GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק לוי: עובדת סוציאלית מטפלת ב-500 משפחות, פקידת סעד מטפלת ב-2,000 משפחות, ובמצב כזה, איך אתם רוצים שנתקדם?
יצחק לוי: חברות החסד לא מטפלות אלא הן נותנות אוכל וטיולים.
יצחק לוי: הן לא מטפלות והן לא מגיעות לשורש העניין.
יצחק לוי: זה דבר אחד שלדעתי הוא שובר שוויון.
יצחק לוי: אפשר פה לשנות מצב.
יצחק לוי: אם אתה מוסיף 300, 400, 500 משרות בארץ, אתה יכול לשנות את המצב.
יצחק לוי: צריך לדעת שזה שווה.
יצחק לוי: אם השר הרצוג, עד סוף הקדנציה שלו – שגם אני חושב שהיא לא מעט ארוכה – יוסיף 500 משרות, זה דבר מאוד חשוב שנעשה ואז אפשר יהיה לעבוד ואז יהיה אל מי ללכת ואל מי לפנות.
יצחק לוי: הדבר השני שאני רוצה לומר והוא קשור הוא שצריך לפתוח מרכזי טיפול.
יצחק לוי: יש הצעה של חבר הכנסת מלכיאור, שאני חושב שכבר עברה בקריאה ראשונה, שמדברת על מרכזי הטיפול.
יצחק לוי: מרכזי הטיפול האלה הם מרכזי טיפול לנפגעים, אבל צריך מרכזי טיפול לפוגעים ומרכזי טיפול למשפחה.
יצחק לוי: המדינה צריכה לתת מענה טיפולי.
יצחק לוי: שני הדברים שאמרתי כרוכים בכותרת אחת והיא שהמדינה צריכה לתת מענה טיפולי לבעיות של הילדים במדינת ישראל.
יצחק לוי: אלו לדעתי שני הדברים שהם החשובים ביותר.
שלי יחימוביץ': אני מתנצלת לפני כל אנשי המקצוע שהגיעו לכאן, שהם אורחים קבועים בוועדה הזאת, אבל חשוב לנו באמת למצות את השהות הנדירה של השר אתנו ולשמוע מה יש לו לומר, ואני בטוחה שתבינו אותו.
שלי יחימוביץ': לסיום הסבב הזה נשמע את דוקטור יצחק קדמן שהוא חבר כנסת של כבוד בוועדה הזאת ואני תמיד אומרת שאנחנו באים והולכים ותחומי העניין שלנו גם משתנים מטבע הדברים, אבל הוא ניצב כאן כצוק איתן כדי לגונן על כל מה שקשור בזכויות הילדים.
יצחק קדמן: תודה רבה גברתי היושבת-ראש, אדוני השר, אדוני המנכ"ל.
יצחק קדמן: בעונג אני מצטרף לברכות.
יצחק קדמן: אני יכול להעיד על השר שאני מכיר אותו הרבה שנים, שבכל תפקידיו הקודמים, גם אלו שלא נגעו לנושא הרווחה, תמיד היה לו לב לנושאי הילדים.
יצחק קדמן: אני חושב שכמעט בכל הכנסים שהשר השתתף בתפקידיו השונים בעבר זה בא לידי ביטוי.
יצחק קדמן: אני יודע שההגה בידיים בטוחות.
יצחק קדמן: אני מוכרח לומר גם לך אדוני השר שאתה משול בעיניי לשחיין.
יצחק קדמן: אתה יודע לשחות, יש לך כושר, יש לך אינטליגנציית ספורט גבוהה, אלא שאתה עומד על שפת בריכה ריקה.
יצחק קדמן: לכן, בניגוד לאחרים אני חושש לתת לך רוח גבית כי אני לא יודע לאן תיפול.
יצחק קדמן: אני אומר את הדברים שאולי הם נשמעים מבדחים אבל הם עצובים מאין כמותם.
יצחק קדמן: משרד הרווחה, לפחות בעשר השנים האחרונות, הוכה מכה קשה ביותר בתקציבים, בכוח אדם, בשיתוק מוחלט.
יצחק קדמן: אני אומר את הדברים בכאב ולא נגד אנשי המקצוע המצויים במשרד כי אני מכיר אותם מזה שנים ואני יודע מה מצבם.
יצחק קדמן: כל אלה שתולים יותר מדיי תקוות בשר, אני רק רוצה לומר שנוציא מהראש שהשר הוא מי שמנהל את משרדו.
יצחק קדמן: החשב הכללי מנהל את המשרד שלו, נציב שירות המדינה מנהל את המשרד שלו ואנשי אגף התקציבים מנהלים את המשרד שלו.
יצחק קדמן: גם כאשר מפשירים תקן של קצין מבחן, צריך שנה להליכים כדי לאייש אותו.
יצחק קדמן: המדינה משותקת לגמרי.
יצחק קדמן: לפני חצי שנה היה סיכום אתנו שיכניסו למתקן מיכל, בו נמצאים ילדי פליטים וילדי עובדים זרים ששוהים בארץ שלא כחוק, להכניס חצי תקן.
יצחק קדמן: דיברתי עם מנהלת המתקן שאמרה לי בדמעות שהילדים באים אליה עם בעיות ואלה ילדים שאין להם כאן משפחה ואין להם נפש חיה, והיא לא יודעת מה לעשות אתם.
