GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק קדמן: מפני שיש לנו מערכת אטומה שלא מצליחה לראות מבעד לכללים ולנהלים ולהוראות החשב הכללי, לא מצליחה לראות את בני האדם שמסתתרים מאחורי המדיניות שהם קובעים.
יצחק קדמן: אני בטוח שאם דבר כזה היה קורה למישהו שקובע מדיניות הוא היה זועק עד סוף השמיים, היום, עכשיו תבואו לחקור את הילדה.
יצחק קדמן: לא בעוד שעה, לא בעוד יום, עכשיו, היום.
יצחק קדמן: ובצדק, אנחנו מדברים על עזרה ראשונה, אנחנו מדברים על פתיחת הליך שכל ההליכים האחרים תלויים בו.
יצחק קדמן: ואנחנו אומרים לילדים כאלה חכה חודש, חכה חודשיים, אנחנו לא יודעים, אולי בסוף הקיץ, אולי בראשון לספטמבר.
יצחק קדמן: אתם חושבים שמישהו דורש פה תקציבי עתק נוספים?
יצחק קדמן: בכלל לא מדובר, אני מדבר כרגע אפילו לא להגדיל את התקציב באגורה.
יצחק קדמן: שלא יספרו לנו שזה עולה כסף.
יצחק קדמן: אני מדבר כרגע לאפשר לנצל את התקציב שמופיע בספר התקציב של הכנסת, שהוא תקציב מאושר, שאותו לא נותנים לנצל.
יצחק קדמן: אני אעצור פה ולא אמשיך.
יצחק קדמן: בסוף, אני עוד אגיד מה ההצעה שלי.
יצחק קדמן: הבעיה יש כ- 2600 ילדים שנפגעים מדי שנה עד גיל 14, שי תוספת מעל גיל 14 שלא נחקרים על ידי חוקרי הילדים, 550 זה הדיווח האחרון של משרד הרווחה של כאלה שהם ממתינים אבל הרשימה הזאת לא מתקצרת מדי יום, היא מתארכת.
יצחק קדמן: ואגב, היא יכולה מחרתיים גם להכפיל את עצמה, אני לא יודע, אתם ודאי מחזיקים כל עובד שנמצא בתפקיד הזה ומתחננים, רק אל תעזוב.
יצחק קדמן: הנה, יושב לנו פה דב, עוד מעט הוא יוצא לפנסיה, בטח לא יתנו לך לצאת לפנסיה כי אם הוא יוצא לפנסיה לא יכול להיות מישהו במקומו.
יצחק קדמן: אז הבעיה איננה רגעית, הבעיה איננה זמנית, הבעיה איננה של 550 שנמצאים היום.
יצחק קדמן: לפני מספר שבועות זה היה 430 ומשהו, זה כבר עלה ל- 550, מחר אם אנחנו נחכה יותר מדי זמן זה כבר יהיה 600 או 700, כמה שזה יהיה אבל אפילו אם יש ילד אחד שמחכה יותר מ- 48 שעות לחקירת ילדים כאשר הוא קורבן עבירה אנחנו בבעיה, בבעיה עצומה, וזה לא משנה אם זה 500, 600, 400, בעיני זה לא מעלה ולא מוריד, אם אנחנו באמת מצליחים לראות את הילד או הילדה הבודדים שאזרו אומץ, יש הרבה מהם שלא רוצים לדווח ומפחדים, ומאוימים וחוששים, אבל אם אנחנו רוצים שאלה שהתלוננו לפחות יקבלו מענה אנחנו מוכרחים להסדיר את הנושא.
יצחק קדמן: אני אומר לכל אלה שידברו אחרי ויגידו שהעניין בבדיקה והעניין בטיפול, ושר הרווחה נכנס לעובי הקורה, והנהלת המשרד מכירה את הנושא, כל זה זה יפה לדברים אחרים, פה יש לנו חירום.
יצחק קדמן: אני רוצה לדעת שהאמבולנס החברתי מגיע מחר ל- 550 הילדים האלה ושאנחנו לא פותחים רשימה חדשה.
יצחק קדמן: כל מי שאין לו פתרון כזה מיידי לכל הילדים אז עם כל הכבוד לא נציע פתרון, ואם אני לא אשמע פה פתרון כזה, גברתי היושבת ראש, אבקש ממך בסוף הישיבה אני אציע הצעה אמנם קיצונית אבל אני אציע אותה אם אני אראה שאין פתרון.
שלי יחימוביץ': ברשות
שלי יחימוביץ': כם אני רוצה לעבור לרונית צור, אחראית חורי הילדים במשרד הרווחה, תיאר כאן קדמן מקרה אחד אני ביקשתי ממך להביא את הרשימה עצמה, כמובן בלי שמות אבל כדי שנעמוד על טיב המקרים שממתינים לחקירה.
שלי יחימוביץ': ספרי לנו קצת מהרשימה שלפניך על מה אנחנו מדברים.
רונית צור: קודם כל אני מסכימה עם כל מילה שמר קדמן הציג כאן, אנחנו כל הזמן מתמודדים במקרים כאלה ואף מזעזעים יותר וקשים, ונאלצים לדחות ולקבוע סדרי עדיפות ואנחנו מנסים לנווט את החוקרים, והחוקרים רצים ומתרוצצים ועורכים מאות חקירות מדי חודש, ועדיין לא מצליחים להגיע כי מדי יום כל חוקר מבצע מעל 20 חקירות בממוצע, על כל חוקר שחסר תעשו את המכפלה ותראו, מגיעות חקירות ואין מי שיבצע כי באמת יש לנו מחסור גדול של חוקרים.
