GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק קדמן: מצאנו בעבר מקרים שבהם מאבטח בבית ספר הורשע בעבירת מין ולצערי הרב כך גם מורים ואפילו מנהלי בתי ספר, עובדי ניקיון בבית ספר, נהגי הסעות הילדים שזה דבר נורא כי פה יש קבוצה גדולה מאוד של אנשים שגם הסטייה שלהם וגם ההזדמנות הקלה שלהם בהיותם עם ילדים לבד ברכב, מדריכי או מאמני שחייה ומאמני ספורט אחרים, ואני מדבר על חלק מהמקרים שהיו במהלך החצי שנה האחרונה.
יצחק קדמן: לכן באה הצעת החוק של ח"כ שטייניץ, ואני כבר אומר שמראש היא היתה בעיניי מעין התפשרות, מפני שאני חושב למשל שהקריטריון של שנת מאסר הוא לא קריטריון נכון, ואם יש שופט אחד שהיה רחמן יותר ונתן 10 חודשים ושופט אחר שנתן שנה, זה לא משנה את מהות העבירה.
יצחק קדמן: היה צריך ללכת לפי העבירה עצמה, ולא לפי גובה הענישה בפסק הדין.
יצחק קדמן: בכל אופן, הגבילו את זה רק לגברים, רק לבגירים ורק למי שנידון לשנת מאסר.
יצחק קדמן: לפחות את זה, היה צריך להכניס לפעולה כדי למנוע מצבי סיכון מיותרים בקרב ילדים על ידי מי שעובדים איתם בסיטואציות שונות.
יצחק קדמן: החוק הוא משנת 2001 והפעלתו נדחתה עד 2003, בין השאר כדי לאפשר לכולם להיערך כי אמרו שזה עניין לא פשוט, המשטרה היתה צריכה זמן להיערך והיה צריך להקים איזושהי תוכנה מיוחדת לצורך העניין, וניתן כל הזמן שצריך להיערך.
יצחק קדמן: אני רק אזכיר שבתוכנית ההבראה הכלכלית, הוכנס סעיף שדוחה את החוק הזה לשנתיים נוספות ולשמחתי הרבה הצלחנו בדקה ה- 90 להוציא את זה מהתוכנית הכלכלית, ולכן החוק נכנס לתוקף ב- 1 במרץ 2003.
יצחק קדמן: היה עוד איזשהו עניין עם התקנות לחוק, שהצריך פירוט של סוג הפנייה כיצד פונים למשטרה וכד' וועדת החוקה קצת התעכבה, אבל זה לא משנה וגם התקנות ייכנסו לתוקף בסוף החודש הזה.
יצחק קדמן: עפ"י תיקון ועדת החוקה, כדי לא לעכב את כל המהלך, ועדת החוקה קבעה שהמעסיקים כבר עכשיו יבקשו מהעובדים ייפוי כוח, עוד לפני כניסת התקנות לתוקף, כדי שהם יוכלו להיערך ולפנות למשטרה.
יצחק קדמן: כאשר התקבל החוק, לצערי כמעט ולא נעשה דבר על ידי הגורמים השונים ובכלל זה משרד החינוך וגורמים נוספים, שהם הגורמים העיקריים שתחת פיקוחם יש מוסדות המעסיקים אנשים כאלה.
יצחק קדמן: אני רק רוצה להזכיר שמשרד החינוך זה בעצם החינוך התרבות והספורט, כך שהעניין רלבנטי גם לאגודות ספורט רבות שיש להם סקציות לילדים ובני נוער.
יצחק קדמן: כאשר ראינו שלא נעשה דבר, אנחנו לקחנו על עצמנו את היוזמה והוצאנו עשרות אם לא מאות מכתבים לאגודות ספורט שונות, להתאחדות הכדורגל, לאיגוד הכדורסל, לחברת המתנ"סים, אמנם זה לה התפקיד שלנו אבל אמרנו שלא כדאי לשבת ולהאשים אחרים ולכן הוצאנו מכתבים.
יצחק קדמן: ראינו שמשרד החינוך לא עשה מספיק, אני אומר זאת בסימן קריאה ואני גם אתייחס למקום היחידי שבו משרד החינוך כן עשה משהו וזה חוזר מנכ"ל לגבי קייטנות.
יצחק קדמן: מהניסיון שלנו בעבודה עם השטח, מאז תחילת השנה ובודאי מאז חודש מרץ אנחנו שואלים בכל הזדמנות שאנחנו יכולים, כשאנחנו במגע עם מישהו שמועסק במקום שבו עובדים עם ילדים: "האם אתה נערכת לחוק, אתה הגשת בקשה לצורך בדיקה", כל התשובות שקיבלנו היו: "אנחנו לא יודעים על מה אתה מדבר".
יצחק קדמן: כאשר ראינו שזה המצב, החלטנו לעשות בדיקה קצת יותר מעמיקה ופנינו למטה הקייטנות של עיריית ירושלים, אני מדבר רק על ירושלים ואני מזכיר שבירושלים יש 270,000 ילדים וזו העיר שיש בה יותר ילדים מאשר בכל מקום אחר בארץ, וביקשנו לקבל את כל רשימת הקייטנות המופעלות הקיץ בירושלים.
