GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכאל מלכיאור: זאת לא תהיה עיקר הבעיה.
מיכאל מלכיאור: זה יהיה החריג ואז יצטרכו ללכת למשטרה או לבית המשפט לקבל את הרשות.
441: הניסוח הוא שכל מפקח יכול להיכנס לבדוק ציוד, מזון ומתקנים.
441: השאלה מה קורה עם ילדים וילדות ועם המקום.
441: זאת אומרת, זה לא מחסן תזונה אבל זה מנוסח כאילו זה מחסן תזונה.
מירב ישראלי: לא, זה (2).
מירב ישראלי: בעיקרון את צריכה למסור מידע ומסמכים.
441: אני מדברת על 19(1) שמתיר למפקח להיכנס לראות ציוד ומתקנים.
נעמי לנגוס: היה מדובר שלגבי תוכניות חינוכיות-טיפוליות יהיו מדריכים ואנשים שהוסמכו לכך במיוחד ולא כל מפקח מהמבדקות.
מירב ישראלי: כאן לא מדובר על מבדקה אלא מדובר על מפקח של המשרד או של רשות מקומית שהוא אמור להיות אמון על כל הדברים.
מיכאל מלכיאור: הוא יכול לבדוק כל דבר שקשור לחוק הזה, לרבות.
מירב ישראלי: זה בעצם קיום הוראות החוק.
מוריה בקשי: זאת הסמכות הכללית.
מוריה בקשי: הוא לא נכנס ויוצא.
מוריה בקשי: תשאירו את הכלליות.
מירב ישראלי: אתם אומרים שני דברים שונים.
מירב ישראלי: הם רוצים להוסיף ואת לא רוצה להוסיף.
מוריה בקשי: הכניסה מדברת על כך שהוא נכנס לראות מה קורה שם.
מיכאל מלכיאור: אבל זה לא כתוב כאן.
מיכאל מלכיאור: כתוב לבדוק ציוד, מזון ומתקנים.
מירב ישראלי: אנחנו ננסח את זה בצורה כזאת שהוא יכול לבדוק כל דבר לצורך בדיקה של עמידה בתנאי הכשירות.
מירב ישראלי: נפנה לכל תנאי הכשירות.
מירב ישראלי: (א) התעורר חשד לביצוע עבירה לפי חוק זה, רשאי מפקח –
מירב ישראלי: (2) לבקש משופט של בית משפט מוסמך לתת צו המתיר לערוך חיפוש במקום עסקו של גוף בפיקוח, ולתפוס כל חפץ הקשור לעבירה.
מירב ישראלי: חפץ שנתפס לפי הוראות חוק זה יישמר במשרדי הממונה או במקום אחר הנתון לפיקוחו.
מירב ישראלי: (ב) על חקירה לפי פסקה (1) בסעיף קטן (א) יחולו הוראות סעיפים 2 ו-3 לפקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות), ועל חיפוש ותפיסת חפצים לפי פסקות (2) ו-(3) בסעיף קטן (א) יחולו הוראות סעיפים 23א, 26 עד 29, 46 והוראות הפרק הרביעי לפקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש), בשינויים המחויבים.
זאב פיש: אני רוצה להעיר את תשומת הלב של משרד התעשייה שבכל מה שקשור כאן בסמכויות חקירה, את המפקחים שלנו בכל האגפים והמחלקות של משרד הבריאות אנחנו מעבירים קורס שהבוגרים שלו, המסיימים בהצלחה – זה קורס שכולל כמה פגישות – מקבלים סמכות חוקרים על פי הסמכה של השר לביטחון פנים.
זאב פיש: זה מסדיר הרבה מהסוגיות שיש כאן.
מירב ישראלי: בסעיף 18(ג) נאמר ש"התנאים לעניין הפעלת סמכויות לפי סעיפים 19 ו-20 ייקבעו בהסכמת השר לביטחון פנים", וזה בעצם מה שאתה אומר.
מירב ישראלי: 21.
מירב ישראלי: עונשין
מירב ישראלי: (1) קיים או ניהל מסגרת לפעוטות ללא רשיון לקיומה או בניגוד לתנאי הרשיון, בניגוד להוראות סעיפים 2(א) או 4.
מירב ישראלי: אני מבינה שהמדרג העונשי סוכם עם אנשי הפלילי.
מירב ישראלי: (ג) מי שהפריע למפקח להשתמש בסמכויותיו לפי סעיפים 19-20, דינו – שישה חודשי מאסר.
יצחק קדמן: בהרבה מאוד חוקים בהם נקבעה ענישה פלילית של עונש מאסר, יש בעיה רצינית מאוד של אכיפה ויש בעיה רצינית מאוד של התמשכות התהליכים.
יצחק קדמן: השאלה היא אם לא צריך לקבוע לחילופין את האפשרויות של הטלת קנסות כי הם הרבה יותר יעילים.
יצחק קדמן: עשינו את זה בחוק עבודת נוער ושם ברגע שנותנים לבעל בסטה קנס של 1,000 שקלים, הוא לא יעסיק ילד.
יצחק קדמן: אם אתה אומר לו שיהיה לו משפט בעוד שלוש שנים, הוא אומר שנחפש אותו בעוד שלוש שנים.
מירב ישראלי: זאת בדיוק השאלה עליה דיברנו קודם ואמרנו שנעלה את זה עכשיו לגבי הנושא של אמצעי אכיפה חלופיים.