רונית צור: אם אתם רוצים, אני יכולה להקריא לכם מרשימה מיומן מופנים שלנו, כמובן בלי שמות.
רונית צור: מקרה ממרץ, פגיעה מינית על ידי בן דוד, חשד לפגיעה מינית על ידי אח ותחשבו שזה מישהו שנשאר במשפחה ויכול להיות המשך פגיעה.
שלי יחימוביץ': בת כמה הילדה?
רונית צור: כל הילדים הם מתחת לגיל 14, מעשים מגונים על ידי חניך בפנימייה, מעשים מגונים על ידי אב, אשתו של האב מרביצה ומזניחה, חוסה במעון נכנסה להריון מחוסה אחר במעון, המדריך בפנימייה נכנס ומסבן את החוסה בניגוד לרצונו, האם שטפה לילד את הפה בסבון כלים, מעשים מגונים מצד ילד בגן, וכן הלאה.
רונית צור: יש לנו הרבה מקרים כאלה שצריכים טיפול, כל התחלת טיפול היא התחלה של חקירה של בירור העניין ועד שהעניין לא מבורר על ידי חקירות ילדים, בעצם גורמי הטיפול לא יכולים - - -,
שלי יחימוביץ': כל המקרים האלה שקראת, שהם חלק זעיר כמובן מתוך רשימה של 550, מדובר בילדים שעדיין לא נחקרו?
שלי יחימוביץ': וכמה זמן הם מחכים?
רונית צור: בממוצע 3 חודשים.
שלי יחימוביץ': זה מחריד.
שלי יחימוביץ': ומה קורה אתם ב- 3 חודשים האלה?
רונית צור: הם פשוט חשופים להמשך פגיעה.
רונית צור: אנחנו חושדים שאנחנו לא חוקרים אז הם יכולים להמשיך לפגוע בילדים אחרים.
רונית צור: אנחנו לא עוצרים את התהליך, המשטרה ל יכולה להתערב ולעשות את הפעילויות שלה, פקידי הסעד לא יכולים להוציא ילד מהבית אם אין חקירה, אם אין התחלה של בירור העניין.
שלי יחימוביץ': הילדה למשל שאביה עשה בה מעשים מגונים והיא הגיעה לידי תלונה במשטרה.
שלי יחימוביץ': ממשיכה עכשיו לגור בבית עם אב שיכול להמשיך לבצע בה את המעשים המגונים בלי אפילו שנלקחה ממנה עדות?
רונית צור: כן בהחלט.
שלי יחימוביץ': מה אתם עושים במקרה כזה?
שלי יחימוביץ': למי אתם הולכים ואומרים יש כאן SOS ?
רונית צור: אנחנו זועקים בכל מקום שרק אפשר, אנחנו העברנו את הנתונים לממונים והממונים עלינו העבירו את זה למנכ"ל, הרשימה הזאת הגיעה למנכ"ל וידינו כבולות.
רונית צור: כי ברגע שאין לנו חוקרים לעשות אז החוקרים שנותרים במערכת עושים ועושים בלי סוף חקירות, יוצאים בכוננות ועושים את החקירות שאנחנו צריכים להחליט מה יותר דחוף, אז אנחנו עושים את הדברים הכי הכי דחופים ואלה כאילו ברמה הפחות דחופה והם נדחים בביצוע.
שלי יחימוביץ': תודה רבה רונית.
שלי יחימוביץ': מנחם וגשל, המשנה למנכ"ל משרד הרוחה, אני מודה לך שבאת, האם אתה יכול לתאר לנו את היקף החסר בכוח אדם ואיך הגענו עד הלום.
מנחם וגשל: היקף החסר בכוח אדם בהשוואה לכל הדיונים שהייתי כאן עד היום זה היקף קטן מאד, היקף של פחות מ- 10 משרות שחסרות אבל אי אפשר שלא אי אפשר להתעלם מהדברים שנאמרו קודם.
מנחם וגשל: זה לא משנה אם זה 10, 9 או 8.
מנחם וגשל: העובדה היא שזה מייצר מצב שאותו מספר שנאמר כאן של ילדים שלא נחקרים ואני מסכים עם ד"ר קדמן, כמעט עם כל מילה שהוא אמר חוץ מאמירה אחת, שאם זה היה קורה למישהו מגדולי האומה או קובעי המדיניות אז הוא היה רץ.
מנחם וגשל: זה קורה גם לקובעי המדיניות והם יכולים לרוץ.
מנחם וגשל: כשאין לנו את האפשרות וזה קורה.
שלי יחימוביץ': זה לא מגיע אליהם קצת יותר מהר?
שלי יחימוביץ': בוא נהיה ריאליים.
מנחם וגשל: לא.
שלי יחימוביץ': אתה רוצה לומר, שאם בתו של שר בממשלה תיפגע היא תחכה 3 חודשים?
מנחם וגשל: אני מציע שלא ניכנס לויכוח של שר או לא שר, אני רק אומר לך שנכון להיום גם לחוקרי ילדים וגם לשירותי המבחן יש לנו תורות המתנה גדולים מאד.
