GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק קדמן: הממוצע שלנו יחסית לשכנות קטן יותר, יחסית לרוב ארצות המערב שיעור הילדים באוכלוסייה בישראל הוא עדיין מאוד גבוה.
יצחק קדמן: כאשר בודקים את שיעור הילדים באוכלוסייה בתוך ישראל לפי יישובים אנחנו מגלים תמונה שקיימת לכל אורך השנתון:
יצחק קדמן: מי שמדבר על אוכלוסיית הילדים כמכלול עושה טעות חמורה ביותר, אין דבר כזה "הילדים בישראל" למרות הכותרת של השנתון.
יצחק קדמן: ישראל הפכה להיות מדינה מקוטבת בצורה מאוד חדה כבר מחברת הילדים.
יצחק קדמן: גם כאשר מדובר על שיעור הילדים באוכלוסייה, מסתבר שיש יישובים שאוכלוסיית הילדים בישראל מגיעה עד 60% מהאוכלוסייה לעומת יישובים אחרים שבהם שיעור הילדים באוכלוסייה לא מגיע ל- 20%.
יצחק קדמן: לדוגמה בגבעתיים שיעור הילדים באוכלוסייה הוא 20%; בבית"ר עלית שיעור הילדים באוכלוסייה הוא 62%.
יצחק קדמן: לעניין הזה יש חשיבות עצומה.
יצחק קדמן: אנחנו עכשיו במשבר מתמשך ברשויות המקומיות; בגבעתיים קל לתת מערכת חינוך ברמה מאוד גבוהה עם שיעור ילדים באוכלוסייה של 20%, שיעור גבוה מאוד של מבוגרים עובדים ומפרנסים ו יכולת טובה מאוד לתרום למערכות הציבוריות.
יצחק קדמן: עם יכולת להטיל מסי ארנונה יותר גבוהים ברור שלגבעתיים תהיה מערכת חינוך ברמה מאוד גבוהה.
יצחק קדמן: מה היכולת של רהט, של בית"ר עלית ושל מקומות אחרים שבהם שיעור אוכלוסיית הילדים הוא כ- 60% זה מעיד על מספרם הנמוך של המבוגרים וכמה מעטים המבוגרים המפרנסים, ויש לעניין הזה השלכות על שורה ארוכה של נושאים.
יצחק קדמן: הזכרתי חינוך, אני אגיע עוד מעט גם לנושא הבריאות – יושב פה נציג בכיר של משרד הבריאות.
יצחק קדמן: אחד הדברים הכי חמורים שיש בדוח השנה – והוא אינו מקרי – בפעם הראשונה מזה 20 שנה נעצרה הירידה בתמותת תינוקות, ובשנה האחרונה הייתה עלייה בשיעור תמותת התינוקות.
יצחק קדמן: כל מי שעוסק בנושא של בריאות, בריאות הציבור ותמותת תינוקות יודע שיש קשר בלתי נפרד בין המצב הכלכלי-חברתי של האוכלוסייה לבין תמותת התינוקות.
יצחק קדמן: זה לא רק ההבדל שבין האוכלוסייה היהודית לבין האוכלוסייה הערבית שבה שיעור תמותת התינוקות גבוה פי שניים מהשיעור באוכלוסייה היהודית, אלא גם בתוך אותה אוכלוסייה.
יצחק קדמן: לאחרונה התפרסם מחקר שעסק בעיר תל-אביב – לב הארץ, מרכז הארץ, לא רהט, לא בית"ר עלית – והסתבר שבצפון העיר תמותת התינוקות נמוך בחצי מתמותת התינוקות בדרום תל-אביב; בתוך זה לא כלולים עובדים זרים, ולכן אי-אפשר לטעון שזו השפעה של עובדים זרים שמתרכזים בדרום תל-אביב.
יצחק קדמן: כלומר, בתוך אותה עיר, בדרום העיר תמותת התינוקות גבוהה פי שניים מאשר בצפון העיר.
מיכאל מלכיאור: טיפלנו בזה במספר ישיבות, ויש כמה דברים שנמצאים בטיפול בוועדה.
יצחק קדמן: אני אגיע יותר מאוחר לנושא הבריאות, אבל נושא תמותת התינוקות מדליק לנו אור אדום ענק לא במקרה!
יצחק קדמן: במשרד הבריאות בחמש השנים האחרונות, עם כל הקיצוצים, תקציב משרד הבריאות עלה ב- 21% בחמש השנים האחרונות.