מירב ישראלי: עוד אין נוסח מוסכם על משרדי הממשלה.
מירב ישראלי: אני רוצה שזה ייאמר לפרוטוקול ושהם יסבירו את כל ההתלבטויות ואני גם אכתוב את זה בדברי ההסבר ואומר שיש כוונה לבחון את העניין הזה.
מירב ישראלי: המטרה היא להכניס אמצעי אכיפה חלופיים אלא שצריך לבדוק איך לעשות את זה.
מירב ישראלי: (א) נושא משרה בתאגיד חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת עבירות לפי חוק זה בידי התאגיד או בידי עובד מעובדיו.
מירב ישראלי: המפר הוראה זו, דינו – קנס כאמור בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין.
מירב ישראלי: בסעיף זה, "נושא משרה" – מנהל פעיל בתאגיד, בעל תפקיד בכיר האחראי מטעם התאגיד על הפעילות שלגביה בוצעה העבירה.
מירב ישראלי: אולי תפרטו בנושא העיצומים או האם יש אמצעי אכיפה חלופיים שחשבתם עליהם ולפחות מה הכיוון.
יובל אביעד: משרד התעשייה באמת רוצה לשמור לעצמו את הזכות לקראת קריאה שנייה ושלישית כדי להביא כלים אכיפתיים נוספים כמו עיצום כספי ואולי גם את הנושא של התחייבות שהוא כלי אכיפה יעיל ומתאים לחוק.
מיכאל מלכיאור: מה זה התחייבות?
יובל אביעד: להימנע מביצוע עבירות.
יובל אביעד: למעשה יש את הסעיף עצמו שמאפשר לנו להחתים את מי שאתו אנחנו עובדים במדבקה לגבי התחייבות שיימנע מביצוע עבירות.
יובל אביעד: זה כלי שאתה מטיל אותו לפני שאתה בכלל חושב על כתב אישום.
מיכאל מלכיאור: מישהו שעבר עבירה נותן התחייבות שהוא לא יעשה זאת עוד פעם?
יובל אביעד: בדיוק.
יובל אביעד: למעשה זה מצב שמונע את מי שביצע עבירה יבצע אותה במשך זמן מסוים פעם נוספת.
מירב ישראלי: מה זה נותן לך?
יובל אביעד: יש את העניין של ההתחייבות והתרעה מינהלית שאנחנו שומרים לעצמנו את הזכות, אבל זה לא משהו שאנחנו עדיין גיבשנו.
יובל אביעד: לעניין העיצומים הכספיים, אנחנו כן גיבשנו עמדה.
מוריה בקשי: מדובר על מצב שאנחנו לא הולכים להליך פלילי.
מירב ישראלי: זה דבר שאת כותבת בחוק?
מוריה בקשי: להתחייבות מצרפים ערובה שהגובה שלה הוא בדרך כלל משהו דומה לסכום של העיצום הכספי כאשר יש אפשרות לחלט.
מוריה בקשי: זה משהו שהוא הרבה יותר מהיר.
מירב ישראלי: זה במקביל להיערכות הפלילית?
מוריה בקשי: זה במקביל.
מוריה בקשי: ההצעה הפרטית באה כאשר דנו בהצעה הממשלתית ובעניין הזה יש מדיניות כללית והתלבטויות באיזה סוג של עבירות, בכלל, כמדיניות, האם לעשות את זה בעבירות שהן עבירות שבמהותן הן פליליות, האם בסוג של עבירות שהן במדרג אחר.
מירב ישראלי: יש כאן איזה סוג של ויתור.
מוריה בקשי: אנחנו מקווים שנצליח בכל זאת להכניס לפחות בכמה מהקטעים.
מיכאל מלכיאור: אני לא רוצה לבזבז זמן מאחר שזה לא מוכן, אבל תשבו על זה עכשיו.
מיכאל מלכיאור: אנחנו מעבירים את זה לקריאה שנייה ושלישית והסעיף הזה לא בא בהפתעה.
מיכאל מלכיאור: אם אפשר לעשות את זה ביעילות עם קנס מאוד גבוה כי כמה שיותר גבוה, יותר טוב.
מוריה בקשי: יש מדרג של קנסות.
מיכאל מלכיאור: צריכים לעשות את זה כמו לגבי סרבני גט.
מירב ישראלי: כרגע אנחנו משאירים את העונשין.
מירב ישראלי: בדברי ההסבר אני אזכיר שנשקלות דרכי אכיפה נוספות.
יצחק קדמן: אני שוב חוזר ומפציר בכם להכניס את זה כי מבחינת היעילות זה יעיל לאין ערוך.
מיכאל מלכיאור: זה מה שהם אומרים.
יצחק קדמן: בדברים אחרים היה לי ויכוח עם משרד המשפטים והטענה שלהם הייתה שזה גורם לזילות העבירה.
יצחק קדמן: מוטב שהעבירה תהיה זולה אבל תהיה אפקטיבית מאשר יקרה ולא אפקטיבית.
מירב ישראלי: פרק ו': צו מינהלי וצו זמני
מירב ישראלי: (א) נוכח הממונה כי עקב הפרה של הוראה מהוראות לפי חוק זה או תנאי ברשיון, נגרמה פגיעה בשלומם של פעוטות, או שקיימת הסתברות גבוהה שתיגרם פגיעה כאמור וטרם הוגש כתב אישום, רשאי הוא לצוות על מי שגרם לפגיעה או על מי שעומד לעשות כן, להפסיק את המעשה הגורם לפגיעה או להימנע מעשייתו, הכל באופן שנקבע בצו (בסעיף זה – צו מינהלי).