יצחק קדמן: לקחנו מדגם של 18 קייטנות מכל הסוגים, כי יש קייטנות פרטיות או כאלה שנקראות מקצועיות, יש קייטנות במתנסים וכו' והיינו המומים מהתשובה שקיבלנו.
יצחק קדמן: דיברנו עם כולם אם זה מנהל הקייטנה או רכז ההדרכה, תמיד מישהו בכיר ואחראי, ובכל 18 הקייטנות ב- 100% מהתשובות נאמר שאף אחד לא פנה למשטרה בכל צורה שהיא כדי לבקש אישור עבור העובדים הבכירים המועסקים בקייטנה.
יצחק קדמן: בדקנו ומצאנו שבכל 18 הקייטנות האלה יש עובדים בגירים, וכמו כן בדקנו אם הם יודעים בכלל על החוק, ופה זה התפלג חצי בחצי, 9 מנהלי קייטנות אמרו שהם שמעו משהו מהתקשורת בנושא והם יודעים על כך באופן מעורפל, 9 מנהלים אחרים לא ידעו בכלל על מה אנחנו מדברים.
יצחק קדמן: הם גם סיפרו לנו שלפני שהחלו הקייטנות, היה בירושלים יום הדרכה והשתלמות מטעם מטה הקייטנות של עיריית ירושלים לכל המנהלים, דיברו איתם על הבטיחות ועל השמש ודיברו איתם על בריכות, אף אחד לא אמר להם דבר בנושא הזה ולכן אני לא בא בטענות למנהלי הקייטנות.
יצחק קדמן: לא הסתפקנו בזה, פניתי לשני המרחבים בירושלים שהם שתי תחנות גדולות, האחת "מוריה" והשניה "ציון", וביקשתי לדעת דבר פשוט: האם במהלך שלושת החודשים האחרונים מישהו, אם זה קייטנה או מתנ"ס או מנהל חברת הסעות, פנה אליהם ואמר: "תנו לי אישור שהעובד החדש שלי X יכול לעבוד".
יצחק קדמן: התשובה בשתי התחנות מגורמים מאוד מוסמכים היתה: "בשלושת החודשים האחרונים, לא הופנתה אלינו אפילו פנייה אחת".
יצחק קדמן: אני הספקתי לעבור על המסמך שהכין מ.מ.מ, וראיתי את התשובות של עיריית תל-אביב ועיריית חיפה המופיעות פה, אשר נותנות בדיוק את אותה תשובה, שהן לא ידעו על קיומו של החוק.
יצחק קדמן: הבטחתי לומר משהו לטובת משרד החינוך.
יצחק קדמן: יצא חוזר מנכ"ל מיוחד לקייטנות, שבו פורט עניין החוק הזה אבל כנראה שזה לא הגיע למקומות הנכונים, אחרת אין לי דרך להסביר זאת.
יצחק קדמן: עפ"י הבדיקה שלנו היום, המציאות היא שיש חוסר מודעות מוחלט בקרב גורמים העובדים עם ילדים, אין פניות למשטרה ואגב בבירור לא רשמי שערכתי עם תחנות משטרה נוספות קיבלתי מהן את אותה תשובה.
יצחק קדמן: בקיץ הזה בקייטנות, עובדים אנשים שאני מקווה שכולם נהדרים וכולם טובים אבל יכול להיות שעובדים שם אנשים שאסור היה להעסיק אותם.
יצחק קדמן: על כל פנים, אני חושב שהמצב הוא בלתי נסבל אבל אני לא רוצה להכות על חטא על העבר, אני חושב שאנחנו צריכים לפעול מיידית.
יצחק קדמן: דרך אגב, עוד מעט ה- 1 בספטמבר ויהיו מורים חדשים בבתי הספר, ולפחות צריך לדאוג שלקראת ה- 1 בספטמבר המורים, נהגי ההסעות, החוגים במתנ"סים ואגודות ספורט, שכל הנושא הזה יכוסה, אחרת החוק הוא נפלא אבל לא עשינו דבר אם הוא לא מיושם במציאות.
יצחק קדמן: כל אלה צריכים לעשות פעולות, ועם כל הכבוד לחוזרי המנכ"ל של משרד החינוך אבל זה כנראה לא מספיק, צריך לעשות פעולות אקטיביות, צריכה להיות איזושהי השתלמות.
יצחק קדמן: במשטרה אמרו לי שלמשל בתחנת ציון אמורים להעביר שם השתלמויות לכל השוטרים במקום, ואולי אנחנו גם נשמע על השתלמויות נוספות שכבר היו או שיהיו בעתיד במקומות אחרים במשטרה.
יצחק קדמן: אבל, השתלמויות כאלה צריכים לערוך בכל משרדי הממשלה הנוגעים בדבר.
יצחק קדמן: מישהו גם צריך לעשות מסע הסברה בציבור, שהרי גם ההורים לא יודעים.
יצחק קדמן: ההורים צריכים לדעת, והם יכולים להוות "מנוף" ולשאול את מנהלת בית הספר האם יש לה אישורים עבור המורים החדשים כנדרש, וכנ"ל לגבי תנועות נוער וכד'.
יצחק קדמן: הדבר השלישי שאני מציע, כדי שלא נהיה "עונשין" לפני שאנחנו "מזהירין", בכל זאת לקבוע מועד שעד למועד הזה תהיינה פעולות הסברה ככל שתהיינה, אבל ממועד מסויים ואילך צריך יהיה גם להעמיד לדין.