יצחק קדמן: סוכם שיהיה חצי תקן לעובד סוציאלי במתקן הזה, אבל שנה שלמה עברה והתקן הזה עדיין לא מאויש ואף אחד לא יכול לומר מתי הוא יהיה מאויש.
יצחק קדמן: זה מצב בלתי אפשרי.
יצחק קדמן: לכן אדוני השר, אני פונה אליך לא כשר הרווחה אלא כחבר ממשלה ומבקש ממך שתתירו את הפלונטר הזה.
יצחק קדמן: לא יכול להיות שבעיר כמו ערד, למעלה משנה אין קצין מבחן והתקן לא מאויש.
יצחק קדמן: מי יטפל בנערים האלה?
יצחק קדמן: אני לא רוצה להאריך אבל לספר לך אדוני השר סיפור אחד.
יצחק קדמן: אתם יודעים שלפני מספר ימים פורסם בעיתון שילדה בת 9 במשך חודשיים הייתה כלואה בבית בלי אוכל, בלי טלפון, בלי בית ספר, בלי כלום וזה קרה במדינת ישראל ולא באפריקה.
יצחק קדמן: בשלב מסוים היא כבר לא יכלה יותר – ילדה נפלאה שגייסה כוחות – והתחילה לצעוק שריפה.
יצחק קדמן: שמעו שריפה, הזעיקו את המשטרה ואולי גם את מכבי האש.
יצחק קדמן: הגיעה המשטרה, פרצה לבית כי הכול היה נעול והיא לא יכלה אפילו לצאת, ואז הסתבר שאימא שלה עולה חדשה חד-הורית – ואני לא מטיל בה כרגע שום אשמה כי מי שהביא אותה למצב הזה, הוא אולי אשם – כלאה אותה בבית ונסעה לעבוד במקום אחר, היא עובדת מבוקר עד ערב והילדה כלואה בבית חודשיים.
יצחק קדמן: איפה מערכת החינוך?
יצחק קדמן: הילדה לא בבית ספר.
יצחק קדמן: איפה מערכת הרווחה?
יצחק קדמן: ביררנו והתקשרנו ללשכת הרווחה שחבר הכנסת לוי אומר, ובצדק, שצריך לחזק אותה וקיבלנו תשובה מפתיעה.
יצחק קדמן: הילדה לפני חודשיים עברה מעיר אחרת והעיר האחרת לא התעצלה וכתבה דוח כי הם הכירו את המשפחה ואת בעיותיה.
יצחק קדמן: הם כתבו שעוברת משפחה עם המון בעיות וביקשו לשים לב לילדה.
יצחק קדמן: אמרה לי פקידת הסעד אתמול שהיא מרגישה איום ונורא כי היא ידעה, הדיווח היה אצלה במשך חודשיים, אבל היא מזמינה אותי לבוא ולראות איך נראה השולחן שלי וכי זה המקרה הכי פחות שיש לה בערימה המונחת לפניה.
יצחק קדמן: אני אומר לכם שעבודת הגנה על ילדים לא מתבצעת.
יצחק קדמן: לא צריך את ועדת שמידט, לא צריך פרויקטים מיוחדים כי עובדי השטח יודעים מה לעשות.
יצחק קדמן: התפרסם עכשיו מחקר שהוזמן על ידי שירות המבחן על טיפול בעברייני מין מתבגרים.
יצחק קדמן: הם יודעים מה לעשות, אבל תנו להם את הכלים.
דב חנין: ברכות לשר ולמנכ"ל, שני אנשים מצוינים בתפקיד מאוד קשה.
דב חנין: הנתונים שבפניכם, ואתם מכירים אותם היטב, הם נתונים של משבר.
דב חנין: דרך הילדים אנחנו רואים תמונה קשה של מה שקורה בחברה הישראלית בכלל בנושאים שאתה אדוני השר מופקד עליהם.
דב חנין: אנחנו רואים מגמה שלילית של הידרדרות.
דב חנין: יותר עוני אצל ילדים ופחות היחלצות מהעוני של ילדים, יותר עבריינות של ילדים ונוער, יותר ילדים ובני נוער שהם קורבנות של עבריינות, ובכל המישורים האלה התמונה היא תמונה של הידרדרות.
דב חנין: אנחנו במקום הרבה יותר גרוע מאשר היינו לפני כמה שנים.
דב חנין: התפקיד שלך אדוני השר הוא להיות אופוזיציה.
דב חנין: אני יודע שזה לא מכובד לומר את זה לשר בממשלה, אבל אני רוצה לומר לך בכנות את מה שלדעתי אתה צריך לעשות.
דב חנין: אדוני השר, גם במערכת שלאתה מופקד עליה ישנם מערכים של הפרטה כולל בנושאים שלא קשורים רק לילדים אבל גם לילדים.
דב חנין: אני יודע שגם יושבת-ראש הוועדה עוסקת בנושאים האלה, ואלה גם נושאים בהם אני פניתי אליך אדוני השר.
דב חנין: אני מקווה שנמשיך את הדיאלוג כי יש לזה השלכות גם על ילדים אבל גם בכלל.
דב חנין: בקשה לשיתוף פעולה ועזרה שלכם בנושא שהוא נושא רווחה אמיתי אבל הוא מובל על ידי משרד אחר, משרד המשפטים, והוא הנושא של הליכים חליפיים לנוער, נושא שבו לצערי במשרד המשפטים אני נתקל ביותר מדיי חשיבה פורמאלית ופחות מדיי בחשיבה מעשית שמתייחסת אל הבעיה הזו כאל בעיה חברתית.
