GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עידית גודס-גרינבאום: אל ההורים היחידים במדינה, מכל מערכות החינוך, שלא יודעים איפה הילד שלהם יירשם.
רן כהן: למיטב זכרוני, הוועדות הללו צריכות לעבוד באופן שבו לאחר שהן מסיימות לשמוע את המקרה, לתת החלטה תוך חודש.
רן כהן: אז אם יתחילו לעבוד באוגוסט, מתי יחליטו באוקטובר?
רן כהן: זה נראה לא סביר.
ציפי נגל: כבוד יושב ראש הוועדה נגע בנקודה הכי משמעותית.
ציפי נגל: זאת אומרת, מבחינת משך הזמנים והמועדים להתכנסות ועדות הערכה, על החלטות של ועדות הערכה, למה הכוונה?
ציפי נגל: בעצם ועדת הערכה צריכה להתכנס אחרי שהיא קיבלה את כל המסמכים בעניינו של הפעוט.
ציפי נגל: כשאחד המסמכים זה אישור המוסד לביטוח לאומי.
ציפי נגל: אני מייצגת עמותה שמפעילה מעון של D.D.P אבל גם בנכויות אחרות.
ציפי נגל: מה שקורה שעד שהפעוט בכלל מקבל את האיבחון, עד שמגלים שמשהו לא בסדר, עד שמקבלים את האיבחון, עד שניגשים למוסד לביטוח לאומי.
ציפי נגל: מדובר בתהליך מאוד ממושך.
ציפי נגל: הרי האיבחון המוקדם ביותר הוא בגיל שנה וחצי.
ציפי נגל: זאת אומרת, עד שמסיימים את כל התהליך, ומגיעים לשלב הזה שאפשר להביא את הפעוט לוועדת הערכה על פי התנאים של הצורך להציג להם את האישור הרפואי של המוסד לביטוח לאומי, מדובר על מצב שבו הפעוט יוכל אולי לשהות במעון מאמצע השנה פחות או יותר.
ציפי נגל: פרט לזה, ועדת הערכה צריכה תוך 30 יום מיום הפנייה להוציא את ההחלטה.
ציפי נגל: מיום סיום הדיון האחרון היא צריכה לתת את ההחלטה הסופית שלה.
ציפי נגל: זאת אומרת 30 יום ראשונים, חלו 30 יום נוספים.
ציפי נגל: אם אדם רואה עצמו נפגע, הוא צריך להגיש בקשה לדיון חוזר תוך 30 יום.
ציפי נגל: לאחר מכן יש לנו ועדת קבלה, שוועדת הקבלה תיתן את החלטתה גם היא תוך 30 יום נוספים.
ציפי נגל: ואחר כך, יש עוד זכות על ההחלטה.
ציפי נגל: זאת אומרת, אנחנו נמצאים במצב שאפילו אם מתחת מינימום התאריכים לפי החוק, אנחנו מדברים על מספר חודשים מאוד ממושך.
ציפי נגל: על כן יש שתי פתרונות לדעתי.
ציפי נגל: או שוועדת הערכה תתכנס לפני תחילת הזכאות, זאת אומרת לפני תחילת השנה במעון, אבל אז היא לא תצטרך לקבל את האישור של הביטוח הלאומי, אלא אישור של פנייה של ההורים לביטוח הלאומי.
ציפי נגל: הזכאות תהיה בכפיפות באישור הגימלה.
רן כהן: בעצם זה נכון רק לגבי ילדים חדשים.
רן כהן: כי לגבי ילדים קיימים שיש להם אישור מהביטוח הלאומי כבר אין בעיה.
שלמה אליישר: היא צודקת, כל שנה מצטרפים עוד 100 ילדים חדשים.
מורית בארי: בעצם הפתרון הוא לתת זכאות רטרו-אקטיבית.
מורית בארי: כי אם המעונות יידעו שבמשך תקופה של ארבע
מורית בארי: ה-חמישה חודשים לא מקבלים שום מימון כי האישור הוא רק מיום שיש את אישור גימלת הנכה מהביטוח הלאומי—
שלמה אליישר: זו לא זכאות רטרו-אקטיבית, זו זכאות מותנית.
מורית בארי: אני אומרת אחת מהשתיים, או זכאות רטרו-אקטיבית, ועדת הערכה תתכנס מאוחר יותר, או שהזכאות מותנית בקבלת גימלה.
מורית בארי: זה פתרון שיכול לפחות לעבוד לגבי כל הילדים שהקריטריונים שלהם מבחינת הביטוח הלאומי ברורים.
רן כהן: אני חושב שהשיחה האחרונה ביניכם כבר מניחה שוועדות הערכה לא יגמרו לעבוד, בעיניי זה לא תקין.
רן כהן: אני רוצה לשאול שאלה מאוד פשוטה, ואולי ציפי ועידית יעזרו לי בעניין הזה.
רן כהן: כדי שהעניין יעבוד תקין וכל הילדים יהיו בהשמה מה-1 בספטמבר כנדרש.
רן כהן: מתי הועדות האלה צריכות לגמור לעבוד?
רן כהן: מתי הן צריכות לסיים לעבוד?
ג'ורג' צימרמן: ב-15 ביולי.
רן כהן: מדוע לא מספיק ב-15 באוגוסט?
קריאה: ועדת הערכה קובעת שהוא צריך מעון, בשביל זה צריך לחזור לעירייה.
