GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נאדיה חילו: אני מדברת על תהליך קדם בית משפט, הרי כשהם רק מוזמנים ומתחיל קשר של היכרות, הקשר הזה הוא לא רק להכיר ולהגיש תסקיר, זה גם קשר טיפולי, זה מתחיל קשר טיפולי ובשלב הזה בין קטין שמופנה עד שהוא מגיע לבית המשפט ואני ממליצה אפילו להפסיק לשלוח תסקירים כי בעבר הרחוק ההיסטורי רק הכלי הזה עזר, אין מה לעשות, כששוברים את הכלים אז לפעמים זה עוזר.
נאדיה חילו: להפסיק טוטאלי לשלוח תסקירים, התוצאה תהיה קשה כי חלק מאותם נערים ונערות קטינים אולי יישארו במעצרים או יינקטו נגדם אמצעים של ענישה והרתעה.
נאדיה חילו: בכלל כל הפן השיקומי, טיפולי, תקשורתי, הפן הזה שבכלל נותן זה מה שאותי מאד מקומם, כל הפן הטיפולי, הפן הזה שאומר, מתחת לגיל 18 אנחנו שמים דגש, רואים את הקטין, צרכיו, שיקול דעת, מסתכלים עליו ועל הפוטנציאל לשיקומו, הוא פשוט נעלם.
נאדיה חילו: יש פה פגיעה קשה מאד מעבר לשירותי המבחן, מעבר לאוכלוסייה המקצועית שאני מודעת לזה.
נאדיה חילו: הרבה חברות שאני מכירה באופן אישי, שעבדו אתי פעם נשרו, הרבה גם בינם לבין עצמם מרוב לחץ וייאוש שוקלים גם לעזוב את המערכת.
נאדיה חילו: אני רוצה להגיד לך, רחל, יש לי גם בת עובדת סוציאלית, גם היא החליטה לעזוב בשלב מסוים את הנושא, אמנם זה נערות במצוקה, יש לי עוד אחת עובדת סוציאלית שמסיימת השנה וגם היא אומרת, רגע, היא מתחילה לבדוק ואומרת, פה לא, פה אין לי כלים, אולי אני אחפש משהו אחר.
נאדיה חילו: אני מצביעה על זה לא כעניין פרסונלי, אני מצביעה על זה כשזה הופך להיות תופעה מאד חמורה שהיא גם מחלחלת והורסת כל חלקה טובה של חשיבה, של מדינת הרווחה במובנים אפילו מאד, אנחנו שכחנו מהמושג הזה צדק חברתי, רווחה.
נאדיה חילו: אלה הכלים שעומדים לרשותנו, אני חושבת שהנושא של ועדת חקירה הוא נושא מאד רציני ואם תקום ועדה כזאת אני בטח אתמוך בה כמו שאמרת, אפילו משפחות אומנה ואני גם יודעת מה קורה שם לילדים כשהפריטו את הכל ואין שום כלום גם בחלק הזה.
נאדיה חילו: אבל הנושא הפרלמנטרי, ועדה פרלמנטרית זה רעיון טוב ולהמשיך פשוט ללחוץ בכל הכלים הקשים.
נאדיה חילו: לפעמים זה גם יהיה על גב הקטינים אבל לתקופה קצרה ואין מה לעשות.
ראובן יעקב: אני קודם כל רוצה לבקש להיות פה לעובדים במעונות שהם לא יכולים לעשות עיצומים.
ראובן יעקב: אני לא מרגיש את הפוקוס שנותנים פה לבעיה שלהם שהם עובדים בחסר נוראי של כוח אדם ומתקשים לעמוד במטלה המאוד חשובה שלהם, בשיקום של הילדים במעונות.
ראובן יעקב: אני רוצה פה גם להגיד את עמדתי שאני חושב שהרבה יסכימו אתה שלעיתים שהייה במעונות ללא התנאים המתאימים היא הרבה יותר מזיקה מהרחוב .
ראובן יעקב: אם אתה מכניס מתבגר למעון נעול ולא עושה הכל כדי שהוא יקבל את כל ההגנה והביטחון הפיסי והרגיש כדי שהוא ישתקם אז הוא בהחלט יכול להיות חשוף שם באינטנסיביות מאד גדולה לסכנות ונזקים שלפעמים ברחוב הם במינונים אחרים.
ראובן יעקב: ולכן אני חושב שהבעיה הזאת מאד קריטית וחשובה.
ראובן יעקב: אני רוצה להוסיף לדברים של נשיאת בית המשפט לנוער שלפי הנתונים שלנו רוב הממתינים לחסות הנוער הם לאו דווקא במעצר, הם בדרך כלל בהמתנה ברחוב, אנחנו יש לנו נתונים על נערות שבזמן ההמתנה להם ידוע שהן נמצאות במקומות מאד מסוכנים עד כדי סכנת חיים.
ראובן יעקב: ככה שההמתנה הזאת היא לפעמים אקוטית.
ראובן יעקב: בכל זאת איזה שהיא נקודת אור קטנה, אני רוצה להיות פה גם על תקן מי שהורג יתושים ולא מתיימר לייבש את הביצה.
ראובן יעקב: בתחילת 2006 היו 500 ממתינים למעונות בחסות הנוער, את 2007 התחלנו עם המתנה של 350 לערך מתבגרים.