דב חנין: השר יצחק הרצוג: נושא מעניין ואשמח לקבל ממך נייר עליו.
דב חנין: אותי הוא מאוד מעניין.
דב חנין: אני מודה לרן כהן שהצטרף.
דב חנין: אתו אנחנו עובדים באינטנסיביות לסגור את נושא החוק של הפתרון החוץ-ביתי.
רן כהן: הפתרון הקהילתי.
יצחק הרצוג: אני מיד אתייחס לזה, האיזון הראוי בין חוץ-ביתי לקהילתי.
יצחק הרצוג: יש לי שתי הערות מבוא כאשר הערה ראשונה היא הערת על, בפני אילו אילוצים אנחנו נמצאים והאילוצים הם אילוצים כלל-מערכתיים.
יצחק הרצוג: אי אפשר לחיות רק בבועה של הוועדה אלא יש גם נושאים מאוד גדולים שאנחנו עוסקים בהם כמו ניצולי השואה, יישום דוח לרון, שילוב נכים בתעסוקה, הטיפול באדם המפגר, כל התוכנית של סגירת פערים שמיד אני אתייחס אליה כי יש לה השלכה ישירה כמובן, נושא הרעב, האוכל והמזון, כמובן רפורמה מקיפה בלשכות הרווחה ובשירותי הרווחה, נושא התקנים שהוא נושא כללי שנוגע לא רק לילדים, עובדים סוציאליים, תנאי השכר של עובדים סוציאליים, סביבת העבודה של עובדים סוציאליים, אלימות נגד עובדים סוציאליים.
יצחק הרצוג: כל הנושאים האלה מהווים מכלול אחד גדול שכמו שאתם אומרים המצב הוא שהשירותים החברתיים בישראל נדחקו לקרן זווית ולחצו אותם עוד ועוד וסחטו מהם עד קליפת הלימון.
יצחק הרצוג: זו סכנה ברמה הלאומית.
יצחק הרצוג: ההיבט השני שחשוב לציין אותו בהקשר הזה הוא שאנחנו גם נמצאים במצב לאומי מסובך מצד אחד ואילוצים נוספים שקיימים בכל מערכת, ואני לא צריך לפרט אותם כי אתם חיים בסביבה הזו יום יום ושעה שעה.
יצחק הרצוג: כאן אנחנו צריכים לכן להגדיר את העדיפויות ולומר על מה אנחנו הולכים בראש ובראשונה.
יצחק הרצוג: הדבר הסביר הוא קודם כל ללכת על נושא התקנים בכלל – כוח אדם וסביבת העבודה – ושנית, תקצוב למטרות ספציפיות כאשר ילדים בסיכון הם בעדיפות עליונה.
יצחק הרצוג: אם אנחנו מסתכלים על הטווח הארוך, ברמת האחריות הלאומית הנדרשת, תפיסת חיינו צריכה להיות להפנות יותר ויותר משאבים לטיפול המניעתי ולא בדיעבד.
יצחק הרצוג: אפשר לומר בגסות שזו המחלוקת בין קצבאות הילדים לבין שירותים מונעים מראש, למרות שאני לא אכנס עכשיו לכל הוויכוח הזה.
יצחק הרצוג: בגדול, אם אנחנו הולכים לטיפול מונע מראש והתמודדות עם הנושא שעלה כאן, כמו המרכזים ומתן משאבים ליישום דוח שמידט, אנחנו מתמודדים נכון עם הבעיה של 330 אלף ילדים בסיכון שנמצאים היום במדינת ישראל.
יצחק הרצוג: אני מגיע לרמה הספציפית, לדוח שמידט.
יצחק הרצוג: יש מחויבות מלאה של האוצר ושל משרד ראש-הממשלה ליישום דוח שמידט ב-400 מיליון שקלים.
יצחק הרצוג: הכסף לא עבר בפועל לאף אחד כי כדי ליישם את דוח שמידט אתה צריך תוכנית ליישם אותו.
יצחק הרצוג: התוכנית כמעט נגמרה, בעצם נגמרה, כאשר היא גובשה על ידי המועצה לביטחון לאומי עם משרד ראש-הממשלה והתוכנית נראית לנו טובה מאוד.
יצחק הרצוג: היא הוצגה לי ולמנכ"ל.
יצחק הרצוג: עכשיו אנחנו ברמה שמזה צריך לבנות את גורם היישום של התוכנית ולהחליט שהיא אצלנו, וזה מה שאנחנו עושים.
יצחק הרצוג: המנכ"ל תיכף יפרט.
יצחק הרצוג: אנחנו בדיאלוג מאוד אינטנסיבי.
יצחק הרצוג: אני אציע למנכ"ל ראש-הממשלה להציג את התוכנית שמאוד נראית לי.
יצחק הרצוג: לכן ברגע שהיא תאושר, הכסף קיים והוא פרוש על פני שנתיים.
שמואל הלפרט: מתי זה יהיה?
יצחק הרצוג: מאוד בקרוב.
יצחק הרצוג: זה מחייב אותנו לסכם עם עוד משרדי ממשלה את אופן יישום התוכנית, להקים את המינהלת המתבקשת ולצאת לדרך.
שלי יחימוביץ': איפה נמצא עכשיו הכסף הזה?