רן כהן: אנחנו נמצאים היום ב-22 ביוני, אני לא יכול היום לבקש שיגמרו לעבוד ב-15 ביולי.
יעקב מרגי: למה לא לעשות זכאות מותנית כמו שקיים במעונות היום הרגילים?
ג'ורג' צימרמן: בנוסף לילדים זכאי חוק, יש לנו ילדים שהם לא זכאי חוק.
ג'ורג' צימרמן: שלאור העובדה שאנחנו לא ממלאים את הגן, נשארים מקומות פנויים.
ג'ורג' צימרמן: מדינת ישראל יצרה שני סוגי ילדים, ילדים שמגיע להם גן על פי חוק, וילדים שלא מגיע להם גן על פי חוק ואז ההורים צריכים לממן.
ג'ורג' צימרמן: דבר שהוא מוסתר מהגלוי, אבל הם עושים את זה בחלקו של הדבר.
ג'ורג' צימרמן: ברגע שאנחנו לא ממלאים את הגן, נשאר מקום פנוי שילדים אחרים יכולים לנצל.
ג'ורג' צימרמן: שתי בעיות – רשות מקומית באזור שלה רוצה למלא את הגן עם ילדים משלה, כי רשויות אחרות רוצות גם את המקום, כפי שאמר ד"ר אליישר, מכיוון שאין מספיק מעונות, צריך למלא ואז ילדים נשארים בחלקם, ואז צריכים לנסוע הרבה יותר רחוק.
ג'ורג' צימרמן: ולכן זה חשוב ש-15 ביולי יהיה התאריך כדי שיהיה לנו חודש וחצי להיערך לקראת ילדים שהם לא עוברים את הוועדה.
רן כהן: אני מסכים מבחינתי לגמור את זה גם ב-15 ביוני.
רן כהן: הבעיה הכי גדולה שהוא כבר עבר.
רן כהן: מה אני אומר לעצמי, אני שואל את עצמי באיזה אופן אני יכול היום לדרוש מהשרים לדאוג שועדות הערכה האלה יסיימו את העבודה שלהן כנדרש, כדי לעמוד בזמן.
רן כהן: אז ציפי אומרת, ה-15 ביולי, כי עד סוף יולי חייבים לדעת בכל גן מי מאייש.
ג'ורג' צימרמן: ועדות ההערכה לא קשורות לשרים.
ג'ורג' צימרמן: הן קשורות למשרד העבודה והרווחה, לראש האגף.
ג'ורג' צימרמן: הוא יכול לקבוע מתי הן מתקיימות.
ג'ורג' צימרמן: וזה עד ה-15 ביולי יכולים לפתור את כל הבעיות.
שלמה אליישר: עוד היום תצא הוראה לסיים את עבודת ועדות הערכה עד ה-15 ביולי.
עידית גודס-גרינבאום: צריך לזכור שהרשויות גם צריכות לארגן את ההסעות.
ציפי נגל: עם הנושא של הקבלה מותנית.
שלמה אליישר: לגבי הנושא של הקבלה המותנית, יש כאן נציג של הביטוח הלאומי?
שלמה אליישר: ג'ורג' העלה כאן סוגייה מאוד קשה.
שלמה אליישר: כולנו מכירים כאן את כל הסיפור של ילדים שיש להם נכויות, לקויות חמורות, אבל אינם זכאי חוק מעונות יום שיקומיים, בגלל מבנה התקנות של המוסד לביטוח לאומי.
שלמה אליישר: בעצם יש כאן איפה ואיפה.
שלמה אליישר: כלומר, יש מספר גדול מאוד של פעוטות שבוודאי יכלו להנות משלוש שנים של טיפול אינטניסיבי במעונות יום שיקומיים, אבל הם לא מגיעים לשם בגלל שאינם זכאי חוק.
שלמה אליישר: למעשה, ברגע שאנחנו נלך לכיוון שאתה מציע, אנחנו נציף את ועדות ההשמה במספר גדול מאוד של פניות, שבסופו של דבר יתברר שהן לא רלבנטיות.
שלמה אליישר: זה יכול גם כן לעכב את כניסתם ודיון בעניינם של פעוטות שהם זכאי חוק.
שלמה אליישר: יש כאן עם זה בעיה לא פשוטה.
שלמה אליישר: הרי בזמנו פרופסור אורנוי, הוועדה הידועה, דיברה לגבי 3,000 ו-4,000 ילדים במדינת ישראל בעלות של 100 מיליון שקל, 125 מיליון שקל, מיכל בוודאי זוכרת את זה, והנושא הזה למעשה עלה וירד, עלה וירד בדיונים שונים בכנסת ובפורומים שונים.
שלמה אליישר: הנושא הזה בעצם לא קיבל עד היום פתרון.
עידית גודס-גרינבאום: אנחנו מציעים פתרון בעניין הזה.
עידית גודס-גרינבאום: יש הצעת חוק שהונחה על ידי חבר הכנסת מלכיאור, חבר הכנסת נסים דהן וחברים אחרים מכל סיעות הכנסת שמציעה לקבוע קריטריון נוסף לזכאות בחוק מעונות יום שיקומיים עצמו.
עידית גודס-גרינבאום: אנחנו הגשנו לכם הצעה מסודרת, כינסנו מומחים להתפתחות הילד.
עידית גודס-גרינבאום: חתמו עליה 24 מומחים להתפתחות הילד.