מיכאל מלכיאור: זה צריך להיות בהסתברות גבוהה?
מיכאל מלכיאור: בדרך כלל לא איכפת לי כי יש הגנה אבל כאן כל מה שאני מקל על האדם, אני מחמיר עם הילדים.
מירב ישראלי: זה הנוסח המקובל.
מיכאל מלכיאור: כאן אני מדבר על פעוטות.
מוריה בקשי: מדובר פה על סבירות שתיגרם פגיעה.
מיכאל מלכיאור: כתוב שנגרמה פגיעה.
מיכאל מלכיאור: אני מציע להוריד את ה"גבוהה".
מוריה בקשי: אתה מפעיל סמכות בלי לשמוע ראיות, בלי לשמוע את הטיעון וזה נוגד את כללי הצדק הטבעי.
מיכאל מלכיאור: שמירה על הילדים נוגד את כללי הצדק הטבעי?
יצחק קדמן: זה לא מונע את הסנקציות האחרות שאפשר להפעיל לא בצו כמו שלילת רשיון.
מוריה בקשי: בפועל הם ייכנסו ויבררו.
מירב ישראלי: (ב) נוכח הממונה כי מסגרת לפעוטות פועלת ללא רשיון או כי נשקפת סכנה של ממש לפעוטות בשל הפרה כאמור בסעיף קטן (א), ולאור הודעת רופא מחוז של משרד הבריאות בדבר קיומה של סכנה בריאותית לפעוטות השוהים במסגרת לפעוטות, רשאי להורות על סגירה לאלתר של המסגרת לפעוטות.
מירב ישראלי: הממונה רשאי להטיל בצו את ביצוע סגירת המסגרת לפעוטות על רשות שיקבע או על מנהל המסגרת לפעוטות ולתת להם הוראות בדבר דרכי הביצוע.
מיכאל מלכיאור: זה צריך להיות מישהו שיש לו סמכות.
מיכאל מלכיאור: אני לא יכול לבוא ולסגור את הפעוטון.
זאב פיש: לרופא מחוזי של משרד הבריאות יש אפשרות לתת צו סגירה.
מירב ישראלי: מכוח הדינים שלו.
נעמי לנגוס: זה רק לגבי סכנה בריאותית אבל מה קורה אם יש סכנה אחרת?
מיכאל מלכיאור: צריך שיהיה מישהו לגבי סכנות אחרות שיש לו את הסמכות.
מירב ישראלי: נשאיר את זה, אבל זה ייבדק.
נעמי לנגוס: הסעיף הזה מתייחס גם לאותם מעונות מחתרתיים או כאלה שבכלל אנחנו לא יודעים היכן הם?
יצחק קדמן: זה מנוסח בצורה של רשאי ואני לא יודע למה אנחנו משאירים כאן שיקול דעת למרות שיש פסיקה שבעניינים מסוימים, ברגע שזה רשאי, זה גם חייב.
יצחק קדמן: אם אני יודע שפועל מקום ללא רשיון, למה אני לא מטיל חובה לסגור אותו מיד?
יצחק קדמן: למה להשאיר את זה כאופציה?
יצחק קדמן: נניח שהשר לא רוצה להסתכסך.
יצחק קדמן: אם אנחנו אומרים רשאי, זה חלש מדי.
מוריה בקשי: זה לקוח מחוק הפיקוח על המעונות, שם הילדים לא נמצאים בבית ואין להם מסגרת, כך שאי אפשר בשנייה אחת לסגור את המקום אלא צריך לתת כמה ימי התארגנות.
יצחק קדמן: עם כל הכבוד, זה חוק אחר.
מירב ישראלי: החוק ההוא חל גם על מעונות יום.
יצחק קדמן: לכן חוקקנו חוק חדש, כי ההוא לא מתאים.
מירב ישראלי: זה נכון שאתה יוצר בעיה גם להורים.
מיכאל מלכיאור: תבדקו את הניסוח.
מירב ישראלי: אם כן, סגירה מיידית במקרה של סכנה.
מירב ישראלי: (ד) הממונה יקבע בצו המינהלי הוראות לעניין ביצועו, ובכלל זה הוראות בדבר מסירת הודעה בעניין העבירה ובעניין הצו המינהלי שניתן, להורי הפעוטות השוהים במסגרת לפעוטות שכלפיה ניתן הצו המינהלי.
מירב ישראלי: 24.
מירב ישראלי: צו זמני
מירב ישראלי: (ב) תוקפו של צו כאמור בסעיף קטן (א) יהיה לתקופה שיורה בית המשפט ויכול שיהיה עד לגמר ההליכים בבית המשפט.
מירב ישראלי: פרק ז': שונות
מירב ישראלי: השר רשאי לקבוע אגרה בעד כל אחד מאלה:
מירב ישראלי: (2) הגשת בקשה לאישור מבדקה או לחידושה, לפי פרק ג'.
מירב ישראלי: בתקנות לפי סעיף זה יקבע השר את שיעורי האגרות, את המועדים לתשלומן ואת הדרכים לגבייתן.
מיכאל מלכיאור: ועדת החינוך.
מירב ישראלי: 26.
מירב ישראלי: תיקון חוק הפיקוח על מעונות
מירב ישראלי: 1.