שלי יחימוביץ': מנחם, אני ממש מתנצלת, אני באמת לא רוצה להיות פופוליסטית בהקשר הזה ולא לקרוא תיגר אבל באמת אחת הבעיות המרכזיות היא הנתק המוחלט שבין מקבלי ההחלטות לבין מה שקורה בפועל ולפעמים כשהכאב נוגע בך אישית אז כל ראיית העולם שלך משתנה.
שלי יחימוביץ': אני שואלת את עצמי האם באמת אתה יודע, לפעמים מגיע אדם מאד חשוב לבית חולים עמוס מיטות במסדרון אבל הוא מקבל חדר פרטי.
שלי יחימוביץ': אז אני שואלת האם גם כאן זה לא המקרה?
מנחם וגשל: אני אומר לך ותסמכי על מה שאני אומר כי אני לא יכול כאן להיכנס לפרטים, שלא דווקא בנושא חקירות ילדים אלא גם בנושא מעצרים וכל היתר, מכובדים מאד מגיעים אלי ואני עומד חסר אונים ואני מסביר להם בדיוק את הבעיה ומבקש מהם לטפל כי גם אני חושב שבסופו של דבר זאת תהיה הדרך היחידה נצליח לפתור את הבעיה.
מנחם וגשל: שום דרך אחרת לא תהיה, אם זה יישאר רק אצל פשוטי העם אז הם יישארו במעצרים עד סוף ימי חייהם.
מנחם וגשל: אז לטובת העניין הזה, תראי, אני צריך לומר כאן את מה שאני לא יכול לומר במקומות אחרים, אין וד"ר קדמן נגע בדבר הזה ואני רוצה לגעת בדבר הזה ולפתוח אין כאן בעיה של תקנים.
מנחם וגשל: יתרה מזאת יש לנו הסכמה עם האוצר מתחילת הדרך מה שאין לנו כמעט בשום מקום אחר במשרד הרווחה גם הסכמה על מפתחות, זה דבר שאנחנו צועקים עליו בכל מקום, את היית אתי בדיונים בדברים האלה, אין, במקרה הזה אנחנו מסודרים בצורה מושלמת עם הנושא גם של התקינה שאנחנו מקבלים אותה וגם הנושא של מפתחות לתקינה נוספת.
מנחם וגשל: עד הרגע הזה עמדו אנשי האוצר, אנשי אגף התקציבים בכל ההתחייבויות שהיו להם ואין לי שום סיבה להניח שהם לא יעמדו בכך בעתיד.
שלי יחימוביץ': מה הבעיה אם כך?
מנחם וגשל: הבעיה היא באיוש, לא בתקינה.
מנחם וגשל: אני פשוט אומר את זה כי כשאנחנו מדברים על קציני מבחן, אנחנו מדברים על העובדה שיש לי בעיה עם האיוש.
שלי יחימוביץ': רגע, הסרת תקנים קיימים?
מנחם וגשל: כן בדיוק.
שלי יחימוביץ': אז בוא תתמקד באיוש איפה הבעיה.
מנחם וגשל: אז עכשיו נעבור לבעיה באיוש ואני אסביר מה הבעיה באיוש.
מנחם וגשל: הבעיה באיוש היא בשתי רמות.
מנחם וגשל: הרי את יודעת שחלק מחוקרי הילדים הם עובדים בשירות המדינה וחלק מהם עובדים בעמותה ציבורית על פי החלטה שהיתה לפני שנים שהיתה גם בדיון אצל היועץ המשפטי לממשלה כשאליקים רובינשטיין היה היועץ המשפטי, היה דיון והיתה החלטה שממשיכים עם זה למרות שהמגמה שסומנה כבר אז שבסך הכל כל חוקרי הילדים צריכים להיות עובדי מדינה אנחנו בדרך לעניין הזה, אבל דה פקטו כרגע, מתוך 52 חוקרי ילדים שישי היום, מחציתם הם עובדי מדינה ומחציתם עובדי עמותה ציבורית אחת עמותת "קשת" שמפעילה אותם.
מנחם וגשל: מבחינת העבודה, מבחינת הצורת העבודה-
שלי יחימוביץ': כמה בפועל יש חוקרים היום?
מנחם וגשל: 52 תקנים ו- 42 עובדים בפועל.
מנחם וגשל: זה המצב ועכשיו השאלה למה יש בעיה באיוש.
מנחם וגשל: הבעיה באיוש נובעת משתי סיבות, לגבי עובדי המדינה היא נובעת מהעובדה שיש תהליכי מכרז שהם תהליכים מתמשכים, שהם חלים על כל עובדי המדינה, חלים גם כאן ואין לי אלא להסכים עם מה שאומר ד"ר קדמן, לא ניתן גם בארגון בירוקרטי כמו הממשלה שחייב להיות ארגון בירוקרטי מטבע בריאתו, לא יכול להיות שמשימות חירות מהסוג הזה יעמדו באותם תנאים כמו שעומד כל עובד מדינה שצריך להתקבל, על כם החשיבות.
שלי יחימוביץ': אבל איך הגענו ל- 10 תקנים לא מאוישים?
שלי יחימוביץ': זה אמור להיות תהליך הדרגתי.
שלי יחימוביץ': כמה זמן לוקח לקבל עובד חדש?
מנחם וגשל: המשמעות של לקבל עובד בשירות המדינה מרגע שאתה מתחיל את התהליך והתהליך מתחיל כך.