עידית גודס-גרינבאום: מנהלי מכונים להתפתחות הילד מרחבי הארץ, שזה כמעט כל המכונים להתפתחות הילד מרחבי הארץ, שהגישו הצעה לקריטריון נוסף לזכאות למעון יום שיקומי.
שלמה אליישר: ברור שאגף השיקום מברך על היוזמה.
שלמה אליישר: המציאות שקיימת כרגע היא ועדות ההשמה.
רן כהן: אגף השיקום מברך, אבל השר בסוף נדרש לעלות לכנסת כדי להוריד אותה מסדר היום, בגלל האילוצים של האוצר.
שלמה אליישר: אני בטוח שגם שר הרווחה מסכים, מכיוון שזה תקציב אוצרי, האוצר התנגד לזה, זה ברור לגמרי.
שלמה אליישר: מדובר על תוספת של עשרות מיליוני שקלים.
רן כהן: בואו נדחה את הדיון בנושא הזה, כי אני מבין שהוא נושא שבא לקדם את כל המהלך.
רן כהן: אני מרגיש בדיון הזה ממש דחיפות גדולה מאוד איך פותחים את שנת הלימודים הקרובה.
רן כהן: אני רוצה לסכם את הסוגייה הזאת – אנחנו מקבלים את ההודעה של ד"ר אליישר שתצא עוד היום הנחייה לוועדות הערכה לסיים את עבודתן עד ה-15 ביולי, מתוך שאיפה להגיע לפתרון של כל הילדים וכל הפניות.
רן כהן: במקרים שוועדות הערכה לא יצליחו להגיע לפתרון, אז להפעיל את המרכיב של קבלה מותנית.
טליה אגמון: יש בעיה קשה עם הנושא הזה.
טליה אגמון: מה יקרה אם ועדת הערכה תאשר השמה מותנית כמו שנאמר, ואחרי שלושה חודשים כשהילד במעון, ביטוח הלאומי דוחה את התביעה?
שלמה אליישר: לא, אין דבר כזה.
שלמה אליישר: הוא לא ייכנס ב-1 בספטמבר אם לא יהיה אישור עד ה-1 בספטמבר, לזה כל הכוונה.
טליה אגמון: הוא יכול ללכת למעון, אבל הוא יתחיל ללכת רק כאשר - - -
ציפי נגל: זאת אומרת, שאין מעונות יום שיקומיים לפחות לילדי D.D.P.
שלמה אליישר: מה לעשות, זה החוק.
ציפי נגל: ברגע שיש איבחון אין לי שום ספק מבחינת הביטוח הלאומי שהוא מאשר, זה לא כמו לקויות אחרות.
רן כהן: באותה פנייה שאנחנו פונים לגבי סיום העבודה של ועדות הערכה עד ה-15 ביולי, אנחנו פונים עוד היום למנכ"ל הביטוח הלאומי לזרז את הוצאת האישורים לילדים בגיל הזה, לא יאוחר מה-15 באוגוסט.
רן כהן: ואז זה יפתור איכשהו את הבעיה שלפני סוף אוגוסט כבר לכל ילד יהיה לפחות את האישור.
רן כהן: ואז גם קבלה מותנית, אם תהיה, לפחות היא תהיה בידיעה שהילד יתקבל.
רן כהן: ההשמה תהיה לפני ה-15 ביולי, זאת אומרת השמה בקבלה מותנית.
עידית גודס-גרינבאום: מה שצריך לבקש מהביטוח הלאומי, זה לא רק לפתיחת השנה הזאת, אלא באופן כללי לתת עדיפות לילדים האלה שמועמדים למעונות שיקומיים, לתת מגבלת זמן לדעתי של חודש מיום הגשת התביעה.
עידית גודס-גרינבאום: זו קבוצה קטנה של ילדים.
רן כהן: זה נעשה על פי חוק?
רן כהן: יכול להיות שכדאי לשנות את החוק בעניין הזה ולשים שם את המגבלה של חודש.
עידית גודס-גרינבאום: אני חושבת שזה כבר חוק הביטוח הלאומי.
רן כהן: את מוכנה לבדוק את העניין הזה ולהגיד לנו, כי אם כן, נגיש בשם הוועדה תיקון לחוק בסוגייה הזאת.
רן כהן: נפנה לד"ר בן שלום לגבי הסוגייה הזאת, לקבוע כלל שתוך חודש ימים הביטוח הלאומי מוציא את האישורים הנדרשים.
יעקב מרגי: בדיון אחר בוועדה הזאת, היתה נציגת הביטוח הלאומי, אם אני לא טועה זה היה גימלות וקיצבות נכות לילדים.
יעקב מרגי: היא אמרה במפורש, אם הוועדה מאשרת, שיקולי התקציב סעיף התקציב אם יש או אין לא עובד.
יעקב מרגי: צריך להגיע להבנה, ועדות ההשמה הן די מקצועיות, זה יכול להוות בסיס.
רן כהן: הבעיה היא שוועדות הערכה האלה עובדות על סמך מסמכים שהן מקבלות לגבי כל ילד.
רן כהן: יש חוות דעת של העובדת הסוציאלית, יש מכון להתפתחות הילד, ומעקב אחר ההתקדמות של הילד.
רן כהן: יש גם אישור המוסד לביטוח לאומי.
יעקב מרגי: למה צריך להמתין עוד פעם לאישור המוסד לביטוח לאומי?