מירב ישראלי: בסעיף 1, בהגדרה "מעון", בסופה יבוא:
מירב ישראלי: 2.
מירב ישראלי: בסעיף 7, אחרי סעיף קטן (א) יבוא:
מירב ישראלי: זה ביחד עם שמירת הדינים, סעיף 29(א), ואני רוצה שנדון בזה יחד.
מירב ישראלי: בסעיף 29(א) נאמר:
מירב ישראלי: סמכותו של מפקח שמינה שר הרווחה לפי סעיף 7 לחוק הפיקוח על מעונות, התשכ"ה-1965, לפקח על תוכנית טיפולית וביצועה, לגבי פעוטות בסיכון, או פעוטות עם מוגבלות השוהים במסגרת לפעוטות.
יובל אביעד: משרד התעשייה.
מירב ישראלי: זה מה שרציתי לברר.
קריאה: בסעיף הזה אין שינוי?
מירב ישראלי: אולי זה לא שינוי בפועל.
מירב ישראלי: אני לא יודעת ולא הלכתי ובדקתי את כל ההוראות של חוק הפיקוח על המעונות לראות אם הן מקבילות למה שקורה כאן, אבל מה שאני אומרת הוא שמה שיהיה כרגע זה שכל הסמכויות לפי החוק ההוא לעניין המעונות האלה מבוטלות.
מירב ישראלי: כל הפיקוח ייעשה דרך החוק הזה.
מירב ישראלי: גם המפקחים שפועלים מכוח החוק ההוא, הם בעצם יצטרכו לדווח – אולי צריך הוראות משלימות בעניין הזה – וצריך יהיה ליצור את הקישור בין המפקח לפי החוק ההוא למי שמוסמך להפעיל את כל הסמכויות לפי החוק הזה אבל אני לא בטוחה שיש את הקישור הזה.
תמי אלמוג: גם היום יש את הדיווח אם מפקח רווחה נכנס או עובד ציבור של הרשות המקומית ורואה משהו אבל גם אנחנו כמשרד הרווחה נותנים סמל מסגרת למעונות לקליטה של ילדים.
מירב ישראלי: מכוח איזה חוק?
תמי אלמוג: מחוק הפיקוח על המעונות.
מירב ישראלי: לא תהיה לכם יותר את הסמכות הזאת.
תמי אלמוג: יש לנו כאן את הסמכות שלנו לקבוע שהמעון הזה, המנהלת שלו, צוות העובדים, הם לא יודעים להתנהל עם אוכלוסיות כאלה ואז אנחנו לא ניתן סמל.
מירב ישראלי: ברגע שאת מתקנת את ההגדרה ובעצם מורידה מהגדרת מעון כל מעון שנכנס להגדרה הזאת, כל הוראות החוק ההוא בטלות.
ורד רוטפוגל: הסמל הוא לא קבוע בחוק.
מירב ישראלי: אם אין לך סמכות בחוק לפקח, איך אתה עושה את זה?
מירב ישראלי: מכוח מה?
תמי אלמוג: מחר בבוקר אנחנו נתחיל עם החוק הזה ונתחיל לתת רשיונות להרבה מסגרות ואז יקרו שני דברים: מעון רוצה לקלוט ילדים בסיכון וילדי נשים עובדות שיש להן את הזכאות ליהנות מהסבסוד הממשלתי של שני המשרדים, הם פונים פעם אחת למשרד הרווחה, פעם אחת למשרד שלנו ומבקשים סמל.
תמי אלמוג: הסמל הוא איזשהו אישור תקציבי.
מירב ישראלי: אין לי בעיה אבל השאלה מכוח מה זה.
מירב ישראלי: אם הוא לא יפנה למשרד הרווחה ויבקש סמל?
מירב ישראלי: זה רק לצורך תמיכה?
מירב ישראלי: אם הוא לא רוצה כסף, הוא לא יקבל סמל.
יצחק קדמן: אז לא יפנו לשם ילדים.
יצחק קדמן: יאמרו לו שהוא לא עבר את הבדיקה ולכן לא מפנים אליו ילדים.
תמי אלמוג: זה לא המצב שאני רוצה ליצור.
מוריה בקשי: הכוונה היא שאם מעון מסוים לא עומד בתנאים של משרד הרווחה, הוא לא ייסגר אלא שאי אפשר יהיה להפנות אליו ילדים בסיכון.
מוריה בקשי: אני מציעה כדי שבכל זאת יהיה ברור שסמכויות הפיקוח של חוק הפיקוח על המעונות אפשר יהיה להפעיל בנוגע לקבוצה המצומצמת שדיברנו עליה, אולי כן לכתוב ליתר ביטחון מפקחים לפי סעיף קטן (א) יהיו רשאים להיכנס גם למסגרת ולפקח לפי הוראות אותו חוק על תוכנית טיפולית.
מוריה בקשי: אותו מפקח יכול להשתמש בסעיף הפיקוח שנמצא בחוק הפיקוח על המעונות.
מירב ישראלי: אין לי בעיה להכניס את התיקון הזה, אבל לדעתי גם הנוסח הזה אומר את מה שאת אומרת עכשיו.
מירב ישראלי: השאלה שלי הייתה יותר רחבה.
מירב ישראלי: הוא נכנס, הוא שאל שאלות, הוא עשה את כל מה שהוא צריך לעשות, יש לו מסקנה והמסקנה שלו היא שהמעון לא פועל בהתאם למה שהוא רוצה שיהיה הסטנדרט.