יצחק הרצוג: חלקו חונה במשרד ראש-הממשלה וחלקו נמצא באוצר ויועבר ברגע שהתוכנית תאושר.
יצחק הרצוג: הנושא השני הוא התמודדות עם העוני.
יצחק הרצוג: העוני הוא לא נושא שאתה יכול להתמודד אתו רק עם קצבאות, דבר שהוא מוטעה מיסודו.
יצחק הרצוג: לכן הממשלה אישרה לפני חודש את תוכנית פרופסור טרכטנברג, תוכנית לאומית לצמצום פערים, והיא כוללת שורה של מרכיבים.
יצחק הרצוג: זו תוכנית שאני מאוד ממליץ לכם לקרוא אותה ולהזמין לכאן את פרופסור טרכטנברג.
יצחק הרצוג: יש פרק גדול שעוסק בנושא ילדים בסיכון כאחד המרכיבים אתה התוכנית מתמודדת, וזה החל מנושא של משאבים בחינוך, יישום דוח שמידט, סגירת פערים על ידי עידוד הכנסות למשפחה שיכולה לקבל עוד הכנסות, בין אם על ידי מס הכנסה שלילי, תמריצים לאם העובדת, עידוד לחד-הוריות.
יצחק הרצוג: מדובר בשורת כלים שאת כולם אישרנו, והיינו שותפים לתוכנית.
יצחק הרצוג: ההיבט השני הוא אלה שלא יכולים לקבל עוד מקורות הכנסה ואני מתייחס כאן כמובן לאנשים עם נכויות, עם פיגור, עם לקויות, קצבאות מיוחדות וגם קצבאות זקנה.
יצחק הרצוג: בכל אלה אנחנו עוסקים במכלול נפרד, דהיינו, הגדלת מקורות ההכנסה.
יצחק הרצוג: אני רוצה לציין שעד סוף השנה תהיה עלייה יפה בשכר המינימום שהוא מהווה עוד מקור הכנסה למשפחה.
יצחק הרצוג: הבעיות שאני מאתר במערכת תוך כדי ירידה אינטנסיבית לפרטים.
יצחק הרצוג: אנחנו רואים מספר מעצורים שגורמים לקבוצות מסוימות לקשיים מרובים יותר.
יצחק הרצוג: אני רואה בעיות בקרב חד-הוריות שמשפיעות מאוד על נושא הילדים, ואז צריך להוציא גם פתרונות לשעות אחר-הצהרים ופתרונות ברמת ההכנסה.
יצחק הרצוג: אני רואה בעיות בקרב משפחות עם ילדים עם פיגור ולקויות, כאשר יש הרבה מאוד שנמצאים בקהילה.
יצחק הרצוג: אני רוצה לציין שאנחנו לא מודעים, אבל במערכת משרד הרווחה וביטוח לאומי, אבל במיוחד משרד הרווחה, אין מנגנון אוטומטי שלוקח גידול ברמת הנכויות, לקויות ופיגור בקרב ילדים ומתקצב את זה, כמו שיש למשל במערכת החינוך.
יצחק הרצוג: זה נושא משמעותי.
יצחק הרצוג: יש היום 3,500 ילדים עם נכויות שמצטרפים למעגל, אבל אין את הפתרון המערכתי המקביל – זה עלה בדיון עם יצחק קדמן – וזה אחד הנושאים שאנחנו עומדים לטפל בו.
יצחק הרצוג: אנחנו צריכים להבין שמבנה החברה משתנה, יש יותר ילדים עם אוטיזם, יש יותר ילדים עם פיגור, יש יותר ילדים עם נכות וזה קורה מסיבות רבות שלא נפרט כאן אבל הן בוודאי יעלו בפני הוועדה, ואנחנו בכלל לא מתוקצבים למכסות לטיפול בילדים האלה.
יצחק הרצוג: השלב הבא הוא המעונות כאשר במעונות אין שום תקצוב כפי שקיים למשל כמו בהשכלה.
יצחק הרצוג: כל המערכת הזאת מחייבת תקציב.
יצחק הרצוג: הרפורמה בשירותי הרווחה מחייבת שיקול דעת של מה העומסים על עובד בשלכת הרווחה והאם הוא יכול להיות ורסטילי ולעסוק בשורה של נושאים.
יצחק הרצוג: יש רשויות שעשו את זה ובהצלחה רבה.
יצחק הרצוג: מקור חוץ.
יצחק הרצוג: יש דברים שהמשרד עוסק בהם הרבה מאוד שנים ועוסק בהם דרך התקשרויות עם גופים, במיוחד ציבוריים, שעושים עבודה נהדרת.
יצחק הרצוג: צריך להבין מה זה המגזר השלישי.
יצחק הרצוג: אם זו עמותה שיש בה מקצוענות, יעילות וחד חד-ממדיות, דהיינו, היא מבינה מה צריך לעשות עם ילדים בסיכון, אין שום סיבה בעולם שאני לא אתקשר אליה כי לא בהכרח כל החכמה אצלי.
יצחק הרצוג: לעומת זאת, אם אתה יוצר מצב בו המדינה מתפשטת מאחריותה, גם ברמת פיקוח אבל גם ברמת תפעול וגם ברמת אי-עמידה בהוראות החוק, כאן אנחנו מועלים בתפקידנו.
יצחק הרצוג: צריך למצוא את האיזון הנכון וכאן אנחנו עושים עבודה מאוד מאוד גדולה.