רן כהן: כי אם הוועדה מחליטה בלי האישור של הביטוח הלאומי, והיא עושה את זה בדרך של קבלה מותנית, אז רצוי שהמוסד לביטוח לאומי יתן את האישור שלו לפחות עד אמצע אוגוסט, כדי שהילד הזה אכן יתקבל וגם ייכנס.
רן כהן: אחרת הוא ילמד והמעון לא יקבל בגינו את הכסף.
עידית גודס-גרינבאום: אני רוצה רק להגיד מה היה המצב עד היום עם הנושא שציפי העלתה.
עידית גודס-גרינבאום: עד היום ילדים למשל עם D.D.P או ילדים אחרים, אנחנו ודאים לגבי זכאותם לגימלה.
עידית גודס-גרינבאום: זאת אומרת, שיש ילדים שבאים עם איבחונים שיש ודאות לגבי זכאותם לגימלה.
עידית גודס-גרינבאום: היות והליכי הביטוח הלאומי לוקחים שלושה חודשים באופן רגיל, זה לא עניין חריג.
שלמה אליישר: אגב, משלמים את זה רטרו-אקטיבי, אין כאן בעיה כספית.
שלמה אליישר: הם ישלמו מיום קבלת התביעה.
רן כהן: אבל בכל זאת זו בעיה ביורוקרטית.
עידית גודס-גרינבאום: הילדים היו נקלטים במעון לפני קבלת אישור הגימלה.
עידית גודס-גרינבאום: ביום הגיע האישור על הגימלה, שגם על הגימלה הוא רטרו-אקטיבי ליום הגשת התביעה ולפעמים קודם לכן.
עידית גודס-גרינבאום: גם משרד הרווחה היה מעביר תעריף על שהות הילד שבמעון באופן רטרואקטיבי.
עידית גודס-גרינבאום: עכשיו בעצם בעניין הזה, אומר ד"ר אליישר שיש שינוי במדיניות, וזה אומר עוד המתנה של ילדים בבית במקום להיות במעון.
רן כהן: אני רוצה לקצר את כל הזמנים האלה למינימום ההכרחי ולעמוד בלוח זמנים כדי ששנת לימודים תתחיל.
רן כהן: שכל ילד כזה יש לו מספיק צרות ולהורים שלו בטח.
רן כהן: לפחות דבר אחד יעבוד למענו וזה הביורוקרטיה.
רן כהן: הסוגייה הזאת הסתיימה.
רן כהן: אני רוצה להיכנס לסוגייה השלישית.
רן כהן: אם אני מבין נכון, ישנה עכשיו סוגייה מאוד קשה וכואבת שתתחיל, היא יכולה להיות בעצם לרועץ בצורה דראקונית מה-1 בספטמבר לגבי העניין של המימון.
רן כהן: אני יודע מה הסוגייה שאני רוצה להעלות לדיון, ד"ר אליישר יתקן או אתם תתקנו אותי.
רן כהן: אם אני מבין נכון, עד היום המעונות הללו שבהן ילדים מקבלים טיפולים רפואיים מגוונים, העלות של הטיפולים הללו היא סדר גודל של 3,800 שקלים.
רן כהן: מדובר על ילדים אוטיסטים.
רן כהן: כאשר לזה עד היום משרד הבריאות נתן פר כל ילד כ-2,900 שקלים.
רן כהן: בעבר המעונות הללו גבו מההורים כ-800 שקלים כדי לממן חלק מהטיפול הזה בעזרתם.
רן כהן: חלק נמשך גם היום, אני מבין שיש מעונות שכבר לפני שנתיים הפסיקו לגבות את הכסף הזה.
שלמה אליישר: הוצאנו הנחייה שגובה השתתפות של הורים למעון יום שיקומי לא יהיה שונה ממעון יום רגיל, והוא לא יעלה על 1,172 שקל לחודש, זה התשלום המקסימלי.
שלמה אליישר: הוא מתחיל מ-130 שקלים לאנשים שההכנסה הכוללת שלהם היא נמוכה, והוא מגיע בהכנסות הגבוהות ביותר עד 1,172, וזה ייכנס לתיקון חקיקה.
רן כהן: אם אני מבין, הבעיה הגדולה היא לגבי המעונות של גנים מגיל 3 עד גיל 7, שמשרד החינוך בעצם מנחה היום שלא לגבות את ה-800-900 שקלים מההורים כדי לממן את הטיפולים הרפואיים הללו.
רן כהן: נדמה לי שבעניין הזה ישנה איזה סתירה, או התנגשות בין משרד החינוך לבין משרד הבריאות.
רן כהן: כיוון שמשרד הבריאות הולך לקצץ את ההשתתפות שלו מ-2,900 שקלים ל-2,000.
רן כהן: כלומר להורדה של כ-900 שקלים על כל ילד, כי אז יווצר מצב שבו המעונות לא יוכלו לעמוד בטיפולים הללו, והטיפולים הללו יוקטנו באופן דרסטי.
לאה שקד: אנחנו מדברים על שתי סוגיות שלא קשורות בהכרח.
לאה שקד: הטיפול הבריאותי המקדם שאומר – שילד במעונות השיקומיים, פעוטות עד גיל 3 אמורים לקבל 14 טיפולים בשבוע, אני מייד אדבר על הכסף.
לאה שקד: בהשתתפות של ההורה ב-800 שקלים לחודש.