יצחק קדמן: תקציב שירותי בריאות הציבור שכוללים את טיפות החלב , את הטיפול המונע וטיפול בריאות הציבור לתלמידים עלה ב- 10% בלבד לעומת 21% מכלל תקציב משרד הבריאות.
יצחק קדמן: יתר-על-כן, לאחרונה נמסר לי שביישוב כמו אלעד, יישוב חרדי חדש ליד פתח-תקווה, החליטו להפסיק לחלוטין את שירותי טיפת-חלב לתינוקות שנולדו אחרי ה- 1 בספטמבר; למה?
יצחק קדמן: הם לא צריכים חיסונים?
יצחק קדמן: הם לא צריכים מעקב?
יצחק קדמן: הם לא צריכים גילוי מוקדם של מומים מולדים וכדומה?
יצחק קדמן: ודאי שהם צריכים!
יצחק קדמן: אבל הסתבר שאוכלוסיית התינוקות באלעד גדלה בשלוש השנים האחרונות בשיעורים עצומים.
יצחק קדמן: מה היה הגידול בכוח-האדם של אחיות טיפות חלב באותו מקום?
יצחק קדמן: אפס.
יצחק קדמן: זה לא רק ביישוב הזה, אני קיבלתי נתונים של משרד הבריאות על נפת פתח-תקווה, והנתונים שם הם מדהימים: מספר הילדים בנפת פתח-תקווה עלה בחמש השנים האחרונות ב- 42%.
יצחק קדמן: לפחות כדי להלום את הגידול באוכלוסייה היינו מצפים שכוח האדם יגדל ב- 42%.
יצחק קדמן: מה היה הגידול בכוח האדם בנפת פתח-תקווה בחמש השנים האחרונות?
יצחק קדמן: ירדו שני תקנים.
יצחק קדמן: כלומר, הגידול היה במינוס.
יצחק קדמן: בלי אחיות טיפול חלב, בלי רופא בטיפות חלב, מי יעשה את עבודת המניעה?
יצחק קדמן: בהתחלה, כמו הסיפור עם הסוס, הסוס אוכל פחות, אבל בסופו של דבר אנחנו נמצא את עצמנו במצב שבו ילדי ישראל משלמים בבריאותם הבסיסית לנוכח המציאות הזאת, והגרפים לא משקרים.
יצחק קדמן: אחרי הצלחה אדירה של הורדת שיעורי תמותת התינוקות ב- 20 השנה האחרונות, השנה בפעם הראשונה הייתה עלייה – קטנה אומנם, אבל עלייה.
יצחק קדמן: אם זה מסמן שינוי במגמה כולנו צריכים להיות מודאגים מאוד.
יצחק קדמן: אגב, מספר הילדים במשפחה בישראל הוא בממוצע 2.3; אחד המיתוסים ששימשו גם כבסיס לפגיעות חוזרות ונשנות בקצבאות הילדים היא שיש אוכלוסיות במדינת-ישראל שבצורה מופקרת עושות יותר מידי ילדים.
יצחק קדמן: כל הרעיון הזה הוא מופרך, הטיעון מופרך מבחינה מוסרית ואנושית, אבל כדאי לדעת את העובדות: מספר המשפחות שבהן יש 6 ילדים ויותר הוא 4%.
יצחק קדמן: זה כל המשפחות הגדולות שמפחידות נורא את קובעי המדיניות.
יצחק קדמן: 4% מהמשפחות בישראל היה להן 6 ילדים ויותר.
יצחק קדמן: בכל ויכוח מן הסוג הזה מביאים את הדוגמה, שכביכול מייצגת את המצב, על הבדואי שיש לו 4 נשים ו- 52 ילדים.
יצחק קדמן: אנחנו בדקנו לכמה משפחות בישראל יש למעלה מ- 13 ילדים; אתם יודעים כמה?
יצחק קדמן: 130 משפחות בישראל.
יצחק קדמן: על זה בונים תלי תלים מדוע צריך לקצץ בקצבאות הילדים.
יצחק קדמן: בדקנו גם מרכיבים שקשורים לילדי העולים בישראל.
יצחק קדמן: אנחנו יודעים שהנושא הדמוגרפי עולה מידי פעם.
יצחק קדמן: ילדי העולים בישראל נמצאים בירידה מתמדת, ומהווים 12.9%.