יצחק הרצוג: ברמת התקשרויות עם גופים מקצועיים, שהם רובם מלכ"רים מקצועיים, יש גם עבודה טובה וצריך לדעת שהם גם נותנים פתרון מדעי או פתרון אחר כי הם יודעים להתמודד עם הבעיה.
יצחק הרצוג: נושא הפיקוח שנגזר מהנושא הקודם.
יצחק הרצוג: האוצר מתנהג בעניין הזה בצביעות רבה.
יצחק הרצוג: הוא אומר שנפריט, שנוציא, שנתקשר, אבל לא נותן שום כלים לפיקוח, ואז מתעוררות שתי בעיות: נוצר קרטל של גופים פרטיים ואין לנו פיקוח.
יצחק הרצוג: אנחנו משלמים מחיר, והמנכ"ל יתייחס לזה, בעבודת המטה שאנחנו עושים.
שלי יחימוביץ': גם כאן זה עניין של תקנים.
יצחק הרצוג: נושא ההתנדבות כשלעצמו הוא מבורך.
יצחק הרצוג: התברכנו בעם שרמת ההתנדבות בו היא יפהפייה.
יצחק הרצוג: אנשים באים ונותנים מהנשמה ומהלב, גם בנושא של ילדים.
יצחק הרצוג: אני גם הולך בנושא של שירות אזרחי, שגם אותו אנחנו מובילים וגם הוא במאבק עם משרד ראש-הממשלה וגם אותו אנחנו רוצים שימשיך אצלנו.
יצחק הרצוג: שירות אזרחי צריך להיות חלק ממכלול הפתרונות של כוח האדם בשירותים הללו ואלה פתרונות באמת יפהפיים.
יצחק הרצוג: יצחק לוי ואחרים מכירים את זה היטב.
יצחק הרצוג: את הנושא המשפטי שהעלה דב חנין אני ארצה לבדוק.
יצחק הרצוג: הנושא הוא נושא מעניין ומדובר בכל האינטראקציה עם משרד המשפטים.
יצחק הרצוג: יש לי הרבה אינטראקציות נוספות כמו אימוץ, נושא שעולה הרבה מאוד, כאשר יש מחלוקות על תפיסת עולם, הוצאת ילדים מהבית שגם כאן
יצחק הרצוג: יש מחלוקות משמעותיות בתפיסת העולם, משפחות אומנה לעומת פתרון חוץ-ביתי.
יצחק הרצוג: יש פה הרבה מאוד נושאים שאני אשמח על כל אחד ואחד לשתף אתכם פעולה, לרדת לעומק, לשתף פעולה עם האקדמיה ועם גורמים אובייקטיביים כדי לנתח את כדאיותם.
שלי יחימוביץ': כמובן שאנחנו מסכימים עם כל דבריך ומטרותינו הן מטרותיך, אבל אנחנו לא יכולים שלא להיווכח במדיניות האוצר, מדיניות אידיאולוגית מכוונת, לא רק של הרזיית המגזר הציבורי אלא גם בפועל של ההחלטה למשל בתקציב 2007 להקפיא תקנים.
שלי יחימוביץ': הצורך בהוספת תקנים הוא אקוטי ואנחנו מודעים לזה בדיוק כמוך.
שלי יחימוביץ': אני שואלת אותך מה עמדת האוצר כאשר אתה מציג בפניו את עמדתך הצודקת.
יצחק הרצוג: היה פירוק של משרד הרווחה ממשרד העבודה.
יצחק הרצוג: בעקבות הפירוק הזה, הפלא ופלא, נשאר משרד הרווחה בגירעון של 200 תקנים והוא במצב של חייב למדינה, מתנה, 200 תקנים.
יצחק הרצוג: אני חייב לומר לזכותם של הגורמים באוצר שעובדים מולנו שהם מבינים יותר ממה שציפיתי.
יצחק הרצוג: היו גם הסכמי עבודה בשנה האחרונה והם שחררו מספר תנאים סוציאליים שהיו חיוניים לעובדים, אבל לא מספיק.
יצחק הרצוג: אני מדבר אתם על מתווה כללי, מעין עסקת חבילה של שדרוג המשרד, כאשר יש להם דרישות, חלקן דרישות מדיניות שהן לא מקובלות, ויש נושאים שאנחנו כן מסכימים עליהם.
יצחק הרצוג: למשל, אם נלך לרפורמה בלשכות הרווחה, יכול להיות שהאוצר ילך אתי כי גם לו יש אינטרס בעניין הזה לראות האם העסק מתנהל בצורה נאותה.
יצחק הרצוג: למשל בתאגידים שאנחנו קשורים אליהם ובביטוח לאומי, טוען האוצר שיש שם הגזמה בתקינה ובהוצאות.
יצחק הרצוג: אלה דברים שאני מוכן לבדוק אתו.
יצחק הרצוג: אני מוכן לבדוק את הכול וליישר קו עם האוצר על כל דבר.
קריאה: בסוף הוא ייקח ממך ולא ייתן.
יצחק הרצוג: לא ייקח.
יצחק הרצוג: אני אומר לכם ולא בתמימות, לפחות ברמת הרפרנט שעובד מולנו – משה בר-סימן-טוב - יש דיאלוג בריא.
יצחק הרצוג: אני לא יכול לומר שאני מרוצה, אבל אני יכול לומר אחרי שהייתי בכמה משרדים, שלפחות יש הבנה ברמת מצוקות מסוימת שנפתרת.