יצחק קדמן: צריך יהיה גם למצוא מקומות שבהם מועסקים אנשים שלא על פי החוק הזה, הרי החוק מאפשר זאת כי יש סנקציה פלילית בחוק, ואז להעמיד אנשים לדין.
יצחק קדמן: אם פעם אחת, לאחר שתיערך ההסברה, יעמידו מישהו לדין על כך שהעסיק אדם שלא כדין, זה כבר יעשה את יתרת העבודה.
מיכאל מלכיאור: אני מקבל את דבריו של יצחק קדמן, שאנחנו חייבים באופן מיידי להביא לתיקון של כל המשרדים הנוגעים, והם חייבים לקחת זאת בדרג הכי גבוה ולדאוג למלא את אחריותם על פי החוק.
שמואל ברגר: אף על פי שמשטרת ישראל לא קיבלה כלל משאבים לביצוע החוק הזה, למרות שביקשנו והראנו כמה תעלה איכפת החוק הזה אבל ללא הועיל, בכפוף לכל המגבלות שהיו כולל העיכוב בתיקון התקנות בועדת החוקה, משטרת ישראל בכל זאת נערכה ועשתה את המאמץ מצידה והיום אני יכול להיות גם איש בשורה, אתמול התחלנו בתהליך הכשרת שוטרים לצורך איכפת החוק הזה, אתמול הוכשרו 40 שוטרים ועד לעוד שבועיים יוכשרו כ- 110 שוטרים בכל רחבי הארץ, לטפל בבקשות לפי חוק זה.
שמואל ברגר: כלומר איך מקבלים את הבקשה, איך מוודאים שייפוי הכוח הוא תקין, שהאיש באמת נשלח מטעם המוסד והאישור אכן נועד למטרה הזאת ולא למטרות אחרות.
שמואל ברגר: חשוב לציין שהתקנות תיכנסנה לתוקף רק ב- 29 בחודש יולי, כלומר גם אם היו מגישים בקשות לפני כן לא ניתן היה לטפל בהן כי התקנות לא היו בתוקף.
שמואל ברגר: גם אותם אנשים שטרם ביקשו, בעצם עוד לא עשו שום דבר רע כי לא ניתן היה לקבל בקשה כזאת ואי אפשר היה לטפל בה.
שמואל ברגר: כך שרק מה- 29 ביולי הם ייחשבו "כעבריינים".
שמואל ברגר: כתבנו נוהל ספציפי, שעותק ממנו העברתי לועדה, אשר מנחה את השוטרים כיצד לטפל בבקשות וכיצד לוודא את כל הפרטים וכעת אנחנו ממתינים.
שמואל ברגר: אני יודע שמלבד אותו חוזר מנכ"ל של הקייטנות במשרד החינוך, העובדה שמנהלי מוסדות החינוך פנו אלינו לקראת ה- 1 במרץ ושאלו מה אנחנו עושים עם יפויי הכוח, זה סימן שהיתה איזושהי מידה של מודעות, למרות שאני לא יודע להגיד מה היתה רמת המודעות.
שמואל ברגר: מעסיקים דרשו יפויי כוח על פי הוראת המעבר כבר ב- 1 בספטמבר שנה שעברה, במרץ הם פנו אלינו ושאלו מה עושים עם יפויי הכוח אבל עדיין לא היו תקנות בתוקף ולכן לא ניתן היה להפעיל.
שמואל ברגר: כל הנתונים האלה ייאספו ויוזנו לתוכנה שנבנתה ונכתבה במיוחד לנושא, וזה לא היה קל כי מי שמכיר את מערכת המיחשוב של המשטרה יודע שהיא קצת "עתיקה" וכל התערבות בתוכה "מסוכנת", ועבדו כמה חודשים טובים כדי שהתוכנה הזאת תעבוד.
שמואל ברגר: השוטרים שאנחנו מכשירים, הם אותם שוטרים שבדרך כלל מטפלים אצלנו בקבלת קהל, מה שמכונה אצלנו "מ.ש.ל" מרכז שרות לאזרח, והם גם השוטרים שיטפלו בבקשות.
שמואל ברגר: אנחנו הרחבנו במסגרת התקנות, ואח"כ במסגרת הנוהל שלנו, לארגונים גדולים שצפוי שנקבל מהם מספר גדול של מועמדים, הפנייה תיעשה ישירות אל המטה הארצי באמצעות "מדיה מגנטית" והטיפול יהיה מהיר.
שמואל ברגר: לא כל מנהל בית ספר יצטרך לרוץ עם המועמדים שלו לתחנת המשטרה, אלא משרד החינוך יעביר לנו באופן מרוכז את מועמדיו, וכך גם חברות התחבורה הגדולה שממילא יש לנו איתן קשרי עבודה למטרות אחרות והעסק כבר ממוסד.
שמואל ברגר: כל ארגון חדש שיוקם, במוקדם או במאוחר אנחנו כבר נמצא את הדרך, במידה ומדובר בכמות גדולה של מועמדים, כיצד לא לטרטר את המועמדים עצמם ולא את המנהלים אלא להפנות אותם ישירות למטה הארצי, דרך ההנהלה.
גילה פינקלשטיין: בין השנים 2000 ל- 2002 אנחנו עדים לעלייה במקרי התעללות מינית בילדים.