מנחם וגשל: עובד עוזב, צריך קודם כל להגיע לועדת חריגים שתחליט התקן הזה הוא תקן שניתן לאייש אותו, ועדת חריגים המשותפת לאוצר ולנציבות שירות המדינה.
מנחם וגשל: החליטה ועדת חריגים, שהתקן הזה הוא תקן ונותנת את האישור זה הולך למכרז פנימי, כולם יודעים שבמכרז הפנימי אף אחד לא יעלה על זה מפני שבתוך שירות המדינה בקוביה הזאת של חוקר ילדים הסבירות שמישהו מתוך אלה שנמצאים כבר בשירות המדינה יעלה על זה קטן מאד.
מנחם וגשל: אבל צריך לעבור את התהליך הזה, ברגע שהתהליך הזה לא נושא פרי או נפסלו כל המועמדים זה יוצא למכרז פומבי, מכרז פומבי לוקח גם את הזמן שלו עד שאתה מפרסם אותו ואתה מקבל את המועמדים, אחר כך ועדה צריכה להתכנס ואז סוף סוף במכרז הפומבי נבחרים האנשים ואז יש עוד פרוצדורה קצרה.
שלי יחימוביץ': כמה זמן כל זה לוקח?
מנחם וגשל: כל זה יכול לקחת 3 או 4 חודשים, זה פחות או יותר הזמן שלוקח כל התהליך הזה.
מנחם וגשל: אבל, ולכן לא הסכמתי להצטרף לכל מה שאמר ד"ר קדמן תגיד שיש הקפאת תקנים, יש הסכמה שהיא לא מתחילה היום, הבעיה היא בביצוע שלה.
מנחם וגשל: יש הסכמה שלגבי חוקרי הילדים והדיון היום הוא על חוקרי הילדים, שחוקרי הילדים מהבחינה הזאת אגף התקציבים למרות ההקפאה הכללית שנובעת כתוצאה מחוב גדול של המשרד, החוב הגדול של המשרד לא משפיע על חורי הילדים והאוצר מתקצב תקן לכל מקרה שעובד מדינה מסיים את התפקיד שלו, מתקצב תקן כדי שעובד יוכל להצטרף.
מנחם וגשל: אני אומר לכם חד משמעית, הבעיה המרכזית שיש לנו נכון לכרגע היא הבעיה של הליכי המכרז.
מנחם וגשל: הפנימי והחיצוני ולעניין הזה, יש הסכמה של נציבות שירות המדינה-
שלי יחימוביץ': מי האיש הרע?
מנחם וגשל: אין כאן איש רע, יש כאן פרוצדורה רעה.
מנחם וגשל: והפרוצדורה הזאת תשתנה ואני מאד מקווה מיידית על פי סיכון שאנחנו הגענו אליו בעובדה שאנחנו אמורים לפרסם על דעת נציבות שירות המדינה מכרזי עתודה.
מנחם וגשל: פירושם, שאנחנו נצא פעם בשנה, פעמיים בשנה בלי שום קשר להתפנות התקנים, על פי תחזיות, אני חוזה שבצפון יהיו לי 10 תקנים פנויים, הרעיון זה יושב בדיונים ואני מודיע את זה כאן היום רשמית, שזה עמדת נציבות שירות המדינה.
יצחק קדמן: זה לא שווה בלי מכתב של נציבות שירות המדינה, כי עם כל הכבוד אתה לא עובד של נציבות שירות המדינה אלא של משרד הרווחה.
מנחם וגשל: אתה טועה.
מנחם וגשל: אני עובד של נציבות שירות המדינה, אני עובד מדינה.
שלי יחימוביץ': מתי זה סוכם הדבר הזה?
מנחם וגשל: הדבר הזה כעיקרון כבר סוכם לפני שבועיים שלושה חודש בין היה דיון בינינו כפקידות מקצועית בדרגים הבכירים בנציבות שירות המדינה וכרגע זה סוכם גם מנכ"ל המשרד התערב בעניין הזה מול נציב שירות המדינה וזה מסוכם.
שלי יחימוביץ': מתי זה ייצא לפועל?
שלי יחימוביץ': מתי ייצאו מכרזי העתודה?
מנחם וגשל: לפי התשובה שאני קיבלתי מיידית, אבל אני חושב שצריך ואני ודאי אעקוב שזה יקרה מיידית ואני מניח שגם את תעקבי שזה יקרה מיידית, על כל פנים, אם מכרז העתודה יצא המשמעות שלו היא שנבחרים בכל אחד ממחוזות הארץ עובדים בלי שום קשר להתפנות התקנים וברגע שמתפנה תקן סביר להניח שחלק מהאנשים בעתודה כבר ימצאו מקומות אחרים, אבל מי שנמצא ברשימה יאוייש מיידית בתקן.
מנחם וגשל: זה אומר מנודת הראות שלי שהאיוש יהיה בטווח של ימים, לא של חודשים.
שלי יחימוביץ': מנחם, זה רעיון נפלא.
שלי יחימוביץ': ברמת אני ממש מברכת עליו ואני מקווה שמתישהוא הוא גם ייצא לפועל אבל איך באופן מיידי זה פותר לנו את הבעיה האקוטית והקריטית הזאת שהיא בחזקת הצלת נפשות ממש שעומדת לפנינו?