יצחק הרצוג: הלשכות המשפטיות שלנו קורסות, שירותי המבחן וקציני המבחן בבתי המשפט קורסים, ושם למשל בימים הקרובים ישוחררו תקנים ותוספות בתשתיות האלה, לפחות ברמה המיידית.
יצחק הרצוג: זה דבר שבאנו, דרשנו, הצגנו וקיבלו.
יצחק הרצוג: אני מבקש לא להגזים בציפיות.
שלי יחימוביץ': זה לא יקרה.
יצחק הרצוג: אני לא קוסם.
רן כהן: עת אני כיהנתי במשרד התעשייה והמסחר, הם עשו לי בדיוק אותו דבר ואמרו לי שאני חייב להם תקנים.
יצחק הרצוג: אנחנו נלחמים.
נחום איצקוביץ: למעלה מ-80 אחוזים מפעולות המשרד מתבצעות בהסדרים וברכישת שירותים מגופים חיצוניים.
נחום איצקוביץ: זה לא סוד ואנחנו לא מסתירים את זה.
נחום איצקוביץ: אני לא מדבר על עובדי המטה.
נחום איצקוביץ: חלקם הגדול מתבצע בהסכמים כך שאנחנו עובדים מול המגזר השלישי שעושים עבודה מאוד מקצועית ועבודה נכונה.
נחום איצקוביץ: מאות מיליונים ניתנים בהסכמים מול גופים מקצועיים שונים שמוגדרים המגזר השלישי אבל בפועל הם מתמחים באספקת שירותים.
יצחק הרצוג: עלה, אלוט, אילן, אקי"ם.
נחום איצקוביץ: הפער הגדול והבלתי אפשרי והבלתי הגיוני הוא שכאשר עשו את התהליכים האלה בעשר השנים האחרונות לא יצרו בחקיקה כלים לבקרה ולפיקוח.
נחום איצקוביץ: לכן ביקשתי בפתח דבריי שלא יחוקק שום חוק בכנסת שעוסק בשירותים חברתיים שאין בצידו פרק יישום בנושא כוח אדם.
נחום איצקוביץ: אם נותנים מכסות לילד במקום פלוני ובמקביל לא קובעים לאיקס מכסות פיקוח מערכתי מלמעלה או ברשות המקומית, אנחנו חוטאים לשירות.
נחום איצקוביץ: אני מבקש שכך יהיה.
יצחק הרצוג: אנחנו לא ממלאים אחר החוק.
נחום איצקוביץ: יש משרד אחד שיודע לעשות את זה מצוין וזה משרד המשפטים.
נחום איצקוביץ: אני פונה ומתחנן לא להעביר חוקים חברתיים שאין בצידם פרק שעוסק בתקינה של כוח אדם כי בכך אנחנו חוטאים לשירות.
נחום איצקוביץ: הנושא של הרפורמה בשלטון המקומי.
נחום איצקוביץ: מזה 30 שנה השלטון המקומי ניצב על אותו מתווה.
נחום איצקוביץ: ץ יש פער עצום בין רשויות חזקות לרשויות חלשות ודוח המבקר אמר את זה.
נחום איצקוביץ: יש רשויות שיש להן 125 אחוזים תקינה של כוח אדם ויש רשויות שיש להן 60, 70 ו-30 אחוזים.
נחום איצקוביץ: השיטה של המצ'ינג צריכה להיבחן מחדש.
נחום איצקוביץ: משרדים אחרים עשו את המהלך הזה כאשר מענק האיזון שניתן על-ידי משרד הפנים, יש הבדל בין ערים שמקבלות מענה מלא, חלקי או כאלה שלא מקבלות כלל מענק.
נחום איצקוביץ: השיטה של המצ'ינג הזה בכל אחד מהשירותים פוגעת בשירות, במיוחד ברשויות החלשות.
נחום איצקוביץ: צריך להיכנס כאן לרפורמה והרפורמה הזו יכולה וחייבת להוסיף לשלטון המקומי קרוב לאלף תקנים.
נחום איצקוביץ: יש לנו עבודת מטה בסיסית שקראתי אותה והיא מדברת על קרוב לאלף תקנים.
יצחק הרצוג: יש רשויות שלמזלנו מוסיפות המון מתקציבן לשירותי הרווחה ואלה הרשויות הגדולות.
יצחק הרצוג: זה נס גדול מה שהן עושות.
יצחק הרצוג: עיריית תל-אביב נותנת כמעט כפול ממה שאנחנו מתקצבים.
נחום איצקוביץ: עדיין יש לה 130 אחוזים בתקנים.
יצחק הרצוג: גם ירושלים, גם חיפה וגם ערים אחרות נותנות הרבה מעל ומעבר למה שהן מתוקצבות.
נחום איצקוביץ: יש עוד דבר אחד ברפורמה.
נחום איצקוביץ: יש רשויות קטנות, חלקן במגזר הערבי, שאין להן יכולת לספק שירותים במערך של רשות בודדת.
נחום איצקוביץ: כאן צריך ללכת למערכים אזוריים.
נחום איצקוביץ: יכול להיות שיצטרכו לעשות כאן שינויי חקיקה.
נחום איצקוביץ: דרך אגב, זה קיים בחינוך, כך שאנחנו לא ממציאים את הגלגל.
יצחק הרצוג: ברור שיש פוליטיזציה במינויים שם.