גילה פינקלשטיין: בשנת 2000 היו 324 מקרים, בשנת 2001 היו 687 מקרים ובשנת 2002 היו 2326 מקרים.
גילה פינקלשטיין: כלומר, אנחנו חייבים להיות מודעים לעובדה שהמצב מאוד קשה וקרקע בוערת.
גילה פינקלשטיין: בישיבות יש להיות הרבה יותר מודעים לנושא, מעבר לחוזר מנכ"ל, יש לתת הוראה לכל המפקחים ומפקחי המחוזות לדבר ולשים את הדגש על הנושא, ואז אני בטוחה שתהיה יותר מודעות.
מאיר דב ברקוביץ: הגיעו פניות רבות, אבל מאחר והנושא לא היה מוסדר לא היו תקנות ולא ידעו מה ואיך עושים, כל הפניות של אותם מנהלי בתי ספר, הופנו לאותו גורם שהם מכירים ועובדים איתו בכל יום וזה ליחידת הנוער במשטרה, שבעצם זה לא מתפקידה לטפל בפניות אלה, שהן חלק מנושא המיחשוב והמידע הפלילי ולשם זה צריך להגיע.
מאיר דב ברקוביץ: לכן אני מעריך, שעכשיו לקראת כניסת התקנות לתוקף, כל המשרדים יחדשו את המכתבים האלה ויעבירו אותם לגורמים המתאימים, ואז אנחנו שוב נקבל מספר רב של פניות.
מאיר דב ברקוביץ: למרות שקציני הנוער אינם אחראים על הפעלת הנושא הזה, אנחנו דאגנו ליידע גם אותם בנהלים כדי שהם יידעו להפנות את הפניות האלה לגורם המתאים בתחנה.
מאיר דב ברקוביץ: אני מעריך שהדבר הזה יביא לפניות נוספות ולטיפול בנושא הזה.
מאיר דב ברקוביץ: מעבר לזה, מבחינת אכיפת החוק לגבי מי שלא פונה בבקשה ומעסיק אנשים בניגוד לחוק, זה לא שונה מכל עבירה אחרת על החוק.
מאיר דב ברקוביץ: ברגע שמוגשות תלונות, הן נחקרות בהתאם וזה לא קשור לשאלה של הפעלת החוק הזה וכיצד הוא יופעל.
רחל גרשוני: החלק של ההעמדה לדין, עדיין לא התגבש.
רחל גרשוני: קיימות עבירות מסויימות שלגביהן יש הנחיות פרקליטת המדינה מתי כן להעמיד לדין ומתי לא, מה לעשות וכן הלאה.
רחל גרשוני: אבל לומר את האמת, אני שומעת בפעם הראשונה מה קורה בעניין הזה, יש למשל הנחיות פרקליטת המדינה לגבי העמדה לדין בעבירות הזנות, אבל אני לא יודעת אם זה מתאים, ויכול להיות שכן.
רחל גרשוני: באשר לתפקיד משרד המשפטים להביא את החוק הזה למודעות הציבור, האמת היא שעד כה לא חשבתי שזה התפקיד שלנו אבל אנחנו בהחלט נהיה מוכנים ליטול חלק במאמץ הזה כדי להביא את העניין הזה לידיעת הציבור.
מיכאל כהן: ב- 1 יולי 2003, יצא חוזר מנכ"ל נוסף למנהלי כוח אדם במחוזות ובו נאמר שכל עובד הוראה חדש, יקבל שני טפסים שאותם יגיש למשטרה, כדי שאנחנו נקבל את האישור שאכן אין מניעה להעסיק את המועמד הזה.
מיכאל כהן: אחד הקשיים שנתקלנו בהם הוא, שהמשטרה הביעה רצונה לעשות זאת בזריזות, אבל הנוהל הוא 21 יום המתנה.
מיכאל כהן: מאחר ואנחנו אמורים להתחיל בהעסקת המועמדים החדשים מה- 1 בספטמבר, היינו רוצים לבקש מהמשטרה באם אפשר לזרז את התהליך לפחות לגבי תחילת שנת הלימודים הנוכחית, אחרת לא נוכל להתחיל להעסיק את האנשים.
מיכאל כהן: דבר נוסף, יש לנו קושי עם העובדים הותיקים.
מיכאל כהן: אבל בחוק זה מוסדר, כלומר אם יהיה חשש שאחד העובדים היה מוכר בתקופה מסויימת כעבריין מין, אפשר יהיה לפטר אותו עד חמש שנים לפני החלת החוק.
מיכאל מלכיאור: נמצאים איתנו כאן מספר תלמידים, חלקם מעמותת "קו הזינוק" אשר עושים עבודה רבה כדי להכשיר את מנהיגות הדור הבא, אנחנו מקווים שתצליחו יותר מהדור הנוכחי, ואנו מברכים אתכם גם על השתתפותכם בישיבה זו.
מיכאל מלכיאור: כמו כן, נוכח פה גם נציג מועצת התלמידים הארצית.
מיכאל מלכיאור: הגוף שצריך לספר להם את זה, חייב כמובן להיות זה שמופקד עליהם וזה משרד החינוך.
מיכאל מלכיאור: אני מקווה שאם משרד החינוך יעשה מה שצריך, מבחינת בתי הספר הדבר יהיה מכוסה.