מנחם וגשל: אני רוצה לעשות הבחנה בין מה שיש לי סיכום לבין מה שאין לי סיכום.
מנחם וגשל: למה שאמרתי עכשיו יש לי סיכום, מה שאומר קדמן אם אין את זה בכתב אז מי שאמר לי את זה יכול מחר להגיד, לא התכוונתי.
מנחם וגשל: לא יודע להגיד, אני בכל זאת לא משמש בתפקיד שאם הגעתי לסיכום הזה ויש לי את הסיכום הזה שזה לא יתבצע, אני מאד מקווה שזה יתבצע אבל צריך לעקוב שזה מתבצע.
מנחם וגשל: הנקודה השניה אומרת את הדבר הבא ועליה אין לי סיכום כי לא יכולתי עיין להגיע לסיכום ואני מקווה שאני אגיע.
מנחם וגשל: שאם הפרוצדורה הזאת סוכמה לתקופת הביניים זאת אומרת, להסרת תקנים זה 6.75 כי יש לנו עוד 3 תקני עמותה, ל- 7 תקנים של עובדי מדינה הבקשה שלנו היתה אבל אין לי תושבה להגיד היום אם זה יתממש, שאותם אנחנו מבקשים לאייש כרגע באופן מיידי.
שלי יחימוביץ': אבל איך תאיישו באופן מיידי?
מנחם וגשל: יש מה שנקרא באיוש זמני שאף אחד לא אוהב אותו כי הוא משפיע לא נכון על תהליך המכרזים כי מאיישים אנשים שאחר כך מתוך התפקיד צריכים ללכת למכרז אבל זו פרוצדורה קיימת ובגלל חומרת העניין הזה ובגלל הסוגיה שבה אנחנו עוסקים, אנחנו נבקש ברגע שהנציבות תאשר את מכרזי הפקודה לאייש באופן מיידי את שבעת התקנים האלה על ידי אנשים.
שלי יחימוביץ': מתי הנציבות מאשרת את מכרזי העתודה?
מנחם וגשל: הם צריכים לאשר אותם באופן עקרוני ואני מקווה שזה יהיה בשבוע הקרוב.
שלי יחימוביץ': ואז אתם תבקשו לגייס לאלתר 7 עובדי מדינה.
מנחם וגשל: שהנציבות תאשר לנו לאייש אותם במינוי בפועל.
שלי יחימוביץ': ומאיפה תגייסו אותם?
מנחם וגשל: לא, זו לא בעיה.
מנחם וגשל: אנחנו מגייסים אותם.
מנחם וגשל: אני רוצה לומר משהו, את צריכה להבין, האינטרס למרות שאני מייצג כאן שני צדדים, אבל האינטרס של לאייש את התקנים האלה באופן מהיר הוא לא רק מנקודת הראות של הילדים, העיקר זה נקודת הראות של הילדים אבל את צריכה לדעת שיש לי כאן עוד נקודה אחת שהיא מהווה אינטרס גדול מאד לאייש את המשרות האלה, יש כאן תהליך שמאיץ את עצמו.
מנחם וגשל: חוקרי הילדים היום, כתוצאה מהעומס הנוראי שיש עליהם בגלל החוסר איוש והלחצים הגדולים מאד שעומדים, השחיקה שלהם שממילא שחיקה גדולה מאד, יש להם שחיקה גדולה מאד בגלל אופי התפקיד, יש כאן שחיקה מואצת פי שניים בגלל כל הלחצים האלה ואז יותר אנשים עוזבים את העבודה וכעוזבים יותר אנשים את העבודה יש לנו יותר משרות פנויות ויותר צרות ולכן האינטרס נכון לכרגע הוא של שני הצדדים ללכת לתהליך איוש מהיר.
מנחם וגשל: אני רוצה להציע שפשוט נעקוב כמה זמן זה ייקח.
שלי יחימוביץ': זה יקרה בודאי.
שלי יחימוביץ': הצעתך מתקבלת לאלתר.
שלי יחימוביץ': אז נכון לעכשיו אתה אומר מה שמפריד בינינו לבין פתרון הבעיה זה שנציב שירות המדינה יפרסם באופן פורמלי את העובדה שיש הסכמה בדבר מכרזי עתודה ואז אתם תבקשו כחריג לגייס לאלתר 7 עובדי מדינה.
שלי יחימוביץ': מה אתם עושים כדי לזרז את זה?
מנחם וגשל: אנחנו עשינו את כל התהליכים הנדרשים ואני אומר שוב, הסיכום היה כבר אבל להאצת התהליך מנכ"ל המשרד יודע בדיוק מהדיון הזה שהתקיים ושר הרווחה מחר אמור לענות להצעת דחופה לסדר היו9ם על אותו נושא.
מנחם וגשל: אז הוא יענה והוא בקיא בסוגיה הזאת לפרטי פרטים.
מנחם וגשל: ואני מקווה שבמאמץ הכולל ואני אומר שוב כי את שאלת אותי מי הרעים ואני אומר לך, גם אנשי לא כי אני רוצה כאן לתת הגנה-
שלי יחימוביץ': לא, מה שמפתיע אותי זה שהחשב הכללי באוצר לא אשם הפעם.
מנחם וגשל: החשב הכללי באוצר יש לו סוגיה אחרת זה הסוגיה של עובדי העמותות שתכף אתן עליה תשובה כי זו סוגיה אחרת.