מוריה בקשי: הוא לא יכול לסגור אותו.
מירב ישראלי: מה הוא כן יכול לעשות?
תמי אלמוג: הוא יכול לפנות אלינו.
תמי אלמוג: זה מה שקורה היום.
תמי אלמוג: משרד הרווחה לא נותן סמל מעון לפני שמשרד התעשייה לא נתן קודם.
מירב ישראלי: איך שזה קורה בפועל, זה יפה מאוד, אבל השאלה היא מה המשמעות שאני משאירה את סעיף הפיקוח בלי שחוק הפיקוח על מעונות חל עכשיו באופן כללי כי זה מה שעשינו כאשר תיקנו את ההגדרה לגבי המעונות האלה בכלל.
מירב ישראלי: יש רק סעיף פיקוח.
מירב ישראלי: אין לי הוראה בשום מקום אחר – עד כמה שאני יודעת – לגבי מה עושים עם התוצאות של הדבר הזה.
מירב ישראלי: תאמרו מה אתם רוצים.
תמי אלמוג: אני חושבת שמה שקורה היום, זה בדיוק מה שצריך להיות גם מחר.
תמי אלמוג: היום, אם מפקחת של משרד הרווחה נכנסת למעון, רואה משהו שהוא לא בסדר, היא פונה למפקחת של אותו מחוז מהמשרד שלנו והולכים לשטח וביחד עושים סדר.
מירב ישראלי: ואם היא לא תעשה שינוי?
תמי אלמוג: משרד התעשייה יסגור את המקום.
תמי אלמוג: יכולה להיות סנקציה שהיא תאמר שמשרד התעשייה לא עשה את העבודה שלו, הוא לא סגר, אבל אני לא שולחת לשם ילדי רווחה עד שהכול לא יוסדר.
מירב ישראלי: אין בעיה, אלא שזה לא מכוח החוק.
מיכאל מלכיאור: נציגת הרווחה אומרת שכאשר המפקח מטעמה נכנס למקום ורואה שזה לא בסדר, היא לא רוצה שימשיכו להפעיל את המקום אלא שלא יפנו ילדים של הרווחה אלא היא רוצה לסגור את המקום.
תמי אלמוג: אני רוצה שייעשה שינוי.
ורד רוטפוגל: כשאני אכנס למעון ואני אראה שמה שהילדים בסיכון מקבלים שם זה לא לפי הסטנדרטים שאני רוצה שהם יקבלו, אני אפנה בקטע הזה למשרד התעשייה כדי לדרוש שייעשה שינוי בנושא הזה ולא כדי שאני אוציא את הילדים כי הם לא מקבלים, כי הילדים בסיכון משולבים בכל המעונות הרגילים ואין לנו נישה רק של ילדים בסיכון.
ורד רוטפוגל: אני רוצה שתהיה לי הסמכות יחד עם משרד התעשייה בקטע הזה.
ורד רוטפוגל: אני לא רוצה שייווצר מצב שהם יאמרו לי שהם לא עומדים בסטנדרטים אבל אותם זה לא מעניין.
מיכאל מלכיאור: זה בדיוק מה שאמרתי.
מיכאל מלכיאור: הרי זו ההשלכה של זה.
מיכאל מלכיאור: ההשלכה של זה היא שאם את חושבת שהמעון הזה לא עומד בסטנדרטים שאת חושבת שהוא צריך לעמוד בהם, משרד התעשייה צריך לסגור את המקום.
מירב ישראלי: אם אני הולכת לסעיפים של תנאי הכשירות של המעון, בעצם יש את כל הכשירויות ואז נאמר שהמסגרת לפעוטות עומדת בתנאי הכשירות למתן רשיון שקבע השר – סעיף 3(א)(3).
מירב ישראלי: המסגרת צריכה לעמוד בכל התנאים שקבע השר כאשר בסעיף (ד) נאמר סדר יום ותוכנית חינוכית טיפולית של הפעוטות במסגרת לפעוטות שייקבעו, תוכנית חינוכית וטיפולית בעניין פעוטות בסיכון ופעוטות עם מוגבלות השוהים במסגרת הפעוטון יקבלו גם בהתייעצות עם שר הרווחה.
ורד רוטפוגל: אני בודקת את זה.
מיכאל מלכיאור: מה קורה כאשר את בודקת ורואה שזה לא בסדר?
מירב ישראלי: ברגע שניתקתי את הסמכויות של הפיקוח מכל סמכות אחרת שיש בחוק הפיקוח על המעונות, אני צריכה ליצור עכשיו את הקישור ולומר מה היא עושה עכשיו.
מירב ישראלי: מכוח החוק שלה, היא לא עושה כלום אלא היא רק מפקחת ואין שם איזה סמכויות אחרות של סגירה או משהו כזה.
מירב ישראלי: צריך ליצור איזשהו מנגנון שהמידע לפי מה שאת רואה יעבור למי שמוסמך לבדוק מה המשמעות של אי-עמידה בתנאי הכשירות הזאת לפי החוק הזה.
מירב ישראלי: את יוצרת מצב חקיקתי שהוא משהו תלוש.
מירב ישראלי: הוא צריך לעשות משהו עם המידע שלו ואת לא אומרת לו מה לעשות.