מיכאל מלכיאור: אבל זה טוב שיש מודעות לחוק כזה אצל בני הנוער, אם אתם יכולים להפיץ את המידע שיש חוק כזה ושרצוי מאוד שבני הנוער ידעו שיש להם את ההגנה הזאת.
רינה יצחקי: מאידך, אני חושבת שחלק ניכר מהתפקיד שלנו כאן ובעיקר נציגי ארגונים למיניהם, להיות מעין גוף מבקר שבודק מה קורה עם הדברים ודואג לכך שהם ייעשו.
רינה יצחקי: מה גם ששמענו מיצחק קדמן, שהמצב לא נמצא במיטבו בלשון המעטה.
רינה יצחקי: אני לא רוצה לדבר על החוק, אבל נאמר פעם שחומרת העונש היא על פי חומרת המעשה, ואם התעללות בילדים היא לא מספיק חמורה בשביל עונש שהוא יותר משנת מאסר, זה מעורר הרמת גבה.
רינה יצחקי: דוגמא לילדים, כי אני מאוד מכבדת את מה שאתם כילדים ונוער יכולים לעשות, הצורה האדמיניסטרטיבית שמקבלים עובד חדש והוא צריך להביא בין כל התעודות גם תעודת יושר, זה נהדר.
רינה יצחקי: נניח שילד חווה חוויה לא סימפטית, אם הוא יודע שיש חוק כזה הוא יכול ללכת למנהל או ליועצת ולשאול לגבי אותו אדם, אם זה מדריך או מורה או שרת או כל אחד אחר המועסק במוסד כולל מוסדות שהם לא שייכים למשרד החינוך.
רינה יצחקי: אם הילדים יהיו מודעים שקיים חוק ושזה נכון לפנות, זה יקל עליהם כי זה לא דבר קל על הילדים.
רינה יצחקי: אותו הדבר לגבי ההורים, גם ההורים חייבים לדעת שקיים חוק כזה ושיש להם דרך להתמודד עם תופעות כאלה המגיעות אליהם, והתופעות האלה לא מגיעות בקלות, ילדים מאוימים ולא תמיד מספרים בבית מספיק על מה שקורה להם.
רינה יצחקי: כך שצריך מבחינת טובת הילד, לראות את העניין הזה כדוגמא מובהקת לדבר המחייב יידוע כולל ורחב בכל הרמות ולכל האוכלוסיות, לא רק למנהלי המוסדות והסגנים ומי שאחראי על כוח האדם.
רינה יצחקי: לכל המוסדות והארגונים שנציגיהם יושבים פה יש אתרי אינטרנט, ואני מציעה לנצל זאת ולהכניס לכל אתרים את כל המידע הזה.
מלי: אני פונה לאנשים היושבים פה, כאנשים שלהם יש מעט יותר ניסיון ממני.
מלי: נניח שיש בית ספר שבו מועסק מורה או עובד אחר שהוא עבריין מין לשעבר, האם התלמידים היושבים באותה כתה או ההורים ששולחים את הילדים לבית הספר, צריכים לדעת באופן אישי את העבר של אותו מורה או עובד?
מלי: האם ההורים צריכים לדעת שהם שולחים את הילדים שלהם לבית הספר שבו מועסק מורה עם עבר כזה?
רן כהן: חוק שנכנס ב- 1 במרץ ועושים לו תקנות ל- 1 ביולי כשהילדים יוצאים לחופשות ב- 20 ביוני, זוהי ממש אטימות שלא תיאמן.
רן כהן: במידה מסויימת, אני חושב שזהו גם איזה כישלון של התקשורת שלא שמה לב ושהיתה צריכה לתת לנושא הזה פרסום יותר גדול, לגבי החיוב של המעסיקים לעשות את זה.
רן כהן: בקריאת החוק, נדמה לי שהחוק הוטל על השר לביטחון פנים ליישם אותו.
רן כהן: זה קצת מגוחך שהשר לביטחון פנים אמור ליישם חוק שאמור לעסוק בעיקר בכל המוסדות שהן מוסדות חינוך וקייטנות וכד'.
רן כהן: החלק השני הוא על שר המשפטים.
רן כהן: אני חושב שאנחנו צריכים אולי ליזום תיקון לחוק, שיתן סמכות לשרת החינוך ואולי גם לשר הפנים ושאפילו יחייב אותם לפנות אל כל מי שקשור איכשהו לעבודה עם ילדים, או שמעסיק עובדים עם ילדים, כדי לחייבם לפנות למשטרה ולקבל את האישור.
יעקב פוליאקביץ: כך שאנחנו למעשה עוסקים בפרישה הזאת, ואני כאן אומר למשטרה שעליהם להיזהר, כי למעשה לא רק עובדי החינוך הם בפתח לקבל תעודות אלא כמעט מחצית מתושבי המדינה, כי אלה כל עובדי המרפאות של קופות החולים, וכל עובדי בתי החולים וכו'.
מיכאל מלכיאור: קודם כל, יש למחות בצורה נמרצת על כך שעבודת ההכנה ליישום הסופי של החוק לא נעשתה בזמנו, וזו ממש רשלנות ממדרגה ראשונה.