לאה שקד: מגיל 3 עד כניסתו של הילד לכיתה א', מספר הטיפולים קוצץ מ-14 טיפולים ל-10.5 שעות בשבוע, על ידי משרד הבריאות ומשרד האוצר, זה לא בעצם קיצוץ, אלא תלוי איך אנחנו מציגים את זה.
לאה שקד: כי משרד החינוך לילדים של חינוך מיוחד הוא נותן את הסל של הטיפולים פרא-רפואיים לילדים אוטיסטיים זה 3.4 שעות לילד בשבוע.
לאה שקד: מגיל 3, ומגיל כיתה א' ואילך זה 2.9.
לאה שקד: טרום התוספת התקציבית, נתקבלה תוספת תקציבית על ידי משרד האוצר, היה מצב שהוא היה מאוד בעייתי.
לאה שקד: שהיה איזשהו תקציב מאוד מינימלי, הראשון שקיבל את ה-14 שעות נכנס והיה בפנים, והאחרים פשוט חיכו ולא קיבלו.
לאה שקד: ולכן היה איזשהו הסדר עם משרד האוצר, בין משרד האוצר לבין משרד הבריאות שאמר שבמעונות השיקומיים שאין השתתפות של משרד החינוך, אפילו לא בבסיס, הילדים יקבלו 14 שעות בשבוע.
לאה שקד: ובמשרד החינוך ה-14 משלים את התקציב הבסיסי שיש למשרד החינוך שזה 3.4 שזה קרוב ל-3.5 שעות.
לאה שקד: עם זה משרד הבריאות קורא לזה קיצוץ, אני לא בטוחה שזה קיצוץ, אבל זה כרגע לא הנושא.
רן כהן: למה זה לא הנושא, זה נושא כן משמעותי.
רן כהן: אני חושב שמשרד הבריאות צריך להגיד את זה, לא אני.
רן כהן: אני מבין שהילדים האלה מבחינה מקצועית-רפואית הם צריכים את הטיפול של ה-14 שעות.
לאה שקד: אלה מקבלים את ה-14 שעות.
רן כהן: לא אני קבעתי את זה וגם לא אתם.
רן כהן: הם צריכים את ה-14 שעות האלה כדי לתת מענה להתפתחות הנורמטיבית שלהם.
לאה שקד: אכן, אלה ואלה מקבלים את ה-14.
לאה שקד: 14 מקבלים במעונות היום השיקומיים.
לאה שקד: בגנים של החינוך המיוחד מקבל את ה-14 שעות, שזה תצריף של 10.5 של משרד הבריאות, ועוד 3.5 של משרד החינוך.
לאה שקד: ולכן אלה ואלה ה-14.
לאה שקד: היה מי שחשב במשרד הבריאות, אני בודאי לא אתנגד לזה, שבגן הילדים היה צריך לקבל 14 פלוס ה-3.4 שמשרד החינוך טוען.
לאה שקד: אבל לדעתי לא זאת הבעיה המהותית שאנחנו כרגע נתקלים בה שהיא מעבר לכסף.
לאה שקד: הגנים במשרד החינוך הם גנים שפועלים תחת חוק לימוד חובה חלקם, ובנוסף לזה גם תחת חוק חינוך חינם.
לאה שקד: לא ייתכן מצב שזה מנוגד לחוק אחר, שמשרד האוצר ומשרד הבריאות ידרוש מראש 800 שקלים מכל הורה שנכנס לגן הילדים.
רן כהן: כן, אבל החוק הוא חוק חינוך חובה.
לאה שקד: חינם.
רן כהן: פה לא מדובר על חינוך, פה מדובר על טיפול רפואי.
לאה שקד: הגנים שהם גנים של משרד החינוך, שמתחילים לפעול כמסגרת של חוק חינוך מיוחד, אין השתתפות של הורים.
לאה שקד: החוק מקנה שירותים לילד, כולל שירותים רפואיים.
לאה שקד: כי אנחנו גם קונים בגנים שלנו שירותי רופא ועובד סוציאלי.
רן כהן: זה כתוב בחוק שגם השירותים הרפואיים הם חינם?
לאה שקד: בוודאי.
לאה שקד: אנחנו לא מתנגדים לתוספת הבריאותית, מה שנקרא טיפול בריאותי מקדם.
לאה שקד: אנחנו בהחלט בעד הטיפול הבריאותי המקדם.
לאה שקד: אבל אנחנו נגד כאוס.
לאה שקד: כי מה שקורה הוא שמשרד הבריאות ומשרד האוצר החליטו שאת הטיפול הבריאותי המקדם הוא יכניס לתוך מוסדות שהם מוסדות רשמיים לכל עניין ודבר, ושהמורים שלהם והמטפלים הם עובדי מדינה, והם יתנו את התוספת של הטיפול הבריאותי המקדם באמצעות עמותות.
לאה שקד: תארו לעצמכם מצב, שחלק מההורים יהיו חברים בעמותה אחת, חלק מההורים יהיו חברים בעמותה אחרת, והם כולם יעשו עליהום על אותה גננת מסכנה.
לאה שקד: אצלנו יום הלימודים מתקיים בין שמונה לרבע לחמש.
רן כהן: אותו גן עובד עם שתי עמותות?
רן כהן: או שתמיד הגן שייך לעמותה?
לאה שקד: אין גן ששייך לעמותה.
לאה שקד: הגן הוא רשמי של מדינת ישראל.