מנחם וגשל: החשב הכללי באוצר לא עוסק בעובדי מדינה.
שלי יחימוביץ': קדמן, אתה רוצה להעיר משהו על הדברים?
יצחק קדמן: לא, אני רק רוצה לשאול שאלה מאד פשוטה, האם יש החלטה שבתחום הזה של חוקרי הילדים אין הקפאת תקנים וניתן לאייש בלי לעבור כל פעם מחדש לועדת חריגים על כל ההליך שועדת חריגים לוקחת?
מנחם וגשל: אתה אמרת שני דברים, לאחד כן והשני לא.
מנחם וגשל: הכן הוא שיש החלטה שלחוקרי ילדים אין הקפאת תקנים ועל כל תקן שמתפנה אגף התקציבים קיבל על עצמו לא היום לתקצב מייד תקן אחר כדי לאפשר איוש מיידי ולא להתעסק עם החוב של המשרד.
מנחם וגשל: אז מבחינה זאת אין הקפאה על חוקרי ילדים.
שלי יחימוביץ': מה שקדמן שואל זה האם כל תקן והיה עובדת יולדת הולכת לחופשת לידה ומחליטה גם לעזוב את העבודה, האם אתם צריכים לפנות לועדת חריגים כל פעם מחדש על כל תקן שמתפנה?
מנחם וגשל: כן, אבל יש הבדל בין זה שאתה פונה לועדת חריגים ואין הפשרת תקנים, ועדת החריגים זו פרוצדורה קבועה בשירות המדינה אין איוש תקן בלי ועדת חריגים.
מנחם וגשל: רוב התקנים שמגיעים לועדת חריגים, הרי אני מפנה מאות תקנים אחרים לועדת חריגים בכל מיני צורות של העסקה שיש לי בעיות במערכת.
שלי יחימוביץ': אגב, איזה אחוז מאושר?
מנחם וגשל: ברוב התקנים לא מאושר כלום מפני שהתקן מוקפא.
מנחם וגשל: במקרה הזה של חוקרי ילדים יש הפשרה אוטומטית של התקנים.
מנחם וגשל: זאת אומרת, אני צריך לעבור את הפרוצדורה של ועדת חריגים אבל עם תקן מופשר.
אתי וייסבלאי: אני עדיין לא מבינה את הקשר בין הבקשה להכניס עובדים למגזר לבין מכרזי עתודה?
מנחם וגשל: אם את לא מכניסה עובדים למערכת אז את מכניסה באופן זמני עובדים והמשמעות של העניין הזה זה שהם הולכים להיות עובדים באופן זמני קבועים.
שלי יחימוביץ': הוא אמר שהם ייכנסו לאלתר מייד ואחר כך יעברו את התהליכים.
מנחם וגשל: זה אינטרס גם שלנו להתנות את הדברים אחד בשני בגלל שאם יהיו מכרזי עתודה זה אומר שנכון לכרגע פתרנו את הבעיה.
מנחם וגשל: אם נניח הייתי מקבל כרגע 7 עובדים זמניים בלי ההבטחה של מכרזי עתודה המשמעות של העניין זה שהייתי פותר את הבעיה של ה- 7 האלה ומחרתיים עוזב עובד חדש ואני כבר אומר לך שאני יודע תחזית של עובדים חדשים חזרנו לאותה נקודת מוצא.
מנחם וגשל: אני רוצה לפתור את הבעיה ולפתור אותה מהיסוד.
מנחם וגשל: אני רוצה לקשור את שני הדברים יחד.
מנחם וגשל: שאני יכול לאייש את התקנים ואני יכול גם לקבל מכרזי עתודה.
מנחם וגשל: שהמשמעות אז היא שביום שאדם עוזב באותו יום אני הולך לועדת חריגים שצריכה לקחת לי שבוע לכל היותר כי התקן מופשר באופן אוטומטי, אני מקבל אישור של ועדת חריגים ומאייש את המשרה כי בעתודה מחכה לי אדם שכבר עבר מכרז.
מנחם וגשל: זו הפרוצדורה.
שלי יחימוביץ': O.K, המשרד לביטחון הפנים.
אלון גרוסמן: אני אתמקד בעיקר בבעיה שנוצרת בחקירה עצמה מעבר לפגיעה בקטין וכל מה שתואר פה וגם איני מסכים עם מה שאמר ד"ר קדמן.
אלון גרוסמן: קודם כל הנושא הזה של הזיכרון, הזיכרון של כל המעורבים, של הקטין, של החשודים, של העדים, זה פגיעה הראשונית.
אלון גרוסמן: פגיעה נוספת זה ביכולת לאסוף ראיות, ככל שהזמן עובר כך הסיכוי שנגיע לראיות הוא קלוש יותר.
אלון גרוסמן: יש את הפגיעה עלולה להיות בהשפעה על הקטין, ככל שעובר הזמן יכולים להשפיע ונתן פה דוגמא, ד"ר קדמן ואותה ילדה יכולה להתחרט ולחזור חזרה אחורה ולהגיד, או.
אלון גרוסמן: קי-
שלי יחימוביץ': וזה קורה?
אלון גרוסמן: ודאי שזה קורה.
אלון גרוסמן: בגלל תקופה ארוכה שהילדה הזו חיכתה היא מאבדת את האמון בכל המערכות.