ראובן יעקב: יש איזה שהיא ירידה אנחנו יודעים להסביר אותה בתוספת 24 מקומות ב"צופיה" ופתיחת המעון הנעול לנערות ערביות בג'וליס, זה בהחלט נתן דחיפה מאד רצינית.
ראובן יעקב: נכון לעכשיו, בג'וליס יש 24 מקומות, וקיימת אופציה להרחיב את זה ל- 36 מקומות עדיין אין צורך לזה.
ראובן יעקב: הבנות הערביות עד לפתיחת המעון הנעול היו בדרך כלל תופסות מקומות ב"צופיה" ו"מסילה" וזה החמיר שם את מצוקת ההשמה.
ראובן יעקב: ואכן מאז שעשינו את הצעדים האלה משך ההמתנה למעון נעול לנערות ירד מ- 6 עד 8 חודשים ל- 3 חודשים לערך.
ראובן יעקב: זו ירידה משמעותית כמובן, אם כי זה לא ממעיט מהסכנה של הנערות שהיום ממתינות את אותם 3 חודשים קריטיים.
ראובן יעקב: שאלתם בנוגע לעלות של מתבגר בחסות הנוער, 12500 עלות לחודש של נער במעון נעול.
ראובן יעקב: לפי הנתונים שיש לי שירות בתי הסוהר קטין אסיר עולה בערך כ- 20 אלף שקלים בחוש, בכל זאת פער יחסית גדול.
יצחק קדמן: אולי אתה יכול להסביר למה יש נערות ב"צופיה" שלא מקבלות כבר חודשים טיפול כלשהו?
יצחק קדמן: ורק כלואות שם בלי טיפול.
ראובן יעקב: הבנות ב"צופיה" כולן מקבלות טיפול.
ראובן יעקב: חלקם מקבלות טיפול חסר .
ראובן יעקב: יש לנו מחסור של עובדים סוציאליים, מתוך 5 תקנים יש לנו רק 3 תקנים מאויישים, שני תקנים אנחנו לא יכולים לאייש כמעט 50 אחוז מהתקן הטיפולי של מעון "צופיה".
ראובן יעקב: זו בעיה מאד קשה שנמשכת כבר קרוב לחצי שנה.
ראובן יעקב: זה נובע מזה שיש לנו כסף לאייש את המשרות, יש ויכוחים לגבי הדרך במימוש של התקציב וההפעלה של כוח אדם, זה קשור בסוגיה שהועלתה פה מקודם של הפרטה, של מערכות הרווחה.
ראובן יעקב: ועד לרגע זה אין לנו פתרון.
ראובן יעקב: אני יודע שהמנכ"ל שלנו פנה בשבוע שעבר לראשי האוצר ולנציבות בבקשה דחופה לתת לנו פתרון לעניין הזה ולהוציא אותנו מהפלונטר הזה.
ראובן יעקב: זה לא רק מחסור של עובדים סוציאליים, יש לנו מחסור קשה מאד של מדריכים חינוכיים.
ראובן יעקב: מדריכים חינוכיים הם אלה ששומרים על הנורמה, הם אלה שמשגיחים 24 שעות כולל שבתות, חגים, סביב השעון, הם משגיחים על קבוצות מאד מורכבות של מתבגרים.
ראובן יעקב: והחבר'ה האלה שהם בעיקר סטודנטים שעובדים שם ונשחקים כי אין מי שיחליף אותם במשמרות.
ראובן יעקב: הם עושים משמרות פי 2 יותר ממה שהם תכננו כשהם התקבלו לעבודה.
ראובן יעקב: אנחנו מצד אחד לא יכולים לקלוט ומצד שני אנחנו שוחקים את כוח האדם הקיים ואנחנו מאבדים אותו.
ראובן יעקב: יש היום נשירה מאד גדולה של כוח האדם הקיים ואנחנו מסתובבים סביב הזנב ואין לנו פתרון לעניין.
ראובן יעקב: על אותם אנשים אמרתי מקודם שאני רוצה לדבר בשמם ולהגיד שהם לא יכולים לשבות והם לא יכולים לעשות עיצומים ואף אחד לא שומע אותם.
אביטל מולד: אני מהסנגוריה הארצית ואנחנו מייצגים את הקטינים האלה.
אביטל מולד: התחושה היא שהמערכת כולה עובדת על ניוטרל.
אביטל מולד: יש פה אופציות רבות לבתי המשפט, אפשרויות רבות להושיט עזרה לקטין אבל החוק הזה אין לו שום יישום בפועל, אין לו שום מימוש.
אביטל מולד: אני הייתי מחלקת את הקטינים לשתי קבוצות.
אביטל מולד: האחת שנמצאים בצומת דרכים, קטינים ללא עבר פלילי שזהו התיק הראשון שלהם, עבירות קלות יחסית והם נמצאים בצומת דרכים והשאלה אם עכשיו יוגש להם טיפול שימשוך אותם חזרה לדרך הנורמטיבית או שהטיפול יושהה אם בכלל יינתן והם בדרך הנכונה להיכנס לעולם הפשע.
אביטל מולד: הקבוצה השניה זה ערים שכבר מעורבים ונמצאים עמוק בתוך העולם העברייני ואנחנו נמצאים לפעמים בהזדמנות האחרונה להוציא אותם משם.