יצחק קדמן: חשוב לזכור את המספר הזה מפני שכשבדקנו את שיעור הנשירה של ילדי עולים מבתי-ספר ואת שיעור העבריינות של ילדי עולים מקרב כלל הילדים העבריינים, אנחנו מקבלים מספרים מאוד לא מחמיאים; שיעור העולים הקטינים החשודים בעברות מכלל החשודים הקטינים הגיע ללמעלה מ- 24%, כלומר בערך פי שניים מחלקם היחסי באוכלוסייה.
יצחק קדמן: שיעור הילדים הנושרים ממערכת החינוך בקרב הילדים העולים – תלוי באיזו כיתה מדובר, ובאיזו שנת עלייה – גדול בין פי שניים לבין פי ארבעה מחלקם באוכלוסייה.
יצחק קדמן: שני הדברים אינם בהכרח מנותקים; כל מי שעוקב אחר נושא עבריינות הנוער יודע שבחלקה הגדול ראשיתו של תהליך העבריינות הוא בנשירה מבית-הספר, אחר-כך זה ממשיך הלאה לרחוב, לעברה ראשונה ולעברות נוספות.
יצחק קדמן: אם יש נשירה בכיתות מסוימות בקרב ילדי עולים פי ארבעה מאשר בקרב ילדים ותיקים, זה שוב צריך להדליק לנו נורה אדומה.
יצחק קדמן: יש אנשים שמסיקים מסקנות מוטעות מהנתונים האלה; רואיינתי בתכנית טלוויזיה, והמראיין לא התבייש לומר שהעולים מביאים איתם את התרבות העבריינית מארץ מוצאם.
יצחק קדמן: זה כתם לא מוצדק שמוטל על אוכלוסיית העולים.
יצחק קדמן: אחת הסיבות העיקריות לעבריינות כל-כך גבוהה בקרב העולים הוא טיפול לא נכון שלנו בקליטת העולים.
יצחק קדמן: אצלנו קוראים לזה עולים, במדינות אחרות אנחנו קוראים לזה הגירה.
יצחק קדמן: כל מי שעוסק בנושא יודע כמה פרובלמטי משבר ההגירה, והוא מצריך טיפול.
יצחק קדמן: פעם אמר לוי אשכול: "מדינת-ישראל מאוד אוהבת עלייה, אבל היא לא כל-כך אוהבת עולים".
יצחק קדמן: יש בזה הרבה מן האמת, כי אנחנו חושבים שאם אנחנו קוראים להם עולים, ופתחנו להם את שערי המועדון – שיגידו תודה רבה.
יצחק קדמן: משבר ההגירה הוא משבר רציני מאוד; מדינת-ישראל הייתה צריכה להיות אלופה במשבר ההגירה, אבל במקום שנלמד איך לעשות את זה, אנחנו חוזרים שוב ושוב על אותן שגיאות שעשינו בקליטת עולים בשנות ה- 50, והתוצאה לא מאחרת לבוא.
יצחק קדמן: שיעור העבריינות של בני נוער עולים, פי שניים מחלקם באוכלוסייה צריך להדאיג אותנו מאוד מאוד.
יצחק קדמן: נושא שהיה בכותרות בשנה שעברה הוא נושא הילדים ממשפחות חד-הוריות.
יצחק קדמן: יש גידול עצום במספר הילדים שחיים במשפחות חד-הוריות, ויש בזה עלייה.
יצחק קדמן: אם ב- 1995, רק לפני 8 שנים היו 132 אלף ילדים ממשפחות חד-הוריות, ב- 2002 יש כבר 183 אלף ילדים כאלה.
יצחק קדמן: זה מספר עצום! בראשן של 95% מהמשפחות החד-הוריות עומדת אישה גרושה; כלומר, ברוב המקרים זה גירושים, וברוב המקרים נשים שמגדלות ילדים.
יצחק קדמן: אני מדגיש את זה משום שרוב המשפחות החד-הוריות – כמעט בהגדרה – הן משפחות חלשות שמתמודדות עם מצוקה גדולה מאוד.
יצחק קדמן: בעניין הזה אני חייב לומר ששיעור הגירושים הולך וגדל על אף מה שהתפרסם השבוע, ואיתו גם מספר הילדים שאנחנו קוראים להם "ילדי גירושים"; ותופעה נוספת שקשורה לעניין הזה – ומחייבת גם את התערבות הכנסת, אדוני היושב-ראש – היא הגידול העצום במספר הילדים במשפחות של מתגרשים שההורה – ברוב המקרים האב – אינו משלם דמי מזונות שנפסקו כדין.
יצחק קדמן: בשנה האחרונה היו 55 אלף ילדים שחיו במשפחות שבהן נפסקו מזונות, והאב לא משלם אותם.