תמי אלמוג: כאשר פוצל משרד העבודה והרווחה ועברנו למשרד התעשייה, היה סיכום בין הלשכה המשפטית שלנו ליועץ המשפטי לגבי הסוגיה הזאת.
מירב ישראלי: מה הוא אומר?
מירב ישראלי: שנכנס מפקח והולך הביתה.
תמי אלמוג: אני יכולה להביא את הסיכום.
מירב ישראלי: אין לי בעיה עם זה.
מירב ישראלי: אם אתם רוצים להשאיר את זה כך, תשאירו את זה כך אבל לדעתי זה לא תקין להשאיר את זה כך.
ורד רוטפוגל: אני חושבת שמה שאת אומרת הוא מאוד נכון ואנחנו צריכים לדבר עם היועצת המשפטית שלנו.
תמי אלמוג: נראה איך לעגן את זה על בסיס הסיכום ההוא.
מיכאל מלכיאור: את אומרת שמה שכתוב כאן, זה מה שסוכם.
תמי אלמוג: לא.
תמי אלמוג: אני אומרת שיש לנו סיכום.
תמי אלמוג: אפשר לקחת את הסיכום ההוא ולנסח כאן במדויק.
יצחק קדמן: אני רוצה להעיר הערה לסיכום העתידי שתביאו.
יצחק קדמן: אני שוב חוזר ואומר, עם כל הכבוד למשרד הרווחה ורצונו להבטיח שילדים בסיכון יקבלו תוכנית מיוחדת, אקסטרה, בנוסף לדברים הקיימים, צריך להיות בעל בית אחד.
יצחק קדמן: הניסיון שלנו הוא שאם יש שני בעלי בית, זה לא עובד.
יצחק קדמן: צריכה להיות כתובת אחת.
מירב ישראלי: זה יהיה.
מיכאל מלכיאור: זה לא רק דיווח אלא זה יותר מכך.
מיכאל מלכיאור: זה נכון שהסמכות בידי משרד התעשייה, אבל הם יהיו מחויבים לפעול בהתאם למה שאומר המפקח מטעם הרווחה.
תמי אלמוג: המפעיל של המעון שקיבל רשיון, על פי חוק יצטרך גם לבצע את תוכנית הטיפולית לגבי ילדים בסיכון.
מירב ישראלי: לזה גם המפקחים שלה יצטרכו לדאוג.
יצחק קדמן: הכל טוב ויפה, אבל התוצאה הסופית תהיה בידיים שלה ולא בידי שני מפקחים.
מירב ישראלי: בדיוק.
מירב ישראלי: זה עוד מכשיר שלה לדעת שלא מתקיים תנאי מתנאי הכשירות.
יצחק קדמן: אני אומר לך שמהניסיון שיש לי במקומות שניתנו סמכויות לשני גופים במקביל, התוצאה תמיד הייתה שזה אמר כך וזה אמר זה ובסוף זה נפל באמצע.
מירב ישראלי: את הסמכויות צריך לסגור, את הצו המינהלי, לתת הוראה והתרעה, כל הדברים האלה הם מכוח החוק הזה.
מירב ישראלי: צריך רק ליצור את הקישור.
מירב ישראלי: אם כן, בשלב הזה נשאיר את זה כך.
מיכאל מלכיאור: נשאיר את זה כמו שזה ואתם תביאו לנו את הנוסח המוסכם לקריאה שנייה ושלישית.
יצחק קדמן: יכול להיות שזה מובן דרך סעיף אחר אבל אני רוצה לחדד את זה.
יצחק קדמן: יש מסגרות לפעוטות – כמו בית שבתאי לוי בחיפה - שם הסמכות צריכה להישאר מלאה שלכם.
ורד רוטפוגל: כאן כתוב שהייה יומית.
ורד רוטפוגל: ההגדרה כאן של המעון היא בלי לינה.
יצחק קדמן: אני שואל איך אתם תהיו מחויבים בסטנדרטים שלהם.
ורד רוטפוגל: אנחנו לא מחויבים כי זה לא חל כאן.
ורד רוטפוגל: זה חוק הפיקוח על המעונות.
תמי אלמוג: זאת הערה נכונה.
תמי אלמוג: מבחינת הסטנדרטים, טוב שהם יישמרו גם שם.
ורד רוטפוגל: בחוק הפיקוח על המעונות, אלה הסטנדרטים שחלים על כל המסגרות כמו בית שבתאי לוי.
ורד רוטפוגל: זה לא החוק הזה.
ורד רוטפוגל: החוק הזה בכלל לא נכנס לשם.
יצחק קדמן: עכשיו זה מחייב גם אותך.
ורד רוטפוגל: כתוב כאן מסגרת לפעוטות ויש הגדרה.
מיכאל מלכיאור: יש בעיה וצריך לתקן.
מירב ישראלי: נתקן בחוק הפיקוח על מעונות כי אחרת החוק הזה לא יסתיים.
מירב ישראלי: (א) בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, בתוספת הראשונה, בפרט 21 "הסדרת עיסוק", בסופו יבוא –
מירב ישראלי: (ב) בחוק בתי המשפט לעניינים מינהליים, בתוספת הראשונה, בפרט 32 "עיצומים כספיים", בסופו יבוא –
מירב ישראלי: אמרנו שכל ההחלטות לפי החוק הזה, הערעור עליהם יהיה לפי חוק בתי משפט לעניינים מינהליים, שזה בסדר.
מירב ישראלי: על הצו המינהלי יש ערעור בתוך הצו המינהלי.