אביטל מולד: ואני מדברת לדוגמא על תיק שהיה לא מזמן בבית משפט עליון של קטין שנדון ל- 30 חודשי מאסר ובית המשפט חושב שבאופן מהותי צריך להעביר אותו למעון אבל במקום יתפנה רק בעוד 9 חודשים אז הקטין היום יושב בכלא אופק ומחכה 9 חודשים שיתפנה מקום במעון.
אביטל מולד: הילד בן 17 היום, אני שואלת את עצמי האם בגיל 17 וחצי או 18 יהיה ערך וטעם וטיפול שנעשה כבר אחרי שהוא חווה את עולם המאסר, אחרי שהוא ספג את הנורמות שיש בית המאסר, החשיבות של הטיפול בזמן מוקדם ככל האפשר קשה אפילו להכביר במילים על הדבר זה ברור מאליו.
אביטל מולד: מעבר לכל הדיונים שנדחים, בעומס על בתי המשפט ועל כל הגורמים שמעורבים, שמגיעים לדיון ומגלים שעוד לא פגשנו בכלל קצין מבחן ודוחים את זה שוב תוך שבית המשפט כותב מפורשות שיש צורך בהתערבות מיידית ומגיעים כעבור 4 חודשים, קצין מבחן עדיין לא רואה אותו וזה נדחה שוב ושוב.
יעל רוטנברג: אני מנהלת הקו הפתוח במשרד החינוך, אנחנו מטפלים בפניות שקשורות בפגיעה בזכויות, בפגיעה ברווחה נפשית וחברתית.
יעל רוטנברג: גם הדיון שהיה כאן בשבוע שעבר, גם הדיון עכשיו וגם מתוך הניסיון שלי במשרד ממשלתי מקביל ולפני שועדת החקירה הפרלמנטרית תגיש את המסקנות שלה, אני חושבת שכדאי להשקיע מאמץ ומחשבה לדון על הפער הבלתי אפשרי הזה כמעט, הפער הנוראי בין מציאות, בין מצוקה קשה ביותר ואני מדברת גם בתחום החינוך וגם תחום הרווחה ובין התנהלות בירוקרטית של נציבות שירות המדינה ושל האוצר.
יעל רוטנברג: אני לא יודעת מה המקור האידיאולוגי אבל עדיין קיימים חוקים ואי מימושם בגלל סיבות תקציביות, והנהלים של הנציבות ואיוש של תקנים, וראינו שלדברי חוקרי נוער, נקודתית הצליחו למצוא איזה שהוא פתרון, אני מציעה שעד שיהיה פתרון שורש ועד שיהיה פתרון גדול ורחב לפחות לנסות את דרך ההתנהלות הזאת של הבירוקרטיה הממשלתית שמכתיבה לאנשי המקצוע במשרדי הממשלה התנהלות שלא מאפשרת להם למלא את תפקידם.
יעל רוטנברג: מה שאני רוצה לבקש מכם חברי הכנסת, אם אתם יכולים גם להשפיע לפחות על ההיבטים האלה של התנהלות, של יישום דברים אם תקן פנוי כי מישהו פרש לגימלאות, אז את הנוהל הזה של איוש מהיר זה דבר שאפשר לשנות ואני מדברת מתוך ניסיון רב של טיפול בילדים.
אורי אריאל: אני אציע ליושבת ראש לקיים פגישה נוספת מיוחדת עם שר האוצר ועם החשב הכללי כי נשתדל לשמוע פה את כולם ואני מתאר לעצמי שנשמע את זה בזוויות שונות כי זה חשוב.
אורי אריאל: הועדה תנסה לטפל ולא לחכות אבל בלי אנשי האוצר נדמה לי שנתקשה.
חיותה שנבל: אני מנהלת השירות לנערות וצעירות במשרד הרווחה כאשר חלק גדול מהאוכלוסייה של הנערות זה נערות במצוקה בגילאים שכאן נושא הדיון.
חיותה שנבל: היות והשירות שלנו זה שירות שאכן פועל בקהילה ומטפל בנערות במצוקה על ידי עובדות סוציאליות ברשויות המקומיות בגילאי 13 - 25 ובהחלט רשות חסות הנוער והמסגרות החוץ ביתיות נותנות את השירות לאותן הערות שמיצינו את כל הכלים הטיפוליים בקהילה והנערות כבר צריכות לצאת מחוץ לבית.
חיותה שנבל: כמובן שהשלב הראשון של הטיפול בנערות זה הטיפול בתוך הקהילה עם כל רצף השירותים שיש לנו ויש אותם המקרים שחייבים להוציא נערות מהבית.
חיותה שנבל: כיום יש רשימה של 22 נערות שיש להן צווים למעון "צופיה", נערה שיש לה צו למעון "צופיה" זו נערה שמצבה וכאן הזכירו את זה, מה שמצבה היום מוגדר בעוד יום או יומיים הוא לא יהיה כזה, אנחנו עשינו כל מיני שילובי ביניים וכל מיני תוכניות טנטטיביות שאנחנו יודעים שעבור הנערות האלה הם לא יהיו טובות.
חיותה שנבל: אבל נערה שכבר יש לה צו והיא צריכה לצאת למעון נעול הצו צריך להתבצע באותו יום, לא בעוד שבוע, ולא בעוד חודשיים ולא בעוד 3 חודשים.
חיותה שנבל: אבל זה חשוב לציין ושהנושא של הנערות כאן היה יותר מדי רגוע לטעמי ולכן היה לי חשוב לציין את זה.
