול, חזר לינוק ,הפסיק לאכול, הפסיק לדבר לא ישן היה בבכי מתמשך.
מר עזר פישלר, אב: כל הגורמים שפנינו אליהם שלחו אותנו הביתה וקבעו שאין לילד כלום, כולל רופא קופת החולים.
מר עזר פישלר, אב: הילד היה במצב טראומטי .
מר עזר פישלר, אב: עד שפנינו לדר' קמינר.
מר עזר פישלר, אב: אנחנו מקבלים את הטיפול בטיפת חלב שבקריית חיים ע"י פסיכולוגית ומרפאים פרה-רפואיים.
מר עזר פישלר, אב: יש לנו מזל שעשינו את המהלך הזה.
מר עזר פישלר, אב: אחרי חודשים של טיפול הילד חזר להיות ילד רגיל.
מר עזר פישלר, אב: ישנם עוד מאות ילדים במצב דומה.
מר עזר פישלר, אב: אני מוכן להיות שותף לצוות שימצא פתרון לכל הילדים שסובלים ואין להם הורים שיכולים להרשות לעצמם טיפול פרטי.
מר עזר פישלר, אב: דר' חנה קמינר, מנהלת התחנה לטיפול פסיכולוגי התפתחותי בחיפה: העובדה שיש מקום כזה הנותן מענה לכלל האוכלוסייה, שיוזם פרויקטים, שמעסיק 60 עובדים על 7.5 תקנים, שמקצועי ביותר ומכשיר אנשי מקצועי מהאוניברסיטה (סטודנטים) ומהשדה, אסור לסגור אותו – קופות חולים אינן יכולות לתת מענה כזה – היות והן מתמקדות בחולי ולא בבריאות, במניעה ובעבודה הקהילתית.
מר עזר פישלר, אב: ח"כ רן כהן, יו"ר ועדת משנה של ועדת העבודה והרווחה לרפורמה בבריאות הנפש: שיהיה ברור לכם, הממשלה הולכת על הרפורמה בבריאות הנפש ומבטיחה תוספת תקציב ליישום הרפורמה.
מר עזר פישלר, אב: אך בינתיים, היא מייבשת את התחנות.
מר עזר פישלר, אב: אני בדילמה איך להמשיך את הרפורמה למרות שהיא מחסלת את הרפורמה לשיקום פגועי נפש בקהילה.
מר עזר פישלר, אב: ניסיתי לפצל את החוק- הגשנו את הצעת הרפורמה כהצעה פרטית.
מר עזר פישלר, אב: הממשלה התנגדה להצעת החוק שלי למרות שהיא מילה במילה דומה להצעה הפרטית שלי.
מר עזר פישלר, אב: אולי אקדם את הרפורמה אך אוציא את נושא המניעה והאיתור בגיל הרך.
נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: צבירת הניסיון והשיטות שפיתחתם הם המענה האמיתי לאבחון ואיתור בגיל הרך.
נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: מודל כזה צריך להיות כלול בתוך הרפורמה- ננהל את המלחמה בכנסת.
מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: אם יוציאו את הגיל הרך, יסגרו את התחנה של קופ"ח כללית ברמת חן, שהיא תחנה נהדרת.
מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: דר' חנה קמינר, מנהלת התחנה לטיפול פסיכולוגי התפתחותי בחיפה: יש לנו עדיין מקרים של חרדה שלאחר המלחמה.
מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: 10%-15% מהילדים נשארים עם פוסט- טראומה.
מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: קיימת תוכנית להקים יחידות לגיל הרך מפוזרות כמו זו שקיימת בטבעון שלא היה שם שום מענה.
מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: כך גם בשכונת ויז'ניץ (שכונה חרדית).
מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: המדינה צריכה להבין כמה חסכוני למשק להשקיע בגיל הרך.
מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: הבנק העולמי הוציא נתון שאומר כי על השקעה של דולר אחד בגיל הרך המדינה תחסוך בין 8-14 דולרים בגיל מבוגר.
חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: רוב הפסיכולוגים שגייסנו במכבי הם פסיכולוגים לילדים.
חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: התחנה שאנחנו עומדים להקים בראשון לציון זה תחנה לילד ונוער.
חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: לשירות כזה חוברים הרבה מאוד מרכיבים כדי שהוא יפעל כמו שהוא פועל היום.
חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: ח"כ רן כהן, יו"ר ועדת משנה של ועדת העבודה והרווחה לרפורמה בבריאות הנפש: אם הרפורמה תעבור, כל הנטל יעבור לקופות החולים.
חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: איך תתמודדו עם זה?
חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: המצב היום גרוע וצריך לשאול את עצמנו מה עדיף?
חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: צריך למצוא פתרון באמצע ואין ספק שלא נוכל להגיע לשירות הנפלא שרואים פה.
חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: ח"כ רן כהן, יו"ר ועדת משנה של ועדת העבודה והרווחה לרפורמה בבריאות הנפש:
חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: אפשר לבקש מהקופות שייקנו את השירותים מהתחנות.
חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: אמרו לי שזאת כוונתם.
חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: העלות של תחנה כמו זו בתקציב משרד הבריאות הוא בסך הכול כמיליון ₪ לשנה.
חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: אם אצליח לדאוג שברפורמה ייכלל נושא המניעה ולהוכיח לקופות החולים שזהו אינטרס שלהן מבחינה כלכלית.
חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: צריך לכלול ברפורמה:
מיכאל מלכיאור: אני מתכבד לפתוח את הישיבה, בנושא חוק הפיקוח על מסגרות לפעוטות.
תמר אלמוג: אני מבקשת לומר משהו לפרוטוקול.
תמר אלמוג: הנושא של המטפלים הוא מאוד מהותי, לי ולרפרנט מהלשכה המשפטית יש הנחיה מהמנהל הכללי של המשרד להמשיך ולהתקדם עם החוק רק בתנאי שינתנו כל התשומות של הפיקוח לשני המשרדים ולמי שצריך לפקח על המעונות מתוקף החוק הזה.
זאב פיש: זו גם עמדת משרד הבריאות.
מיכאל מלכיאור: אנחנו מקבלים את העמדה הזאת.
מירב ישראלי: מבחינת הפיקוח הכפול, יש תשובה או שאין תשובה?
זאב פיש: אנחנו מוכנים לעשות את הפיקוח אם יהיה לנו כוח אדם.
מירב ישראלי: השאלה לא הייתה לעניין הזה, אלא לעניין של חלוקת הסמכויות, על מה שאמרנו בישיבה הקודמת שלפי החוק ,כפי שהוא מנוסח כרגע, הסמכות לגבי בריאות ותזונה היא כרגע גם למפקחים של משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה וגם למפקחים של משרד הבריאות, מה שאנחנו שאלנו זה האם רוצים להשאיר את החוק כפי שהוא שהסמכות היא כפולה או שעמדת הממשלה היא שהסמכות על נושא תזונה בריאות היא ייחודית למפקחים של משרד הבריאות, זו הייתה השאלה, זו לא שאלה בעניין מספר.
זאב פיש: העמדה שלנו שנושא בריאות ותזונה שזה מקצוע של משרד הבריאות שזה יהיה פיקוח של משרד הבריאות עם סמכויות של משרד הבריאות ולא כדי לעצור את החוק, הרי אנחנו מאוד בעד החוק, אני הייתי רוצה שהיום החוק הזה ייחקק ונושא הפיקוח.
מיכאל מלכיאור: אנחנו מחוקקים את זה היום, אם אתם לא תמנעו את זה.
זאב פיש: אנחנו לא רוצים למנוע, אנחנו רוצים לאשר את החוק.
מירב ישראלי: זה מקובל על משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה שנוציא מידיכם את הפיקוח הזה?
זאב פיש: בנושא של בריאות ותזונה מן הראוי שזה יהיה של משרד הבריאות, זו המומחיות שלנו.
זאב פיש: לעניין כח האדם הנדרש, על זה הדיון.
מירב ישראלי: זה מקובל על משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה?
יובל אביעד: מקובל.