מירב ישראלי: אנחנו נכתוב שתהיה כל החלטה רלוונטית.
מירב ישראלי: אני מוחקת את (ב) ונבדוק את זה.
מירב ישראלי: בפקודת מסי העירייה ומסי הממשלה (פיטורין, 1938 בסעיף 5ג(ה)(4), בסופו יבוא "וכן מסגרת לפעוטות, לפי חוק הפיקוח על מסגרות לפעוטות, התשס"ז-2007".
מירב ישראלי: אין באמור בחוק זה כדי לגרוע מהסמכויות שלהלן –
מירב ישראלי: (ב) סמכויותיו של מפקח שהסמיך שר הבריאות, כאמור בסעיף 64א לפקודת בריאות העם, 1940.
זאב פיש: זה מחזיר אותנו לסוגיה הקודמת.
זאב פיש: על הבסיס הזה מי יעשה פיזית את הפיקוח.
מירב ישראלי: זאת שאלה אחרת ודיברנו עליה.
מירב ישראלי: השארנו אותה לקריאה שנייה ושלישית.
מירב ישראלי: אני אמרתי משהו אחר.
מירב ישראלי: אני אמרתי שכאן זה לא גורע.
מירב ישראלי: זה כאילו שמירת דינים, זה לא גורע מסמכות מפקח, אבל ברור שזה לא גורע גם מכל הסמכויות האחרות שיש לגבי מעונות מכוח פקודת בריאות העם לסגור אותם אולי מסיבות תברואתיות.
מירב ישראלי: השאלה אם זה מספיק.
מירב ישראלי: את אומרת רק סמכויות של מפקח ואת לא אומרת פקודת בריאות העם.
מירב ישראלי: צריך אולי לומר כאן פקודת בריאות העם לרבות סמכויות מפקח.
מירב ישראלי: אולי בעקבות הפיקוח הוא יכול לסגור מעון.
מוריה בקשי: לדעתי אין שם סעיפים רבים.
מירב ישראלי: אם היא חלה על מעונות ככל שהיא חלה.
מירב ישראלי: היא חלה על כל מיני מקומות ציבוריים.
מירב ישראלי: אין לי בעיה שנעשה מיפוי ונראה מה כן חל.
מירב ישראלי: האם בעקבות זה שאתה מגלה משהו חמור ביותר עם סיכון לפעוטות, יש סמכות מכוח פקודת בריאות העם לסגור את אותו מעון?
מירב ישראלי: אני צריכה להשאיר את הסעיף.
זאב פיש: רשום שם, כמה סעיפים לפני כן.
מירב ישראלי: אני צריכה לשמור כאן את הסמכויות.
זאב פיש: רופא מחוזי של משרד הבריאות רשאי.
מירב ישראלי: לא, זה צו מינהלי.
מירב ישראלי: הממונה רשאי לסגור על סמך חוות דעת.
מירב ישראלי: כאן אני לא רוצה להוריד מכם את הסמכויות שיש לכם בחוק שלכם.
מירב ישראלי: השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא שאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.
מירב ישראלי: (א) תחילתו של חוק זה, ביום כניסתן לתוקף של התקנות שיו תקנו לפי הוראות סעיפים 3(א)(3) ו-11(ב) לחוק, ולא יאוחר מתום שנה מיום פרסומו של חוק זה (בסעיף זה – יום התחילה).
אביבית ברקאי: חשוב שהחוק ייכנס לתוקף גם בלי התקנות.
מירב ישראלי: בזה אני לא נוגעת.
מירב ישראלי: אני אומרת תקנות ראשונות יובאו לאישור הוועדה בתוך תשעה חודשים או עשרה חודשים.
מירב ישראלי: תחליטו אתם.
מירב ישראלי: עד שנה זה חייב להיות עם זמן מסוים לוועדה לדון בזה כי חלק מהתקנות מובאות לאישור.
יצחק קדמן: איך מונעים מצב כפי שקרה בשעתו בחוק זכויות התלמיד שהחוק כולו התעכב מפני שהשרה דאז פשוט לא הביאה אותו?
מירב ישראלי: לא יאוחר מתום שנה מיום פרסומו – לא נבטל והוא יישאר.
מירב ישראלי: החוק נכנס לתוקף בתוך שנה בכל מקרה.
מירב ישראלי: אני רוצה לעשות עוד מנגנון שיבטיח שיהיו תקנות לפני תום השנה.
מירב ישראלי: אם אתם רוצים תוך 10 חודשים יובאו התקנות.
מירב ישראלי: זה לקריאה ראשונה ותתייעצו לקראת קריאה שנייה ושלישית.
מירב ישראלי: אני לא בטוחה שזה עומד בדרישות של חופש העיסוק.
מירב ישראלי: יש כאן כמה שאלות.
מירב ישראלי: גם העניין של שנת לימודים, אני לא יודעת אם נתתם את דעתכם מה קורה עם הורים שצריכים להוציא את הילדים מהמסגרת וזאת שאלה פרקטית.
מירב ישראלי: שאלה נוספת הוא העניין של תנאי הכשירות וההכשרה.
מירב ישראלי: יכול להיות שהיום מישהו שהיא מטפלת, חסרים לה עוד חודשיים הכשרה.
מירב ישראלי: זאת לא הוראה שהיא מספיק מחודדת.