נחום איצקוביץ: מצב לפיו ברשות מקומית שמונה 2,000 תושבים יש עובדת סוציאלית וחצי, זה בלתי אפשרי לא לילד, לא למבוגר ולא לקשיש להגיע אליה.
נחום איצקוביץ: יש לנו תוכניות.
נחום איצקוביץ: אנחנו צריכים לא רק כסף אלא גם זמן וגם חקיקה נכונה.
שלי יחימוביץ': אנחנו עומדים לרשותכם בענייני חקיקה פרטית.
שלי יחימוביץ': השר יצחק הרצוג, אני מאוד מאוד מודה לך.
שלי יחימוביץ': אנחנו עומדים לרשותך בכל מה שקשור לענייני ילדים.
יצחק הרצוג: חוק ההסעה יגיע לוועדה שלכם?
שלי יחימוביץ': היה מעניין מאוד.
שלי יחימוביץ': שוב, בהצלחה.
שלי יחימוביץ': קודם כל אני מברכת אתכם בשמחה ואני שמחה על הקהל הרב שנמצא פה, בנושא שאני מודה שמעולם לא עסקנו בו באופן ייחודי, תמיד עסקנו בו כתת נושא, הכנסת עסקה בו כתת נושא.
שלי יחימוביץ': אנחנו היום במסגרת יום השלטון המקומי, וביקשתי באמת לכנס את הוועדה לזכויות הילד על עניין שהוא ייחודי והוא לא עוד טחינה של אותם נושאים שעסקנו בהם עד היום, ואחרי התלבטויות הגענו למסקנה שיש נושא שהוא לחלוטין, הוא מטופל ברמת הרשויות פה ושם, בהיקף כזה או אחר, אבל בוודאי אין מודעות ציבורית לחומרת ההיקף שלו.
שלי יחימוביץ': אני לא מדברת רק על אלכוהוליזם אלא בכלל שתיית אלכוהול כנורמה אצל בני נוער במסגרת בילויים שלהם, דבר שבעבר היה תופעה חריגה והיום אני מניחה שכל מי שהוא הורה פה, או כל מי שהוא תלמיד, יודע שזה כמעט חלק בלתי נפרד מבילוי משותף, והגילאים שבהם הדבר הזה מתרחש הולכים ויורדים בקצב שיטתי ומהיר במיוחד.
שלי יחימוביץ': לכן גם אם עוד לא הגענו אפילו לבעייה האקוטית של אלימות על רקע אלכוהוליזם, עצם התרבות של צריכת אלכוהול כחלק מתרבות הפנאי היא לבדה שווה דיון בפני עצמו, והייתי שמחה אם היו כאן התייחסויות, לא רק לפשיעה שנגררת מאלכוהוליזם אצל בני נוער אלא גם אלכוהוליזם כביטוי לתופעה תרבותית חדשה ומצערת לטעמי, אם כי במידה רבה אנחנו במקרה הזה משדרים לילדים שלנו לעתים מסר כפול, כיוון שהמבוגרים שותים אלכוהול.
שלי יחימוביץ': אני חס וחלילה לא באה לגנות פה שתיית אלכוהול, ולכן יש פה בעייה של העברת מסרים לילדים, מסר שהוא מעט יותר מורכב מהמסר הרגיל של אנחנו לא עושים את זה אז אתם אל תעשו את זה, שזה המסר הכי פשוט להעברה לילדים, כאן בפירוש יש מסר שהוא יותר מורכב, הוא כרוך גם אם לא באיסור מוחלט בלימוד שליטה ומינון, וזה מביא אותנו לאיים קצת יותר מורכבים משחור ולבן.
שלי יחימוביץ': אני כבר אומרת לכם מראש, אנחנו לא נצליח שכל הנוכחים פה יאמרו את דברם, אבל אני כן אבקש מכל מי שנמצא לקצר במידת האפשר, לא לרמת המבזק אבל להשתדל לקצר בדברים ולמצות אותם, ולהגיע במהירות למסקנה, כדי שנספיק לשמוע כמה שיותר מהנוכחים, ואנחנו נתחיל בגליה שחם, מפקחת על מניעת עישון, אלכוהול וסמים, ואני חוזרת ומבקשת, לא לדבר היום על סמים, יש ועדה אחרת שמכונסת ממש בשעה הזאת ודנה על סמים, אנחנו מתמקדים בסוגיית האלכוהוליזם.
גליה שחם: קודם כל אני מברכת את הוועדה הזאת על זה שהוועדה הזאת מתייחסת לנושא, אני חושבת שצומחת פה תופעה בקצב יותר מהיר ממה שאנחנו מוכנים להתמודד איתה, וזו בעיית השתייה הבעייתית בקרב ילדים.
גליה שחם: לא הייתי קוראת לזה אלכוהוליזם כי אלכוהוליזם זו כבר מחלה, אנחנו מדברים באמת על איזו שהיא תופעה חברתית.
גליה שחם: אני אקצר בדבריי, כי אנחנו דאגנו שיהיו פה גם מורים, בהתראה מאוד קצרה אנחנו זימנו לכאן, את הקבוצה מבאר שבע ומנתיבות אני לא רואה, אני מקווה שלא מעכבים אותם בכניסה כי היה לנו נורא קשה פה עם כל הכניסה של התלמידים, אבל בכל אופן נמצאים פה מקריית אונו, נמצאים פה מאריאל, נמצאים פה גם מדריכים מהיחידה שלי שעוסקים בנושא של האלכוהול.