רן כהן: הוא מופעל על ידי השלטון המקומי?
לאה שקד: ולכן הוא לא יכול להיות מופעל על ידי גורמים חיצוניים.
לאה שקד: אם ה-3.4, אם בגן הזה במקסימום יש 8 תלמידים, הטיפול הבריאותי שמשרד החינוך נותן באמצעות עובדי מדינה, אותה קלינאית תקשורת היא עובדת מדינה, 27 שעות מעבר לשעות אורך של הלימודים.
לאה שקד: עכשיו באמצעות איזושהי עמותה שלא זכתה במכרז, אלא היא קיבלה את הטיפול הבריאותי, תיכנס לאיזשהו גן ילדים ותוסיף 80 שעות משלה, ותיתן הנחיות לגננת.
לאה שקד: זה מצב של כאוס.
רן כהן: סליחה, אנחנו רוצים להבין מלאה מה שהיא מסבירה, לא מה שאתם מתקוממים.
לאה שקד: אני לא מדברת על המעונות השיקומיים, זה לא קשור.
לאה שקד: כרגע אנחנו מדברים על הגנים.
רן כהן: אני מבקש לשמוע את לאה בנחת, בלי ההפרעות.
רן כהן: זה לא מועיל לא לא, ולא לחבר הכנסת מרגי.
הניה מרמורשטיין: זה קשור מעל גיל 3, אין פה שום נציג של גנים.
שלמה אליישר: זה לא שייך בכלל לחוק מעונות יום שיקומיים.
רן כהן: אגיד לך מה הבעיה ד"ר אליישר.
רן כהן: הנושא של הדיון שלנו זה איך להיערך לקראת שנת הלימודים הקרובה.
לאה שקד: מגיל שלוש זה כבר לא מעונות שיקומיים, זה מוסדות, זה נכנס תחת חוק חינוך מיוחד שהוא חוק חינם.
לאה שקד: יש לנו בעיה שלא קשורה לשולחן הזה.
לאה שקד: מאחר והתחלתי להסביר מה שקורה, כי יש פה איזשהו דיפוננס, שהוא התנגשות בין מצד אחד חוק והטיפול הבריאותי המקדם לא פועל מתוקף חוק.
לאה שקד: פניתי לד"ר ברלוביץ' במשרד הבריאות, ואנחנו אמורים להסדיר את ההתנהלות של אותה תוספת של הטיפול הבריאותי המקדם שאנחנו מאוד מברכים עליו.
לאה שקד: אחת האפשרויות זה לעשות את הפיצול בין הטיפולים הפרא-רפואיים, ואז משרד הבריאות יקנה את זה ישירות מאיתנו.
לאה שקד: כמו שאנחנו קונים ממשרד הבריאות שירותי בריאות.
לאה שקד: או האופציה השנייה, זה ללכת באמצעות הרשויות המקומיות, כמו שמשרד החינוך מממן סייעות אבל הוא לא מפעיל את זה, ולמנוע את אותו כאוס שעלול להיווצר כתוצאה מהתנגשויות בין החוקים ובין העמותות.
שלמה אליישר: זה לא שייך.
רן כהן: יש דבר אחד שהוא כן שייך מבחינתי.
רן כהן: אני שואל אותך לאה שקד, ואת משרד הבריאות.
רן כהן: השאלה היא האם עלול להיווצר מצב שבו מה-1 בספטמבר ילדים בגנים הללו יקבלו פחות שעות של טיפול רפואי בגין העובדה שהתקציב ממשרד הבריאות מקוצץ.
רן כהן: האם יש סכנה אמיתית שבגין העובדה שמשרד הבריאות מקצץ מ-2,900 שקלים ל-2,000 הילדים הללו יקבלו פחות שעות טיפול, או שחלילה וחס המעונות ייסגרו, אני לא יודע.
לאה שקד: מה אתם אומרים משרד הבריאות?
טליה אגמון: השאלה מתמקדת למעונות יום השיקומיים או לגנים?
טליה אגמון: מדובר על החינוך המיוחד.
טליה אגמון: ראשית, זה לא הנושא של הישיבה, ואין לי ידע לגבי מה שקורה בחינוך המיוחד.
טליה אגמון: אפשר יהיה לחזור למשרד ולבדוק את הנושא הזה אם הוועדה תרצה תשובה, תקבל אותה.
טליה אגמון: אבל לא לי ולא לד"ר וייל יש ידע לגבי מה שקורה בגנים של החינוך המיוחד מעל גיל 3.
טליה אגמון: לגבי מעונות יום שיקומיים, בגדול שם יש החלטה שהתקבלה ביחד עם משרד הרווחה שההורים משתתפים במעונות לפי רמות ההכנסה שנקבעו והמדרגות הרגילות, והורים לילדים אוטיסטים לא ישלמו יותר כסף מהורים לילדים לא אוטיסטים.
טליה אגמון: זה לגבי ההשתתפות של ההורים.
רן כהן: יוצא מזה טליה, שיש בעצם הסכמה ביניכם לפחות, בלי משרד החינוך, על השתתפות הורים.
שלמה אליישר: זה לא שייך לחוק חינוך מיוחד, אלה שני דברים שונים.
רן כהן: אני מבין, בלי קשר לחוק חינוך מיוחד, אתם אומרים בעצם יש השתתפות הורים ולא יותר מ...
שלמה אליישר: נכון.