חיותה שנבל: הנושא הנוסף שאני רוצה לציין, אמנם זה לא כרגע נושא הועדה כאן אבל פותח כלי בקהילה לנערות קצה רצף שנקרא מרכז "עדי" שזה רק אחד ואנחנו רוצים לפתח עוד 4 או 5 מרכזים כאלה, זה היום אנחנו רואים שלחלק מהנערות זה גם יכול להיות חלופה למסגרת נעולה ואגב, מסגרת נעולה לנערה היא לא לכל החיים אלא היא לטווח קצר ויש נערות שאחרי המסגרת הנעולה, ששבעו כבר את כל המסגרות חוזרות לקהילה וצריכים משהו לעשות עבורן.
חיותה שנבל: גם עבור מסגרת כזאת אנחנו בהרבה מאד קשיים הצלחנו לגייס איזה שהוא תקציב כדי להקים מסגרת כזאת ואנחנו היום בדיונים להקים עוד מספר מסגרות וגם לזה תקציב אבל הנושא הוא מאד חמור.
אריה אהרון: אני מאיגוד העובדים הסוציאליים, אני יושב ראש מחוז מרכז ואני מחליף את איציק פרי.
אריה אהרון: אני רוצה להעיר פה, דובר בגדול על המשבר במדיניות הרווחה והמשבר שקציני המבחן זה הפן שלו ולהעיר על שני דברים שאנחנו בגללם יוצאים לעיצומים וזה שני דברים לא גדולים, אפשר לתקן אותם וזה ייתן למערכת הרבה יותר תנופה או יכולת.
אריה אהרון: הדברים שאנחנו היום בעיצומים לגביהם, הם קודם כל תקני רכב ותקני טלפון של קציני המבחן.
אריה אהרון: אז במה מדובר?
אריה אהרון: מדובר בקציני מבחן שנמצאים בתוך המערכת וחצי מהם אין להם טלפון של המשרד ואין להם תקני רכב.
אריה אהרון: ומה זה אומר תקני רכב?
אריה אהרון: זה אומר שכל הנסיעות שהם עושים זה על חשבון הרכב הפרטי שלהם והם לא מקבלים שום החזר מהמדינה.
אריה אהרון: זה סכומים לא גדולים ומה שקורה הוא שבגלל שתקני הרכב הם לא מקבלים אותם סתם לדוגמא, אחזקת טלפון לקצין מבחן למדינה היא לא עולה יותר מ- 100 או 150 שקל בשיחות שנותנים לו, יש למדינה הסדר זול מאד של טלפון.
אריה אהרון: אחזקת רכב אם יש לו רמה גבוהה והרמה הכי גבוה זה יכול להיות 500 ק"מ זה עולה למדינה אולי 1200 שקל בחודש.
אריה אהרון: קצינת מבחן לנוער פנתה לחדר המצב שלנו, היא היתה צריכה להכין תסקיר על נער שנמצא ב- "מלכישוע", בלי לפגוש את הנער.
אריה אהרון: מלכישוע ממוקם באזור הגלבוע, היא היתה צריכה לנסוע להכנת תסקיר, והמצפון שלה לא נתן לה שלא לנסוע אליו.
אריה אהרון: היא לקחה את רכבה הפרטי, נסעה 300 ק"מ הלוך ושוב מיפו עד הגלבוע ואז היא כתבה את התקציר.
אריה אהרון: אני חושב שזה מצב קיצוני שמביאים עובדי מדינה שיש להם מחויבות אולי גם מצפונית ומגיעים אתם לקיצוניות שלא נותנים להם את הכלים הבסיסיים ואני אומר שוב, לא מדובר פה על תקנים של איוש אנשים שזה מחיר גבוה, מדובר על מחיר מאד זול להעלות את היכולת הניצולת של האנשים ואני אומר שוב, חצי מקציני המבחן אין להם לא תקני רכב ולא תקני טלפון.
אורי אריאל: אני חושב שצריך לעשות פגישה עם שר האוצר.
אורי אריאל: צריך להכין את הנקודות לפי עדיפויות ולשבת אתו יחד עם הרווחה.
שלי יחימוביץ': תודה רבה לך.
רות שטייניץ: אני מהמועצה לילדי פנימיות, ועל שולחן שר הרווחה מונחת עכשיו הצעת חוק שהתגלגלה הרבה מאד זמן בכנסת לטיפול בילדים בסיכון שמחייבת את המדינה לקחת לידיה את הנושא הזה ולטפל בו ושר האוצר מתנגד.
רות שטייניץ: אנחנו זקוקים לכל עזרה שאפשר מצד חברי כנסת, מצד ארגונים אחרים, כדי להעביר את זה.
רות שטייניץ: כשאת מזמינה את שר האוצר אני מבקשת שזה יעלה כאחד הנושאים החשובים.
רות שטייניץ: כי מימוש חוק כזה יכול למנוע הרבה מהתופעות השליליות ששמענו עליהם כאן
רות שטייניץ: אם מטפלים טיפול נכון בילדים מגיל צעיר הם בקהילה ואפשר למנוע את ההתרחשויות הקשות שמגיעות אחר כך.
מיכה הרן: כבר צויין פה שהחל מהיום אנחנו נמצאים בסכסוך עבודה, ולידיעת כולם המצב הזה יחמיר יותר את מצבם של בני הנוער.