אלון גרוסמן: מהניסיון שלי 24 שנים בשטח גם בטיפול בעבירות מין ובאונסים ובדברים כאלה, דברים משתנים לא בתקופה כזאת, יכול להיות תוך שעה.
שלי יחימוביץ': כי יכול להיות שבשלושת החודשים האלה גם מופעל לחץ ?
אלון גרוסמן: ודאי.
אלון גרוסמן: אנחנו לא יכולים לעשות שום דבר כמשטרה, כגוף החוקר כל זמן שאין חקירת ילדים, אנחנו גם צריכים לקחת בחשבון שחקירת ילדים גם מתייחסת למהימנות וזו גם אחת הסיבות שאנחנו לא יכולים להתחיל.
אלון גרוסמן: היו גם דברים הפוכים שילדים לפעמים בודים מלבם דברים, ילדים מושפעים מאחד הצדדים של ההורים ומשתפים פעולה כדי להפיל את הצד השני, אלה מקרים שגם כן קיימים אבל כל הנושא הזה נפגע ואנחנו לא יכולים לעשות שום דבר, לא לחקור, לא לעצור.
אלון גרוסמן: ברוב המקרים אנחנו רוצים לבצע חקירה סמויה לפני כן זאת אומרת, גם הוצאה של אותו קטין מהמקום גם פוגעת בחקירה במידה ומוציאים, מצד אחד אנחנו נוציא מאותו מקום שבו הוא סובל ונפגע אבל זה גם כן פוגע כי אז כבר אותו פוגע יודע שהולכת להיות חקירה.
שלי יחימוביץ': טוב, הבנו שגם מבחינת החקירה פרופר נגרם פה נזק מאד גדול.
שלי יחימוביץ': מי עכשיו?
שלי יחימוביץ': יעל רוטנברג מנהלת הקו הפתוח במשרד החינוך, בבקשה.
יעל רוטנברג: אני הייתי רוצה לדבר על קבוצה שפורמלית לא נמצאת ברשימה הזאת שאנחנו מדברים עליה ובקבוצה הזאת יש כמה סוגים של ילדים.
יעל רוטנברג: אחד זה החברים והחברות של הילדה של יצחק קדמן, בת ה- 12 ששמעו ממנה את הסיפור ואפילו לא מנסים ולא פונים, ואלה ילדים שפורמלית הם לא ברשימה אבל הם בהחלט ברשימה, ילדים נפגעים מאלימות או מין, שלא פונים ולא מקבלים את הסיוע, ולא מקבלים לא את התמיכה המשפטית ולא המקצועית והם אצלנו, והם ילדים שלנו ואנחנו מכירים אותם מנקודת מבט.
שלי יחימוביץ': כלומר הם מטפלים אצלכם עוד לפני שהם נותנים את העדות?
יעל רוטנברג: או שהם ילדים במצוקה והחליטו שלא לתת עדות כי שמעו שלא עושים עם זה שום דבר, או ששמעו שזה תהליך מאד מורכב, או ששמעו שיש לחצים והדברים האלה זה מן תהליך שמאיץ את עצמו, זאת אומרת, המצב הזה שיש כך וכך ילדים שמחכים זה דבר שהוא קיים בקהילה ויש לו הד שמשפיע באיזושהי צורה.
יעל רוטנברג: כאן אני רוצה להגיד, שאם במשטרה יגידו לי שאני טועה אז אני אשמח לשמוע, אבל אני חושבת שבאיזה שהוא מקום כשילדים שכן פונים למשטרה והדיווח הראשוני ואנחנו מכירים אותם, אולי לא כל כך משכנע, אולי הוא גבולי, אולי כושר הביטוי הוא לא כל כך, והשוטר שמדבר עם הילד או עם הוריו יודע מה זה אומר ואיזה תהליך מחכה לו.
יעל רוטנברג: הוא אומר, אתה יודע מה, זה ייקח המון זמן והטיעון לא כל כך זה והילדים האלה בסופו של דבר לא נכנסים לרשימה.
יעל רוטנברג: והם גם נמצאים אצלנו והם גם במצוקה במודע או לא במודע, זה יכול לקרות ואני חושבת שהמצב הוא יותר חמור ממה שיצחק קדמן תיאר ואני מאמינה שאם יאשרו כל העתודות וכל התקנים אז הרשימה עוד תגדל.
שלי יחימוביץ': העובדה שאחוז המתלוננים בקרב הילדים הוא זעיר לעומת המעשים הפליליים שנעשים בילדים זאת עובדה ידועה.
שלי יחימוביץ': את אומרת שבעצם המצב הספציפי הזה מעודד את אי הגשת התלונה.
שלי יחימוביץ': הוא מגדיל את אלה שמראש מתייאשים ואני מאמינה שאם ההד הציבורי או יהיה רושם שדברים זזים יותר אז זה ישפיע מבחינתי לחיוב.
שלי יחימוביץ': שילדים יפנו יותר.
שלי יחימוביץ': מבחינתי, אנחנו על סף סיכום אלא אם יש מישהו שרוצה להוסיף דבר מה.
רונית צור: אפשר לשאול, כולנו יודעים שגם פעוטות נפגעים, כאלה שלא תמיד יודעים לדבר וכאלה שלא תמיד מצליחים או ההורים שלהם לא תמיד מצליחים לזהות את הפגיעה.
רונית צור: מתוך ה- 2600 וגם מתוך ה- 550 יש לכם מושג כמה ילדים יש מגיל 5 ומטה או מגיל 3 ומטה?