שלמה אליישר: יש תקווה להשתתפות הורים ולמעונות יום שיקומיים.
מיכל וייל: אני יכולה להתייחס רק לנושא של מעונות יום שיקומיים מה שטליה אמרה.
מיכל וייל: לגבי הילדים היותר גדולים, צריכים לבדוק את זה.
עידית גודס-גרינבאום: הנושא שנמצא על סדר היום מבחינת פעוטות עם צרכים רפואיים, כאן המלה טיפול רפואי לגבי ילדים אוטיסטים הוא קצת מטעה, כי זה טיפול מקדם.
עידית גודס-גרינבאום: אנחנו מדברים על צרכים רפואיים.
רן כהן: אגב, ביקרנו במעון כזה ביפו, זה היה מרשים באופן ממש עד התרגשות, כמעט עד דמעות.
רן כהן: אני חייב להגיד פשוט עבודת קודש.
רן כהן: נפלא.
עידית גודס-גרינבאום: הנושא השלישי שעל סדר היום, הוא נושא של צרכים רפואיים פר-אקסלנס.
עידית גודס-גרינבאום: זאת אומרת הטיפולים הפולשניים, חודרניים.
עידית גודס-גרינבאום: זה הנושא שמאוד מטריד אותנו כרגע, היתה עתירה לבג"צ, בית המשפט פסק לקראת סוף אפריל שהמדינה חייבת לספק ציוד וכוח אדם מתאים כדי לשלב פעוטות עם צרכים רפואיים במעונות יום שיקומיים.
עידית גודס-גרינבאום: אנחנו היום במצב שחודשיים לפני פתיחת שנת הלימודים, עדיין הפעוטות עם הצרכים הרפואיים לא יודעים באיזה מעונות יוכלו לקלוט אותם, איזה ציוד יהיה במעונות האלה, איזה כוח אדם יהיה במעונות האלה.
עידית גודס-גרינבאום: וכבר באופן מיידי, יש לנו כאן הנחיות של המדינה שסותרות את החלטת בג"צ.
עידית גודס-גרינבאום: הנחייה שיצאה אחרי בג"צ של משרד הבריאות למעון לקלוט ילדה עם טרכוסטום.
עידית גודס-גרינבאום: הנחייה של משרד הבריאות שיצאה אחרי החלטת בג"צ לקלוט ילדה עם טרכוסטום, שזו ילדה שנושמת דרך גור בגרונה ונמצאת בסכנת חנק תמידית, ועל כן על פי חוות דעת רפואית צריכה השגחה צמודה כל היום.
עידית גודס-גרינבאום: ועל פי תקנות הרופאים, מי שיכול לבצע את שאיבת הליחה מהקנה הוא רק אחות.
ציפי נגל: זו פרשנות שטענו לגביה בבג"צ, והטענה שלכם לא התקבלה.
יעקב מרגי: זה מי שהוכשר לכך.
עידית גודס-גרינבאום: הטיפול היחיד שתקנות הרופאים אומרות לגביו במפורש, שהוא יכול להיות מבוצע על ידי אחות זה השאיבה העמוקה של נוזלים מקנה הנשימה.
עידית גודס-גרינבאום: כתוב במפורש בתקנות הרופאים שיכול להיות מבוצע על ידי אחות, ובג"צ קבע במפורש, שהמדינה, כל עוד תקנות הרופאים עומדות בנוסח הנוכחי שלהן, איננה יכולה להנחות לפעול באמצעות סייעת לגבי אותם מקרים.
עידית גודס-גרינבאום: באופן כללי, הילדים שלמשל ממתינים בתור לבית חולים "אלין" לא יודעים עד היום מה הם יקבלו בשנה הבאה.
עידית גודס-גרינבאום: האם בבית החולים יהיה מעון שיקומי, איזה סל של ציוד של כוח אדם יסופק להם מכוח חוק מעונות יום שיקומיים, שאלה ילדים עם צרכים רפואיים.
עידית גודס-גרינבאום: ילדים גם שיקומיים, וגם עם צרכים רפואיים מאוד קשים.
עידית גודס-גרינבאום: וכך ברחבי הארץ בכלל.
ציפי נגל: חלק ממה שהועלה כאן רלבנטי לדיון, וחלק לא רלבנטי לדיון.
ציפי נגל: הבעיה הזו של הגבייה ושל השתתפות ההורים היתה בעייתית גם במעונות יום שיקומיים.
ציפי נגל: אז ד"ר אליישר בישר בתחילת העלאת הנושא שבמסגרת מעונות היום השיקומיים הנושא הוסדר עדיין, אם יש אישור לגבות מההורים עד גובה סכום מסויים שזה פותר את הבעיה.
שוש קמינסקי: במחלקה לשירותים חברתיים.
שלמה אליישר: גובה השתתפות הורים נקבעת על ידי עובדי זכאות במחלקות לשירותים חברתיים.
שלמה אליישר: למעשה קבענו תקרה, ואמרנו שבגלל שלהורים לילדים עם בעיות רפואיות, ילדים נכים, פעוטות עם לקויות ונכויות,יש הוצאות גדולות מאוד.
שלמה אליישר: לא יעלה על הדעת שאנחנו נחייב אותם להשתתף בדמי החזקה, יותר מאשר ילדים במעונות יום רגילים.
שלמה אליישר: ולכן אמרנו שאנחנו נשתמש באותו סולם.