מירב ישראלי: גם התקופה שבתקנות, יכול להיות שהיא צריכה לקחת בחשבון דברים שונים כמו למשל שתנאי הכשירות של התברואה ייכנסו לתוקף כבר אבל העניין של הכשירות וההכשרה.
מירב ישראלי: העניין של תברואה, נראה לי שהוא צריך להיכנס מיידי.
מירב ישראלי: העניין של כשירות והכשרה, אנחנו יכולים לחשוב אחרת.
מיכאל מלכיאור: זה מה שיהיה בתקנות.
מיכאל מלכיאור: לא הכוונה שנסגור אותם מיידית וגם לא אחרי שנה אם הם פועלים טוב.
מיכאל מלכיאור: אני רוצה שבתקנות תהיה מספיק גמישות לאנשים שהיום מפעילים טוב ושלא ימנעו מהמשרד את האפשרות לתת להם להמשיך.
מירב ישראלי: אם מישהו הייתה מטפלת 20 שנים, אנחנו קובעים שמי שהייתה מטפלת 20 שנים, יהיה לה רשיון גם אם אין לה את הכשירות.
מירב ישראלי: אני מעלה את זה כשאלה ולא אומרת שזה מה שצריך להיות.
תמי אלמוג: אני יכולה לתת לך דוגמה מה עשה משרד החינוך בשנות ה-70.
תמי אלמוג: היו מורים לא מוסמכים ומורים מוסמכים ואז נקבע פרק זמן, אני חושבת שזה היה 5 שנים, ואמרו שבפרק הזמן הזה כל המורים הלא מוסמכים צריכים ללכת להשלים דברים מסוימים ומשנה מסוימת, מי שלא מוסמך – לא בבית ספרנו.
מיכאל מלכיאור: לזה אני מתכוון.
מיכאל מלכיאור: את זה אני רוצה בתקנות.
מירב ישראלי: לדעתי (ב) לא עומד בחוק יסוד חופש העיסוק.
תמי אלמוג: יש מגזרים שזה בעייתי ואין אנשים עם הכשירות הנדרשת בחוק ולכן צריך לאפשר זמן.
מירב ישראלי: את לא יכולה לעשות לפי מגזרים.
תמי אלמוג: זה שוק שאי אפשר להרוס אותו כי אלה נשים עובדות ואי אפשר לגרום לנשים לא לצאת לעבודה וכולי.
מירב ישראלי: (ב) לא עומד בזה.
מירב ישראלי: אנחנו חייבים לפרק אותו לגורמים ואנחנו לדעתי חייבים לקבוע חלק גדול מזה בחקיקה הראשית.
תמי אלמוג: יש תנאים שהם תנאי סף בל יעברו והם צריכים להיות ממחר בבוקר.
מירב ישראלי: אבל זה גם לא אומר את זה.
מיכאל מלכיאור: תצטרכו לפרק את זה.
מיכאל מלכיאור: לי היה ברור שזה מה שנצטרך לעשות כי זה אומר לסגור את כל השוק שקיים היום וחלק ממנו טוב.
מירב ישראלי: הוראת המעבר חייבת להיות מפורטת ומסודרת.
441: הייתי חושבת שהוראת המעבר הזו צריכה להיות גלובלית כי יש פה הרבה מצבי מעבר – גם הכשרה, גם זיהוי של כל אלה שעובדים באופן פרטי וכולי, גם שינויים פיזיים למשל כי הפרוגרמה הזאת צריכה לשבור קירות ולפתוח קירות.
מירב ישראלי: אם את נותנת 7 שנים או 5 שנים להכשרה, את לא יכולה לשים 5 שנים על בריאות ובטיחות.
441: אני מנסה לומר שיש חוק שצריך לאכוף אותו על כל המסגרות בארץ תוך 5 שנים נניח והתקנות יבואו ויבררו את כל הדברים האלה.
מירב ישראלי: לא, את לא יכולה לעשות דבר כזה.
מירב ישראלי: צריך בחוק לומר שכל התנאים האחרים או לפרט את התנאים האחרים.
מירב ישראלי: לומר שבריאות ותזונה זה מיידי, שמבנה זה שלוש שנים וכולי.
מירב ישראלי: לגבי כשירות והכשרה, זה הכי אקוטי בעיני.
441: את לא יכולה לפרק את זה עד כדי כך.
מירב ישראלי: אני חייבת לפרק את זה.
מירב ישראלי: כשירות והכשרה תיתני גם חודשיים כי תברואה ותזונה זה חודשיים?
441: לכן אני אומרת שאת צריכה לומר שבחמש שנים נניח אין דבר כזה לפתוח מסגרת שלא עומדת בחוק.
מיכאל מלכיאור: אנחנו לא מדברים על פתיחת מסגרת חדשה.
441: לא.
441: אין מסגרת כזאת שלא עומדת בחוק.
יובל אביעד: מסגרות קיימות.
441: את הניואנסים הקטנים האלה, כל גננת פרטית שיש לה בבית גן, אתה לא תתחיל לפרט בתוך החוק הזה.
מירב ישראלי: בריאות ותזונה יהיה חמש שנים?
מירב ישראלי: אני רוצה לתת לה חמש שנים להשלים את הקורס שהשר קבע.
קריאה: אי אפשר לקבוע את זה בתקנות?
מירב ישראלי: יש דברים שאני חייבת לקבוע בחקיקה ראשית.
מירב ישראלי: אני לא יכולה להשאיר את זה לתקנות.