מיכה הרן: אנחנו מפסיקים להגיש תסקירים לבתי משפט כולל תסקירי מעצר, אנחנו לא נקבל לטיפול בני נוער חדשים ומבוגרים, אנחנו לא נבצע נסיעות לבתי מעצר, פנימיות, מוסדות וביקורי בית ולא יבוצעו חקירות ילדים בעלי מוגבלויות.
מיכה הרן: בהתייחס לדברי יצחק קדמן, אמנם הוקצו 7 ורבע תקנים חדשים לחוקרי ילדים אבל תראו איזה בעיה חדשה נוצרה כי אלו תקנים עירומים בלי תקני רכב, כלומר, יש כבר במערכת 6 חוקרי ילדים שנוסעים ברכבם הפרטי או באוטובוסים בכל רחבי הארץ ועכשיו התווספו עוד ואנחנו במצב שמתוך 50 חוקרי ילדים בכל הארץ, למשימות חקירה של ילדים בעלי מוגבלויות אנחנו נקבל 13 ורבע תקנים ערומים בלי תקני רכב ואין שום סיבה.
שלי יחימוביץ': איזה אחוז מהתקנים הם בלי תקני רכב וטלפון?
שלי יחימוביץ': כשאנחנו מדברים על כל ה- 2090 למשל?
מיכה הרן: אני מדבר על חוקרי ילדים כרגע.
: וה- 9 שנוספו עכשיו?
מיכה הרן: זה לא 9, זה 7 ורבע.
שלי יחימוביץ': המספר כל הזמן פוחת.
שלי יחימוביץ': בהתחלה אמרו לנו 9 ועכשיו זה ירד ל- 7 ורבע.
מיכה הרן: זה העדכון שקיבלתי היום.
מיכה הרן: אנחנו מדברים שמתוך 50 חוקרי ילדים, 13 ייסעו בלי רכב ושוב נוצרה בעיה שמן הסתם היא שוב תוציא את אותם עובדים מהמערכת.
שלי יחימוביץ': מישהו יכול לתת לי נתון דומה לגבי קציני המבחן?
אהרון אריה: למחצית מתוך ה- 200 אין טלפון בכלל.
מיכה הרן: לגבי הנתון אנחנו מדברים שבשירות המבחן למבוגרים ללא תקן חסרים 80 ובנוער 80 גם.
מיכה הרן: חסרים 160 תקני רכב לקציני מבחן ואנחנו נלחמים על זה כבר מזמן.
מיכה הרן: יש קציני מבחן שנוסעים באוטובוס למלכישוע ושם תופסים טרמפ מהצומת וזה פשוט אבסורד.
מיכה הרן: אני רוצה לציין דבר נוסף, אחת העילות לסכסוך זה ביטול חד צדדי של 32 תקנים של סגני קציני המבחן המחוזיים.
מיכה הרן: ביטלו באופן חד צדדי 32 תקנים של סגני קציני מבחן מחוזיים.
מיכה הרן: זה קרה במהלך השנה האחרונה.
שלי יחימוביץ': מה התפקיד של סגן קצין מבחן מחוזי?
רחל שרביט: הוא אמור לסייע בכל המטלות הניהוליות.
רחל שרביט: הוא עושה את החלוקה של התיקים לקציני המבחן.
שלי יחימוביץ': כשביטלו את התקנים האלה, האם החליפו אותם בתקנים של קציני מבחן או שהם פשוט נעלמו מעל פני האדמה?
רחל שרביט: התקנים נשארו.
רחל שרביט: התקן עצמו התרוקן מהתפקיד, אבל לא לקחו אותו.
רחל שרביט: זה מאוייש במסגרת 34 התקנים הלא מאויישים.
רחל שרביט: אנחנו לא מסכימים עם השינוי הזה כי זה מפריע וזה בעצם מטיל על קצין מבחן מחוזי לעבוד בלי סיוע והוא לא מסוגל.
שלי יחימוביץ': ולמי הוא כפוף בסיטואציה הזאת?
רחל שרביט: קצין מבחן מחוזי כפוף אלי וקציני המבחן עצמם הופכים להיות כפופים ישירות לקצין המבחן המחוזי והוא לא יכול לנהל מחוז שלם.
שלי יחימוביץ': ואם את צריכה לבחור משפט שלמה אם התקנים האלה יהיו תקנים של סגן קצין מבחן מחוזי או קצין מבחן אז מה את מעדיפה?
רחל שרביט: אנחנו נותנים אותם לקצין מבחן מחוזי וחלק מזמנו הוא גם עוסק בעבודה ישירה אם צריך.
שלי יחימוביץ': לא, אני שואלת, יש לך עכשיו 32 תקנים ואת חייבת לבחור את הבחירה הבלתי אפשרית בין סגן קצין מבחן מחוזי או קצין מבחן בפועל מה את בוחרת?
רחל שרביט: שאלה קשה.
רחל שרביט: אני חושבת שאתה צריך גם וגם אתה לא יכול שיהיו רק קציני מבחן בלי שיהיו שוטרים , אחד ממשיך את השני.
גלית ויגוצקי – מור: אני הייתי תורנית מעצרים היום וכבר היום קטינים שבמעצר בגלל שלא היו לי תסקירי מעצר לקטינים אני נאלצתי לעצור היום ב- 3 תיקים ילדים לכמה ילדים מתוך תקווה שלדיון הבא אני אקבל תסקירי מעקב.