שלמה אליישר: כלומר, התקרה תהיה בדיוק אותה תקרה, כמו שיש השתתפות של הורה בעל הכנסה מאוד גבוהה לילד במעון ביום רגיל.
שלמה אליישר: וזה כדי לא לקפח הורים שיש להם ילדים עם בעיות רפואיות מורכבות, שממילא יש הרבה מאוד הוצאות שנופלות על המשפחה.
ציפי נגל: אם כך אנחנו נשארים בבעיה.
ציפי נגל: מה שקורה זה שלגבי סל השירותים הבסיסי של מעונות יום שיקומיים שזה הסל מרווחה, יש איזשהו אישור לגביית השתתפות מההורים.
ציפי נגל: אבל לגבי אותו טיפול בריאותי מקדם לילדים האוטיסטים זו תוספת של 14 שעות מעבר לסל השירותים שמוגדר בחוק מעונות יום שיקומיים.
שלמה אליישר: ההשתתפות היא לא מעבר.
ציפי נגל: אבל זה חייב להיות מעבר, זה לסל נוסף.
שלמה אליישר: לא, זה חלק מהסל.
שלמה אליישר: זה לא מעבר.
שלמה אליישר: שיירשם בפרוטוקול, הורה לא יחוייב, גם הורה לפעוט עם אוטיזם, לא יחוייב לשלם מעבר לגובה שאני כרגע נקבתי שהוא הסכום המקסימלי, ולא משנה כמה סל רפואי נכנס לעניין הזה.
ציפי נגל: זאת אומרת מבחינתי, אם היה איזשהו הסדר שאומר יהיה מקסימום, מתוכו תנוכה ההשתתפות של ה-800 שקלים לחודש מהטיפול הפרא-רפואי, והדלתא תועבר לרשות המקומית, בסדר.
ציפי נגל: אבל אתה מדבר על מצב שהרשות המקומית מלכתחילה, לצורך קביעת הזכאות וההשמה, מבחינת כל התהליך, כבר גובה את המקסימום שהיא זכאית לגבות מההורה, ואז אנחנו מגיעים למצב שאנחנו לא יכולים לגבות שקל מההורה.
ציפי נגל: ושוב אנחנו נמצאים במצב שאנחנו חסרים את אותם 800 שקלים דמי השתתפות הורים.
ציפי נגל: לגבי הנושא השני, אני באמת לא ארחיב עליו כי הוא באמת לא רלבנטי.
ציפי נגל: אין, לא את ד"ר דליה גלבוע, שהיא אחראית במשרד הבריאות בנושא.
ציפי נגל: אנחנו מטפלים בנושא, אני רק חייבת כיוון שהנושא הועלה לפרוטוקול, להעיר בהערת אגב, שהצעת הפתרון האפשרית של להעביר את הסכום מהבריאות לחינוך, זה נושא שנפסל במשרד הבריאות.
ציפי נגל: בהחלטה של שר הבריאות אמרו חד-משמעית מדובר בטיפולים רפואיים פר-אקסלנס, שלא ייתכן שיועברו למשרד החינוך.
ציפי נגל: כיוון שזה היה בפרוטוקול, הרגשתי דחף לאו בר כיבוש להעיר על הנושא הזה.
ציפי נגל: לגבי הנושא של מעונות יום שיקומיים, אז גם במסגרת מעונות יום שיקומיים, הנושא הזה לא הוסדר.
ציפי נגל: אנחנו נמצאים במצב שאנחנו לא יכולים לגבות מההורים.
ציפי נגל: מצב שהוגדר מלכתחילה כמבוסס על השתתפות הורים.
ג'ורג' צימרמן: במצב שיש שני סוגי ילדים שמקבלים על פי חוק, יש גם את עניין השירותים ובתשלום התעריף של משרד העבודה והרווחה.
ג'ורג' צימרמן: כאשר יש זכאי חוק, אנחנו מקבלים משהו כמו 6,500 שקלים, כולל ההסעות.
ג'ורג' צימרמן: 4,500 שקלים ועוד 1,564.
ג'ורג' צימרמן: כרגע אנחנו מדברים על ילדים שהם לא זכאי חוק שעבורם אנחנו מקבלים משהו כמו 2,700 שקלים, אוזנייך שמעו טוב, 2,700 לא כולל הסעות, וזה לא אמור לכלול את כל הנושא הפרא-רפואי.
ג'ורג' צימרמן: אנחנו לא יכולים לגבות כסף מההורים כדי לממן, חלקו דרך קופות החולים, וההחזרים שאנחנו מחזירים להורים, ובחלקו הורה צריך לשלם כמו שהוא אמר - הבן שלי הולך לגן אני משלם עבורו גם.
ג'ורג' צימרמן: אני צריך גם לגבות.
ג'ורג' צימרמן: אנחנו המעונות השיקומיים גם עוזרים בכל נושא ההסעה.
ג'ורג' צימרמן: אם ילד צריך לנסוע, והוא לא זכאי חוק גם אם אין לו הסעה, אז גם צריך לממן הסעה באיזושהי צורה, צריך לקחת כסף עבור ההסעה, עבור הנושא הפרא-רפואי.
ג'ורג' צימרמן: אי אפשר להגביל אותנו ולדרוש לתת את כל השירותים לכל הילדים ולא לשלם.
שלמה אליישר: מר צימרמן צודק בהחלט, יש כאן לאקונה מאוד קשה.