מיכאל מלכיאור: אנחנו ממליצים שמשרד החינוך ייקח על עצמו עבודת תיאום כדי להכניס את כל המשרדים הרלבנטיים למודעות למה שיקרה ב- 29 ביולי, ומתאריך זה למשרדים תהיה גם אחריות פלילית על ביצוע החוק הזה.
מיכאל מלכיאור: מיכאל כהן הביע נכונות לבדוק באם משרד החינוך מוכן לקחת זאת על עצמו, ואני מבקש לקבל תשובה תוך 8 ימים ממשרד החינוך, באם הם מוכנים לקחת על עצמם את העבודה של התיאום הבין משרדי בנושא הזה, כמובן עם סיוע מצד המשרד לביטחון פנים, משרד המשפטים וכל המשרדים שצריך.
מיכאל מלכיאור: אני גם רוצה לשבח את ההכנה שעשו במשטרה, כדי שהם יהיו ערוכים לענות לכל הפניות ברגע שהן תגענה, ואני מקווה שכך יהיה כי זה באמת דבר חשוב.
מיכאל מלכיאור: אנחנו גם נקבל את ההמלצה שחודשיים לאחר ה- 29 ביולי, אנחנו נבקש מהמשטרה לקחת מדגם של מספר מוסדות, כפי שהוצע פה, וללכת ולבדוק באם פעלו לפי החוק.
מיכאל מלכיאור: במידה ולא פעלו, לעשות למען יישמעו וייראו וזה גם ייתן תנופה תקשורתית לעניין, ולהטיל קנסות על מי שלא פעל כחוק.
מיכאל מלכיאור: אנחנו כועדה, גם נעקוב אחר ביצוע אכיפת החוק הזה.
מיכאל מלכיאור: אני מאמין שברגע שזה ייכנס לשגרה הדברים כבר יעבדו, אבל עד שזה יקרה זו האחריות שלנו כפיקוח על משרדי הממשלה, לביצוע החוקים שאנחנו מקבלים בבית הזה.
יצחק קדמן: יושב כאן נציג משרד הבריאות ושאלתי אותו באם המשרד הוציא חוזר בעניין הזה, ומסתבר שלא.
יצחק קדמן: לכן, בינתיים צריכה להיות פנייה של הועדה למשרדים הללו כדי שהם יוציאו מייד חוזר הבהרה בעניין.
אריאל לייקח: דבר נוסף, אם במשרד החינוך קיימת יחידה למניעת התעללות מינית בילדים וזו יחידה די גדולה, שיש בה צוות של הרבה יועצים ופסיכולוגים העוסקים בתחום הזה, סימן שמשרד החינוך מאוד מעוניין ביישום החוק.
מיכאל מלכיאור: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה, ואני רואה שלעמיתי חברי הכנסת קצת קשה לקום הבוקר.
מיכאל מלכיאור: הנושא שעל סדר היום הוא בעקבות הדיון הציבורי על נושא החינוך – לנסות לבחון את הנושא מההיבט של התלמיד, של הילד.
מיכאל מלכיאור: משום מה שכחו את הילד בתוך כל המהומה על שיטות הלימוד, משכורת המורים ונושאים אחרים חשובים ורלוונטיים.
מיכאל מלכיאור: הרגשתי בכל הדיון שהיה, ששכחו את הילדים, את התלמידים.
מיכאל מלכיאור: לכן אני שמח שיש פה נציגות חשובה של תלמידים.
מיכאל מלכיאור: בכל דיון שלנו אנו משתדלים שיהיו פה בני נוער שיוסיפו לדיונים, ושיעזרו לנו להגיע למסקנות מעשיות.
מיכאל מלכיאור: בניגוד לשאר הישיבות, אני לא בטוח שנחליט היום על מסקנות אופרטיביות.
מיכאל מלכיאור: אני חושב שחשוב שנלמד, נקשיב, נבין את הנושא, ואחר כך נראה איך אנו יכולים לתרום לדיון הכללי.
מיכאל מלכיאור: יש ועדת חקירה פרלמנטרית וסדרת דיונים בוועדת החינוך.
מיכאל מלכיאור: אנחנו לא רוצים להתחרות בכל הגורמים האלה, אך נעבוד בהיבט שלנו, ונשפיע על הדיון.
מיכאל מלכיאור: כהמשך לדיון שהיה לנו בנושא הילדים בסיכון, אנו בעיצומה של החתמה של חברי כנסת על פטיציה, דרישה משר האוצר להוסיף 100 מיליון ₪ לנושא של הילדים בסיכון.
מיכאל מלכיאור: לפי הנתונים של משרד הרווחה, זה מה שבאופן אקוטי יפתור את הבעיה לשנת הלימודים הבאה – לפחות את הבעיה מבחינה תקציבית.
מיכאל מלכיאור: אני יודע שיש החולקים על כך, אך אם נוכל להשיג את זה, עשינו משהו.
מיכאל מלכיאור: אני מקווה שהיום נשלים החתמה של 80 חברי כנסת.
מיכאל מלכיאור: אני לא חושב שבכנסת הנוכחית היה דבר כזה, וזה אומר שגם חלק נכבד מהקואליציה תומך בעניין.
מיכאל מלכיאור: אני חושב שזה חשוב, שבנושא הילדים אין לנו קואליציה ואופוזיציה אלא עומדים מולנו הדברים הבסיסיים שהילדים צריכים.