יעל רוטנברג: אפשר לנתח את זה גם על פי נתונים של גיל אבל בסך הכל יש הרבה ילדים צעירים שנפגעים בגני ילדים ובמקומות שהם נמצאים ואפילו בין פגיעות בין בני אותו גיל, לאו דווקא מפוגע מבודר והדברים האלה הם יותר חמורים שהם לא נחקרים מייד כי הזיכרון של ילד צעיר הוא ודאי מאד קצר ואם הם לא נחקרים מיד, אם אנחנו נבוא לילד בן 3 אחרי שבועיים הוא כבר יתקשה לזכור.
דב ברנשטיין: אני חושב שנאמרו פה כל כך הרבה דברים שהלוואי וחלק מהם ייצאו לפועל ואז אני ארגיש ש- 34 שנים בשירות המדינה הצדיקו את עצמן.
דב ברנשטיין: שמעתי בשורות טובות,והלוואי והן יתממשו.
יצחק קדמן: אני לא יודע למה מנחם "החליק" החוצה מבלי שהזכיר את חלק מהתקנים שכנראה אין להם פתרון וזה אותם תקנים שמאויישים על ידי עובדי עמותות.
מנחם וגשל: לגבי עמותות המצב הוא הרבה יותר סבוך.
מנחם וגשל: כי שם יש את העניין של דו"ח מבקר המדינה על כל הנושא של זיקה של יחסי עובד – מעביד בין עמותות ויש שם הקפאה מוחלטת על קליטה של עובדי עמותות.
שלי יחימוביץ': יש כאן ועדת חריגים?
מנחם וגשל: לאור זאת וכדי להבטיח שיהיו חוקרי ילדים בדיונים שנמשכו הרבה מאד זמן אבל התקבלה כבר החלטה שכל תקן של עובד עמותה שיתפנה יקבל ביטוי בתקן של עובד מדינה ויאוייש בפרוצדורה של עובד מדינה.
מנחם וגשל: זאת אומרת, זה כאן מבטיח משהו באופן מיידי.
מנחם וגשל: גם בהחלטה שיתה אצל אליקים רובינשטיין דובר אז שכל העניין של העמותות זה עניין זמני כי זה תפקיד סטטוטורי וזה חוקר ממש, זה חוקר שעושה גם עבודה משטרתית וזה לא יכול להיות שזה יישאר בתחום העמותות אז פה חברו שני דברים יחד ובדיונים שהיו באגף התקציבים הם קיבלו החלטה בעבר, אני מניח שזה יתממש כרגע בעקבות העניין יותר בזריזות, שעובד עמותה שפינה את התקן גם מתוך הרצון לאט לאט להסדיר את הנושא של עובדי מדינה, וגם מתוך העובדה שעובדי עמותות יש לנו כרגע בעיה קשה מאד בכל המשרד עם האיוש, יתוקנן על חשבון התקן שעזב, תקן בשירות המדינה ואנחנו נקבל לפי הפרוצדורה שאמרתי נקבל עובדי מדינה.
שלי יחימוביץ': מנחם, דיברנו על 10 עובדים חסרים, מתוכם 7 עובדי מדינה, האם לשלושת העובדים החסרים בעמותות מתוכנן תקן?
שלי יחימוביץ': למה מחכים?
מנחם וגשל: לשום דבר.
מנחם וגשל: מתוכנן להם תקן, וכל הפרוצדורה תלך על כל ה- 10, לא על 7 ו- 3.
שלי יחימוביץ': מתי נזכה ל"ביאת המשיח" בעניין הזה?
שלי יחימוביץ': מתי זה ייגמר כל התהליך?
מנחם וגשל: אני אמרתי קודם שאני מקווה שאנחנו תוך שבוע נצליח לגמור את העניין של מכרזי העבודה.
מנחם וגשל: הכל גמור.
רן כהן: השאלה שלי, האם יש איזושהי תוכנית היום לסגור את הפער הזה של ה- 550 ילדים שממתינים?
שלי יחימוביץ': אנחנו שמענו על כך בהתחלה שבעצם הדבר שמפריד בין סגירת הפער לבין המצב היום הוא 10 עובדים.
שלי יחימוביץ': תקנים יש, ועדת חריגים אישרה אותם וכל מה שעכשיו צריך זה את הגיוס עצמו ולשם הגיוס מחכים לאותה החלטה של נציב שירות המדינה על מכרזי עתודה.
שלי יחימוביץ': החלטה עקרונית.
רן כהן: וברגע שהם מגוייסים, כל התור הזה נפתר תוך זמן קצר?
מנחם וגשל: קודם כל, זה סוגר את השוטף ולא ייווצרו פערים.
מנחם וגשל: אבל אף אחד לא מצפה כרגע שנקבל עוד תקנים, אנחנו נצטרך אז לעשות מבצע ברגע שידעו חוקרי הילדים שהתקן מלא.
רן כהן: אז למה לא לקחת חוקים לשעבר שיעשו מילואים ויגמרו את הפער הזה?
רן כהן: אי אפשר להשאיר את הילדים האלה במצב הזה.
יצחק קדמן: טוב, אני אומר באמת בקצרה.
יצחק קדמן: עם כל חיבתי והידידות שאני רוחש למנחם וגשל, אני לא מאמין לאף מילה שנאמרה פה.