גלית ויגוצקי – מור: כל יום תורנות הוא שונה אבל בתל אביב אין יום בלי קטינים שמובאים למעצר.
אביטל מולד: יש לנו דוגמא של ילד שהיה עצור חודשיים וחצי הוא היה חלק מהזמן בטיפול פסיכיאטרי בגלל שהוא ממתין להשמה ואין וזה ילד גבולי.
אביטל מולד: הוא כשיר לעמוד לדין וזה מקרה פשוט מזעזע, זה ילד צעיר שסתם יושב במעצר בגלל מצוקה.
שלי יחימוביץ': חברות וחברים, אני אסכם את הישיבה.
שלי יחימוביץ': האמת שיש בזה משהו מאד מדכדך, , כל פעם בנושא אחר, אבל התופעה היא אותה תופעה של הקפאת תקנים, ייבוש מכוון, דלדול של השירות, פגיעה שמתחילה בסעיף בתקציב נמשכת בחריצות מוגברת של האוצר, פוגעת פגיעה אנושה בעובדים ובתנאי העסקתם ובסופו של דבר מגיעה לחוליה החלשה ביותר שהיא הנפגעת העיקרית ואלה החוליה החלשה, אותם ילדים ונוער במצבי סיכון שאמורים לקבל את השירות ולא מקבלים אותו ואנחנו מאבדים אותם לעד כשברגע הקריטי הזה אנחנו לא מגישים להם סיוע.
שלי יחימוביץ': מדובר כאן על ועדת חקירה ממלכתית, על ועדת חקירה פרלמנטרית, אני אחזור ואומר שהבעיה החמורה, הקשה והטרגית שיום יבוא ונצטרך לעשות עליה חשבון נפש היסטורי זה האידיאולוגיה המשובשת שהבאתי כאן את תמציתה.
שלי יחימוביץ': שוב אני אומרת, זה לא צירוף מקרים, זה לא שמישהו מתרשל בעבודתו, זה גם לא מחסור בתקציבים כי יש עודפי תקציב עצומים מדובר באידיאולוגיה זדונית ששמה לה למטרה לצמצם ככל האפשר ולעשות אנורקסיה לשירות הציבורי.
שלי יחימוביץ': וכאן במקום הזה ואתם בודאי בשטח אנחנו עדים לתוצאה המוחשית, המיידית והכואבת של המדיניות הרעה הזאת.
שלי יחימוביץ': לנו כאן חוץ מחברי הכנסת לזעוק את זעקתם במסגרות הפוליטיות לנו כאן בועדה נותר אלא לנסות לשים פלסטר על הפצעים המדממים האלה ואת זה אנחנו מנסים לעשות מדי ישיב ה וישיבה וגם הפעם אנחנו נחזור על מה שעשינו בעניין חוקרי הילדים, לנסות ולזרז גם את נציב שירות המדינה וגם את משרד הרווחה למצוא פתרון מהיר ביותר לסוגיה הזאת.
שלי יחימוביץ': פתרון שהוא טכני בעיקרו והוא לא מהותי אבל הוא יכול כן להביא מזור ותרופה למי שזקוק לה באופן מיידי.
יצחק קדמן: זה רק עניין מורלי.
יצחק קדמן: הייתי שולח מפה עידוד לעובדים בשטח ובמיוחד לאלה שנמצאים בעיצומים.
יצחק קדמן: אני מכיר היטב את קציני המבחן, אני יודע שזה כואב להם יותר לא לעבוד מאשר לעבוד, חלק מהם מפירים שביתה בסתר כי הם לא יכולים לעמוד מול זה.
יצחק קדמן: אני חושב שלפחות צריך לשלוח מפה איזה שהיא ברכת חיזוק לעובדים האלה שבאמת מכספם הפרטי מטפלים במה שהמדינה היתה צריכה לטפל.
שלי יחימוביץ': את זה עשיתי גם בתחילת הישיבה, אבל אנחנו ננעל את הישיבה באמירה הזאת שאנחנו מחזקים את ידיהם של קציני המבחן.
שלי יחימוביץ': יש לנו הערכה עצומה לעבודה שהם עושים בתנאים שהם תת תנאים, וגם מכיוון שבאטמוספירה הציבורית לא מכירים בזכותו של העובד לנקוט עיצומים ולשבות.
שלי יחימוביץ': אנחנו מחזקים אותם בעיצומים שהם נוקטים ומחזקים את הצורך האקוטי שלהם בעצם לנקוט בצעדים ארגוניים כדי שמישהו אולי יתחיל לשים לב למצוקה הזאת.
שלי יחימוביץ': במידה רבה, הם השליחים שלנו ועל גבם כל הכשלים האלה מתרחשים, ואנחנו בהחלט שולחים להם מכאן מסר של חיזוק וננסה גם לסייע להם כמיטב יכולתנו.
מיכאל מלכיאור: אני פותח את ישיבת הוועדה לזכויות הילד.
מיכאל מלכיאור: אנחנו נכנסים לעבודה אינטנסיבית של הוועדה.
מיכאל מלכיאור: הסיכום שלי עם משרד התעשייה היה שיביאו תוך שלושה חודשים את החוק הממשלתי ואז נאחד את החוקים ואחרי הקריאה הראשונה נכין כאן לקראת קריאה שנייה ושלישית.