מיכאל מלכיאור: נגיש את זה, כנראה, בימים הקרובים, אחרי שנשלים את ההחתמה.
מיכאל מלכיאור: זה לא 80 מתוך 120, כי חברי הממשלה – אנו לא מבקשים את חתימתם.
מיכאל מלכיאור: יש הרבה חברי ממשלה, כך שאם תורידו את זה, יוצא שכמעט כל חברי הבית תומכים בעניין הזה, וזה חשוב.
2411: הנתונים לפנינו, ואין נתונים נוספים מ-84'.
2411: אז אפשר היה להיווכח שהמצב מאז ועד היום לא השתנה.
2411: כלומר, זה לא התחיל ב-99', כפי שמודגש פה, אלא על המצב שבאוניברסיטאות, לפחות, התריעו עליו משנות ה-80' המוקדמות.
2411: האשליה שב-64' הגענו למקום הראשון היא אשליה שיש לנפצה.
2411: לקחו שלוש כיתות אליטיסטיות, בדקו אותן, והן ייצגו את ישראל במבחן הבינלאומי של 64', כך שכדאי לנו לעמוד על הדיוקים ולא להסתמך על מה שנכתב בתקשורת.
2411: אחרי שהעמדתי את הדברים על דיוקם, אני יכול לומר שכואב הלב על המצב הזה.
2411: אני מאמין בתלמיד הישראלי, ומעמיד אותו בשורה אחת, אם לא יותר, עם שאר התלמידים בעולם מבחינת היכולות והפוטנציאל.
2411: אין שום הסבר מבחינת התלמידים, ואין שום אפשרות להתקיף את התלמידים ולדבר עליהם כחלק מהמשוואה הזאת של הכישלון המצטבר בחינוך.
2411: אעז גם לומר, שהמורה הישראלי שווה ביכולותיו ובפוטנציאל שלו למורה בכל מקום בעולם.
2411: המעמד של המורה הישראלי אינו שווה.
2411: אנו יודעים לזלזל במעמדו, וליצור מצב חברתי מעוות, שבו אנחנו מעמידים את המורה הישראלי מבחינת הסטטוס החברתי בתחתית הסולם החברתי .
2411: גם היחס אליו הוא כזה, וגם השכר שהמורה המתחיל מקבל על עבודתו הקשה – גם שם הוא בתחתית הסולם.
2411: אם איני טועה, המורה המתחיל, אחרי שסיים תואר ראשון, קרוב מאוד למי שצריך לקבל הבטחת הכנסה, וזה אומר הכל על החברה הישראלית.
2411: אני אחראי על החינוך, ואני מקבל את כל האשמה על הנושאים בחינוך.
2411: אני לא מאשים את הממשלה או את החברה, אני מאשים אך ורק את מערכת החינוך, אך אני רוצה להעמיד כמה דברים שיש להם קשר ישיר לוועדה הזאת על השולחן.
2411: אנו חייבים להיות מודעים למאמץ המרוכז והמבורך במדינת ישראל כדי לקדם את מעמד הילד ולבצר את זכויותיו.
2411: החוק שבו מעוגנות הזכויות של התלמיד הוא חוק מבורך, רצוי וטוב.
2411: אין לי בעיה עם זה, אין לי בעיה עם החוק, למרות שאני לא חושב שמדינה יכולה להתנהל אך ורק על חוקים.
2411: יש צורך גם באתוס חברתי, ולצערי הרב, האתוס הולך ונעלם והחוקים הולכים ומתרבים.
2411: אם איני טועה, כנסת ישראל היא הפרלמנט המוביל בעולם לחקיקה.
מיכאל מלכיאור: יש פה הרבה חקיקה.
2411: וזה אומר דרשני.
2411: אנחנו לא חושבים שהחוק יסדיר את הכל, ודאי שלא.
2411: האתוס החברתי, המעמד של הילד – אם הוא לא יבוצר באתוס חברתי, לא יעזור שום דבר.
מיכאל מלכיאור: הבעיה של הכנסת היא שכשיש כשל בהנהגה של הדברים, הכלי שיש לכנסת, מאחר שאנו פונים פעם אחר פעם לגופי הממשלה ולא מקשיבים, חייבים לחוקק חוקים.
2411: אני מברך על החוקים הקיימים ואני מברך על כך שאנו רואים את הילד כאדם שווה זכויות, כמובן – עם פחות ניסיון ועם צורך ללמוד ממוריו.
2411: צריך לייצב את מעמדו של המורה, כדי שיוכל להטיל את כל כובד משקלו בהוראה.
2411: אתם ודאי יודעים שזה לא המצב, זהו הרי אחד המקצועות השקופים ביותר, מפני שכולם נוגעים בחינוך בדרך זו או אחרת.
2411: משום מה, החוק לזכויות התלמיד מבטיח את זכויות התלמיד, אבל שוכח את זכויות המורה.
2411: בפירוש כך.
2411: משום מה נשכחו הזכויות למשמעת בכיתה, נשכח הצורך להפעיל לחץ חיובי , מתח חיובי בלימודים, שיעורי בית, לשבת, לעבוד, מבחנים סטנדרטיים תקופתיים – אלה דברים שחייבים להבין שבלעדיהם לא נצליח להתגבר.