מירב ישראלי: אז אני יכולה לכתוב שהנושא של בריאות ותזונה יהיה של מפקחי משרד הבריאות, שיעבירו את העמדה שלהם לממונה.
מירב ישראלי: חלק מבדיקות הכשרות לקבלת רישיון ושל חידוש רישיון וגם לצורך כשירות תקופתיות בתוך תקופת הרישיון היא בדיקת בריאות ותזונה.
מירב ישראלי: כרגע זה חלק מבדיקת הכשרות הכללית שהמפקחים ממשרד התעשייה, מסחר ותעסוקה צריכים לעשות אותה.
מירב ישראלי: נשארה הסמכות המקבילה מכוח פקודת בריאות העם למשרד הבריאות באופן כפי שהוא עושה את זה היום, אם אני אכתוב בחוק שכל הנושא של בריאות ותזונה הוא לא תפקיד של מפקחים ממשרד התעשייה, מסחר ותעסוקה אלא רק מפקחים של משרד הבריאות, זה כמובן קשור לתקנים וכל הדברים האלה, אבל משרד הבריאות יצטרך להיות בקשר שוטף לא רק הביקורות הכלליות שהם עושים מכוח פקודת בריאות העם, נצטרך ליצור את הזיקה בחוק הזה בין הבדיקות שהם יעשו לסמכות של הממונה לתת ולשלול רישיון.
זאב פיש: מקובל לחלוטין.
יאיר זילברשטיין: רק שיהיה ברור פה מבחינת משרד האוצר, אני לא יודע מה היה דין ודברים לגבי המפקחים של משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה.
מירב ישראלי: זה יכול ליצור כפילות מסוימת, הם בלאו הכי עושים את הבדיקה.
אילנה מישר: בכל מקרה, אם המפקחים שלהם הם אנשים שעושים פיקוח בריאות וגם פיקוח בריאותי.
מירב ישראלי: בוודאי, אבל המפקח שעושה את הכל, הוא יצטרך לקבל הכשרה, אני משערת שלא לכל דבר יש מפקח נפרד, הוא יצטרך לקבל הכשרה בכל התחומים למעט החינוכיים אולי לא, כי זה משהו מיוחד, אני לא יודעת, הרי מפקחים יעשו את רוב הדברים זה לא שיהיה מפקח לכל נושא, אז בעקרון אפשר ליצור שני מודלים, מודל אחד שהבדיקה הראשונית נעשית בעצם על ידי משרד התעשייה מסחר ותעסוקה במסגרת הבדיקה הכללית שהם עושים, כשמשרד הבריאות עושה איזה פיקוח מדגמי על.
מירב ישראלי: האפשרות האחת זה ליצור, ואז המפקחים שלה יצטרכו שתהייה להם איזו הכשרה בנושא של בריאות ותזונה, האפשרות השנייה היא, שהמפקחים שלה לא נכנסים בכלל לנושא של בריאות ותזונה, ואתם נכנסים לזה ואתם מעבירים לה את המידע, וזה ידרוש מכם ממש להיכנס לכל מעון ולבדוק כל מעון פעמיים בשנה, צריך להיות ברור מה זה אומר.
תמר אלמוג: שלוש פעמים זה יכביד וזה יקשה מאוד, אנחנו עושים בדיקה פיזית פעם בשנה, בדיקה פדגוגית פעם בשנה ובריאות אז יהיה.
זאב פיש: אצלנו הבדיקות הן קצת שונות, והן בתדירות יותר גבוהה, בכל זאת אנחנו מדברים על ילדים עד גיל שלוש.
זאב פיש: כל זה, כפוף לכוח אדם כמובן.
יאיר זילברשטיין: מישהו הגיש הצעה וביקש שהבדיקות הרפואיות לא תתבצענה על ידי מבדקות אלא על ידי מפקחים של משרד הבריאות, הוא ביקש תוספת לכוח האדם לצורך העניין, משרד האוצר התנגד והממשלה החליטה להתנגד.
מיכאל מלכיאור: אנחנו לא עושים את עבודת הממשלה, אתם תסדרו ביניכם כפי שאתם רוצים, אנחנו כמובן כנועים ומקבלים כל דבר באהבה.