מיכאל מלכיאור: מה שבעצם סיכמנו לעשות עכשיו זה להכין כאילו לקריאה שנייה ושלישית עם התחייבות שזה יעבור את ועדת השרים במשך הפגרה ושזה יובא ממש עם תחילת המושב לקריאה ראשונה.
מיכאל מלכיאור: אז מה שעשינו היום זאת ההכנה לקריאה שנייה ושלישית ולא נצטרך לעשות שוב את העבודה הזאת.
מיכאל מלכיאור: אנחנו כמובן נעבור את השלבים הפורמליים ואני לא אדלג על שום שלב פורמלי, אבל אז עשינו את העבודה וזה חשוב גם כדי שאם יהיו הערות לגורמים כאן או לחברי הכנסת, זה כבר ייכנס לטיוטה שתובא בפני ועדת השרים, דבר שיקצר מאוד את התהליכים ונוכל לסיים את כל התהליך, אני מקווה, ממש עם תחילת מושב החורף ותהיה הסכמה של כל הגורמים, של משרדי הממשלה הרלוונטיים, ונוכל לצאת לדרך.
מיכאל מלכיאור: אני מציע שאת החוק שלי פשוט נשים בצד, לא נטפל בו ולא ניגע בו.
מיכאל מלכיאור: הדברים נלקחו בחשבון כבר בהכנת החוק הממשלתי.
מיכאל מלכיאור: אנחנו נקבל עכשיו את תזכיר החוק הממשלתי ונעבוד עליו, בהסכמה עם כל הגורמים.
גריגורי רודשטיין: אני מייצג את המחלקה לבריאות הסביבה במשרד הבריאות, מחלקה שלמעשה מעורבת בכל תהליך הרישוי והטיפול במוסדות.
מיכאל מלכיאור: קודם כל, אני לא מבין למה קיבלתם לפני כמה ימים כי תזכיר החוק יצא לפני זמן רב.
אורית שרפי: זה עבר ממשרד המשפטים למשרד האוצר בעיקר ולפני כמה ימים, לאחר שסיימנו ללבן את הסוגיות העקרוניות, העברנו את הנוסח למשרדי הממשלה הרלוונטיים.
מיכאל מלכיאור: היה כאן תהליך מאוד גדול וארוך.
מיכאל מלכיאור: אני לא רוצה לייגע אתכם בזה, אבל הבעיה שאני רואה כאן היא שיכול להיות שאתה לא מוכן עם כל ההערות.
מיכאל מלכיאור: אם יש דברים שאתה מוכן, נוכל להכניס אותם עכשיו.
אורית שרפי: נמסרה לי טלפונית הסכמה עקרונית של משרד הבריאות.
גריגורי רודשטיין: אין שום הסכמה עקרונית.
גריגורי רודשטיין: מדובר בתחלואה שגורמת לנזקים כבדים מאוד במדינת ישראל, ואני מדבר על תחלואה אצל ילדים, ואנחנו רואים חשיבות רבה בחוק הזה ויש לנו רצון לשפר את המצב.
רן כהן: על מהות החוק אין לכם התנגדות.
גריגורי רודשטיין: על המהות לא, אבל יש דברים נוספים.
אורית שרפי: הוא מדבר על הנוסח אבל לא על העיקרון.
עדנה הראל: למען הסדר הטוב, אני רוצה להבהיר, לפחות כפי שהדברים נראים מהצד של משרד המשפטים.
עדנה הראל: בשלב מסוים בהחלט הבנו מטעם משרד התעשייה שהצעת החוק שעברה קריאה טרומית הם מאוד מעונינים בקידום שלה בתיאום אתך, וכך גם הנוסח של החלטת ועדת השרים לחקיקה, שאתה תמתין שלושה חודשים להגשת הצעת החוק הממשלתית ובהיעדר הצעת חוק ממשלתית, אם לא נספיק כממשלה להכין הצעת חוק ממשלתית בתקופה הזאת, תתאם נוסח עם הממשלה.
עדנה הראל: המועד של שלושה חודשים חלף מהר מדי.
מיכאל מלכיאור: אני יודע כמה קשה את עובדת, ולכן אני מקבל את זה.
עדנה הראל: אני לא יודעת אפילו אם משרד התעשייה הציע לגבש תוך שלושה חודשים, אבל זה לא משנה.
עדנה הראל: כממשלה היה ברור שאנחנו עובדים על נוסח שהוא בא על מנת לתאם יחד עם הוועדה בהתאם להחלטת הממשלה.
עדנה הראל: בשים לב לכך עשינו את המאמץ ובמסגרת הזאת עשינו את המאמץ להביא נוסח מתואם לקריאה ראשונה.
עדנה הראל: זה שהייתה איזושהי אי הבנה במסגרת הזאת שכן חשבת שגם אחרי שלושת החודשים אנחנו עובדים על הכנת תזכיר, הפצת תזכיר, והכנת הצעת חוק ממשלתית, זה עבר למסלול אחר.
עדנה הראל: אני מסכימה אתך ובכל הכבוד כדאי אולי כממשלה שבמהלך הפגרה ניקח את החומר שהכנו, נפיץ אותו כתזכיר, ונקבל אותו כהצעת חוק ממשלתית עד תום הפגרה.
מיכאל מלכיאור: לי זה לא מפריע שזאת תהיה הצעת חוק פרטית בהסכמה.