גליה שחם: אנחנו מהנתונים האחרונים של הרשות למלחמה בסמים, כשראינו את העלייה בנתון של השתכרויות, בני נוער שמדווחים על השתכרות, ב-2005 הרשות למלחמה בסמים הוציאה את הסקר האפידמיולוגי שלה, ואחד הנתונים המדאיגים שם היה שעשרים וחמישה אחוזים מהילדים בגילאי שתים עשרה עד שמונה עשרה מדווחים על השתכרות אי פעם, יכול להיות גם חוויה של השתכרות אחת, אבל זה אומר דרשני.
גליה שחם: שתים עשרה זה כיתה ז', הסקר הוא מכיתה ז' עד יב'.
גליה שחם: נתון מחריד לכל הדעות.
גליה שחם: נתון נוסף, תשעה עשר אחוזים מהילדים מדווחים על שתייה של יותר מחמש מנות בערב אחד.
גליה שחם: זאת אומרת שאנחנו כן עומדים פה מול תופעה חברתית שכנראה עדיין לא מספיק מגיעים, עם כל הזעזוע שיש לנו אחרי ל"ג בעומר ויום העצמאות, היו דיווחים בחדרי מיון על ילדים שאיבדו הכרה, היה אירוע מאוד מאוד חמור בבאר שבע של נער בן שבע עשרה שנפטר כתוצאה משימוש באלכוהול בעת בילוי ל"ג בעומר.
גליה שחם: זאת אומרת שאנחנו עדים לאיזו שהיא תופעה באמת חברתית שאנחנו חייבים להיערך אליה.
שלי יחימוביץ': ספציפית לאזורים מסויימים, לשכבות סוציו-אקונומיות מסויימות?
גליה שחם: אני לא חושבת שאפשר לומר את זה.
גליה שחם: אני חושבת שהיא תופעה חברתית רחבה, היא מאפיינת איזה שהוא שינוי בערכים ובנורמות התנהגות בחברה.
גליה שחם: ומול תמונת המצב הזאת החלטנו שהנושא של אלכוהול עולה בסדרי העדיפויות שלנו.
גליה שחם: דווקא בנושא של סמים יש איזו שהיא עצירה.
גליה שחם: ראינו שאנחנו חייבים את הנושא של האלכוהול להעלות בסדר העדיפויות של ההתייחסות.
גליה שחם: בשנה שעברה יצאה תכנית חדשה לבתי הספר העל יסודיים, והתחלנו להפעיל את מה שאנחנו אוהבים ורואים בו הצלחה, תכנית עמיתים, בנושא של אלכוהול, מה שפעם עשינו רק בנושא של סמים ועישון התחלנו להרחיב בנושא של אלכוהול.
גליה שחם: השנה חלק מהפעילות בבתי הספרף נעשתה ביחד עם הרשויות המקומיות.
גליה שחם: מכיוון שהיום זה יום השלטון המקומי בכנסת אז באמת הזמנו את אותן פעולות שנעשו ביחד עם הרשויות המקומיות, כשיש כאן גם תלמידים שאני אשמח אם תינתן להם אפשרות הדיבור, ולכן אני את שלי אקצר, אני רק רוצה עוד לומר שאנחנו זו השנה השלישית הכנסנו לבתי הספר תכנית התערבות עם ילדים שמעשנים או שותים או משתמשים שימוש מזדמן בסמים.
גליה שחם: התכנית נקראת תכנית אופי, המטרה שלה היא לאתר את הילדים שמדווחים על עצמם שהם עושים איזה שהוא שימוש בסמים, מבחינתי אלכוהול זה סם,
שלי יחימוביץ': מה זאת אומרת אלכוהול זה סם, אז מבוגרים יכולים לצרוך את הסם הזה חופשי וילדים לא?
גליה שחם: לא, אני חושבת שזה מתחיל מזה שמבוגרים צורכים אלכוהול, אני חושבת שילדים, לא חושבת, זה הוכח במחקרים, ילדים מתוודעים לאלכוהול במסגרת המשפחה, במסגרת אירועים משפחתיים.
גליה שחם: לצערי מסיבות בר-מצווה היום מתקיימות עם מה שנקרא בר אקטיבי, כמו שדואגים לפינת נרגילות דואגים לבר, זאת אומרת זה משהו שמתחיל דווקא מהמבוגרים, אבל הילדים הם הופכים להיות פה איזה שהוא קורבן, כי לילדים אין את אותה יכולת שליטה ומידה שאנחנו מצפים שיהיה למבוגר.
גליה שחם: לא שיש לכל המבוגרים, אבל לילדים מתבגרים עוד יש פחות.
גליה שחם: ולכן כשזה הופך להיות משהו מאוד מקובל ונמצא בכל בית אז זה זמין מאוד.
גליה שחם: לגבי תכנית אופי, נמצאת פה אחת המנחות שלנו מבית ספר באזור ירושלים שמנחה תכנית אופי, אני מאוד אשמח אם גם תתנו לה לספר כי זה לא פשוט לאתר בתוך בית ספר ילדים שידווחו על עצמם שהם שותים ושהם רוצים לעשות שינוי, ולעשות איתם עבודה, זו עבודה של התערבות, של עשרה שנים עשר מפגשים שבועיים, וזו עדינה שנמצאת כאן.
גליה שחם: ואני מאוד אשמח אם היא גם תוכל להגיד לפחות שני משפטים.