2411: איך פינלנד, מדינה של חמשה מיליון איש, שיש להם אפיונים שדומים לאלה של החברה הישראלית, טובים מאוד בהי-טק – יותר טובים מאתנו - תעשיית הי-טק מאוד מתקדמת, והם הגיעו למקום הראשון בהבנת הנקרא ובקריאה, למקום החמישי במתמטיקה, למקום הששי במדעים?
2411: מה הם עשו כדי להגיע לשם, ואנחנו, חמישה או ששה מיליון ישראלים, לא הצלחנו לעשות?
2411: הם לומדים מהבוקר עד הערב.
2411: אין להם כל מיני פרויקטים וערכים שמכניסים למערכת החינוך.
2411: יש לימודים, לימודים ולימודים.
2411: הילד בא לבית הספר כדי ללמוד, יש משמעת למורה.
2411: מובן שגם המורה הפיני מתלונן שעל שאין בעיה של משמעת, אך הלוואי שהבעיות שלהם יהיו עלינו.
2411: אין להם תלבושת אחידה בבית הספר.
2411: הם גמישים מאוד.
2411: הייתי בפינלנד לפני שבוע, ראיתי מה הם עושים, וחקרתי אתם את העניין.
2411: כואב לי הלב שמדינה כזאת, שלא טובה מאתנו בגודל האוכלוסייה, לא משאבי הטבע - יש להם עצים, אך לא עושים את נוקיה מעצים.
2411: צריכים ללמוד מהניסיון הטוב של אחרים ומהניסיון המר שלנו.
2411: יש שם משמעת, שיעורי בית, עמידה בסטנדרטים.
רינה יצחקי: ושיעורי התאבדות מהגבוהים בעולם.
2411: לא נכון, לא כל מה שכתוב בעיתונים הוא נכון.
2411: תראי לי את העיתון.
2411: תתפלאי לראות שזה לא נכון.
2411: יפן היא המקום הראשון בעולם, וארצות הברית בקרב בני הנוער.
2411: לא פינלנד בקרב בני הנוער.
2411: צריך לדייק.
2411: זאת הבעיה שלנו.
2411: זורקים לעיתונות ולחלל העולם.
2411: איפה הדיוק?
2411: צריך לשמוע את הדברים הקשים.
מיכאל מלכיאור: אנחנו מבקשים ניתוח של המצב פה.
מיכאל מלכיאור: הבנתי כמה נקודות; שהמורים לא מקבלים משכורת טובה, המעמד של המורה והפרויקטים.
מיכאל מלכיאור: איך אנו יכולים לשנות את המצב?
2411: משום מה נשכחו גם חובותיהם של ההורים.
2411: אני חשבתי שהחובה לחנך את הילדים היא על ההורים, ולא על בית הספר.
2411: בתי הספר הם שליחים של ההורים.
2411: ההורים הפקיעו את הזכות ואת החובה לחנך מעצמם, ומטילים את הכל על מערכת החינוך.
2411: מתברר שאנו כחברה - המורה בבית הספר ומנהל בית הספר הוא כל-יכול.
2411: משום מה יצרנו מצב שבדרך כלל – אני אומר את זה בהכללה - רק אלה שלא מסוגלים להתקבל לאוניברסיטה הולך למכללה למורים.
2411: פירושו של דבר, שאלה שמלכתחילה מייעדים את עצמם להוראה הם אלה שלא הייתי רוצה שיהיו במערכת.
2411: כיצד נרצה שמורה שבקושי סיים שלוש יחידות ילמד מתמטיקה בבית הספר היסודי, שזה היסוד של כל מה שיצטרכו להיבחן בהמשך הדרך?
2411: הרי מורה כזה בקושי מכיר את החומר.
2411: אלה הנתונים העובדתיים שקיימים פה, בלי פרשנות.
2411: כשהגעתי למשרד החינוך הבנתי שהמצב קשה מאוד.
2411: לא הייתי צריך את התוצאות שהתפרסמו שהייתי בתפקיד או את התוצאות שהתפרסמו לפני כשבוע וחצי.
2411: ידעתי את זה מ-84'.
2411: דבר ראשון שצריך לעשות הוא לשנות את תוכניות הלימודים.
2411: פה משרד החינוך נכשל טוטאלית בנושא מתן המונופול לשתי תוכניות לימוד – בקריאה ובמתמטיקה ללא שום הבנה חינוכית פלורליסטית.
2411: את זה ביטלנו.
2411: הנושא של השפה כמכלול כשיטה יחידה מונופוליסטית להוראת הקריאה – הדבר הזה נגמר.
2411: פרופ' רינה שפירא בוועדה שלה המליצה שנכניס שיטות פונטיות.
2411: הדבר כבר נעשה בפיקוחו של פרופ' יוסף שמרון עם ועדת ההיגוי שלו זו השנה השנייה.
2411: מתשס"ד כל התלמידים מכיתה א' ילמדו את הקריאה בדרך פונטית.
2411: כבר בתשס"ג אנחנו כמעט הצלחנו להכניס את השיטות הפונטיות למערכת.
2411: בשנה הבאה זה יהיה מחויב המציאות בכל בתי הספר.
2411: אחר כך אפשר לעבור לשיטות כמו השפה כמכלול.
2411: אנחנו גם לא רוצים להפוך שיטה אחרת למונופוליסטית, אך שנדע שהיה כשל בחשיבה במשרד החינוך, שאני מייצג אותו פה.