עדנה הראל: זה בהתאם להחלטת ועדת השרים, נוסח שאנחנו מציעים להידבר עליו בהסכמה.
עדנה הראל: נכון שבגלל לוח הזמנים ובגלל הלחץ משרדים מסוימים קיבלו את אותה עבודה שאנחנו עובדים עליה הרבה זמן שהעיקר שלה הוא שאלה של הסדרה ושאלות שמסביב בחינוך ובבריאות קיבלו בתקופה האחרונה.
עדנה הראל: אני מקווה שהספיקו להגיש הצעות.
מיכאל מלכיאור: אני אדייק.
מיכאל מלכיאור: מה שאנחנו עושים עכשיו, על פי ההסכם, זה להכין לקריאה ראשונה את הצעת החוק הפרטית.
עדנה הראל: במתואם עם הממשלה.
מיכאל מלכיאור: במתואם עם הממשלה ואנחנו עובדים על הנוסח של העמודים הללו.
נעמי לנגוס: אני רוצה להתריע בשם השדולה על הילד בגיל הרך שהיא מיסודה של האגודה הישראלית על הסחבת הנוראה שכבר חלה כמה שנים.
נעמי לנגוס: למרות שהרב מלכיאור מקבל בהבנה את העיכובים, הילדים וההורים שלהם לא מקבלים את זה בהבנה.
אורי אריאל: כל אחד כאן יכול לתת הצעה?
אורי אריאל: אם זה כך, גם אני אכין משהו.
אורי אריאל: תדונו על החוק.
אורי אריאל: היושב-ראש החליט וצריך להתקדם.
נעמי לנגוס: לא נעים לשמוע, אבל לפעמים צריך להתריע על כך.
מיכאל מלכיאור: אנחנו מתחילים לקרוא את ההצעה.
הלית מגידו: הצעת חוק הפיקוח על מסגרות לפעוטות, התשס"ז-2007
הלית מגידו: הגדרות
הלית מגידו: "בדיקות כשירות" – בדיקת עמידתו של מבקש רשיון או בעל רשיון,לפי העניין, בתנאי כשירות.
הלית מגידו: "בעל תפקיד" במבדקה – מי שמבצע את בדיקות הכשירות.
הלית מגידו: "ממונה" – מנהל האגף שמופקד על תחום המסגרות לפעוטות במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה ומי שהוסמך על ידו למלא את מקומו בהיעדרו.
הלית מגידו: "מסגרת לפעוטות" – מקום המיועד לשמש לשהות יומית של חמישה פעוטות או יותר, הפועל 25 שעות בשבוע לפחות, ולמעט מסגרת לפעוטות שנועדה כולה לשמש מסגרת טיפולית לפעוטות בסיכון או לפעוטות עם מוגבלות, או מסגרת לפעוטות המופעלת בבית חולים ונועדה כולה לשמש לפעוטות המאושפזים בו, ולמעט אם המקום הוא בית מגוריהם של כל הפעוטות.
הלית מגידו: "שהות יומית" – לרבות השגחה והספקת הצרכים הגופניים, החברתיים והחינוכיים הנדרשים להתפתחות תקינה ומתאימה מבחינה גופנית, רגשית, שכלית וחברתית של פעוטות.
הלית מגידו: "השר" – שר התעשייה, המסחר והתעסוקה.
רן כהן: נדמה לי שגם המסגרת של חמישה היא גדולה מדי כי יש הרבה מאוד מסגרות שהם של שלושה או ארבעה ילדים ואין שום סיבה שזה יצא מהפיקוח.
רן כהן: בשני הפרמטרים האלה לא ברור לי על סמך מה זה נקבע.
רן כהן: אנחנו פוטרים חלק מהפעוטונים האלה שמטפלים בילדים מהפיקוח שצריך להיות.
יצחק קדמן: לאותו עניין עצמו.
יצחק קדמן: כתוב כאן מקום המיועד לשמש, ואנחנו ראינו כבר מקומות שמיועדים לשמש חמישה אבל יש שם עשרים ילדים.
אורית שרפי: משמש או מיועד לשמש.
אורית שרפי: מאחר שמדובר ברפורמה מאוד מקיפה ומאוד משמעותית עבור האגף למעונות יום במשרד התעשייה, אנחנו סברנו שבשלב הראשון כדאי להתחיל בפיקוח ורישוי של מסגרות מצומצמות יותר של חמישה פעוטות לפחות, ובשלב יותר מאוחר, שנה-שנתיים, לראות מה קורה.
אורית שרפי: כתבנו למעט אם המקום הוא בית מגוריהם, כלומר, זאת לא אימא שמטפלת בילדים שלה.
עידית צולמן: החוק הוא חוק.
עידית צולמן: אתם מדברים על הביצוע וקושרים את הביצוע לחוק.
עידית צולמן: אחר כך תאמרו שבחוק כתוב.
מיכאל מלכיאור: אני רוצה להעיר לגבי המספר.
מיכאל מלכיאור: היה לנו על כך דיון – כאשר ניסיתי לטעון את מה שטוען חבר הכנסת רן כהן – ונדמה לי שבחוק שלי כתוב שלושה או יותר.
רן כהן: אתה מתכוון שהחוק יחול משלושה ילדים?
מיכאל מלכיאור: תהיה שלביות.
מיכאל מלכיאור: תהיה הדרגתיות.