יצחק קדמן: התוצאה היא שהביטוח הלאומי אמור לגבות את החוק, הוא משלם בעבור האם והילדים את דמי המזונות ולוקח על עצמו לגבות את זה אחר-כך.
יצחק קדמן: רק בשיעור קטן מאוד של מקרים מצליח הביטוח הלאומי לגבות; מדינת-ישראל אמרה שצמח מאוד מספר המשפחות החד-הוריות שחיות מדמי מזונות, ולכן החליטה להוריד את דמי המזונות.
יצחק קדמן: מי הרוויח מהורדת דמי המזונות?
יצחק קדמן: רק האבות הלא-משלמים, מפני שעכשיו החוב שלהם קטן כי המדינה משלמת לאם ולילדים פחות כסף.
יצחק קדמן: קראתי בעיתון שרשות השידור עשתה אמבושים למי שלא משלם את האגרה, החרימה מכוניות למי שלא שילם אגרה של רשות השידור; אבל מי שלא משלם דמי מזונות שנפסקו כדין למשפחתו – לא לוקחים לו את רכב, לא רודפים אחריו, ובחלק מהמקרים אלה אנשים שיכולים לשלם.
יצחק קדמן: למדינת-ישראל ולביטוח הלאומי היה צריך להיות אינטרס להגביר את הגבייה, ולא להציג את האימהות האלה כפרזיטיות, הן לא רוצות לחיות על דמי הביטוח הלאומי.
יצחק קדמן: אותה אם שתקבל דמי מזונות שנפסקו לה, לא תבוא יותר לביטוח לאומי.
יצחק קדמן: בעניין הזה אני חושב שצריך לעשות מעשה ולהחריף את האכיפה כך שאותם ילדים שמחכים לדמי המזונות שחשובים לכלכלתם, והם נפסקו להם בבית-משפט יקבלו אותם, ולמדינת-ישראל צריך להיות אינטרס כלכלי להגביר את האכיפה כדי שהמשפחות יוכלו להתקיים, כדי שהאמהות לא יוצגו כפרזיטיות, כדי שלא יצטרכו לקצץ להם בקצבת דמי המזונות מפני שפה יש חייב, והחייב הוא לא מדינת-ישראל, אלא אדם שבית-משפט בישראל חייב אותו בדמי מזונות, והוא לא משלם.
יצחק קדמן: טוב שנמצא פה מנכ"ל משרד הרווחה כי הנושא הבא שאני רוצה לדבר עליו הוא נושא הילדים שחיים מחוץ למשפחתם.
יצחק קדמן: למרבה הצער, אנחנו לא יודעים מהו המספר האמיתי של ילדים שחיים בפנימיות; אני לא מתכוון לילדים שמשרד הרווחה סידר להם סידור.
יצחק קדמן: יש לא מעט ילדים שחיים בפנימיות, ולא סודרו בידי משרד הרווחה; חלקם בידי משרד החינוך, חלקם בידי עמותות שונות, חלקם בידי משרד הדתות שכבר לא קיים, אבל עד לאחרונה היו ילדים שהמימון לסידורם מחוץ לבית היה דרך משרד הדתות.
יצחק קדמן: יש בישראל עדיין מוסדות שנקראים "בתי-יתומים", שמי שחי שם הם לא יתומים, אלא ילדים שהוצאו מהבית בידי כל מיני ארגונים, חלקם עם כוונות טובות, חלקם עם כוונות פחות טובות.
יצחק קדמן: אנחנו לא יודעים מה המספר האמיתי של ילדים שחיים מחוץ לבית.
יצחק קדמן: היה בשעתו ניסיון ב- JOINT לקיים מרכז שיכיל את כל הנתונים מכל הגורמים, הוא חדל להתקיים מאחר שזה לא קשור למשרד ממשלתי זה או אחר, אלא למספר משרדים ממשלתיים.
יצחק קדמן: אנחנו לא יודעים מי הילדים, ולכן יכולה להיות תופעה שכל מיני מוסדות מייבאים ילדים לארץ מחו"ל.
יצחק קדמן: מי שעקב אחרי פרשת "צפונות" שנידונה עכשיו בבית-המשפט, יודע שאנשים פרטיים וגופים פרטיים מביאים ילדים מחו"ל, בדרך-כלל מארצות מצוקה של ברית-המועצות לשעבר; מבטיחים להורים כל מיני הבטחות סרק, שמים אותם בתנאים לא תנאים; את חלקם שמים בישיבות, וספק אם הילדים יהודים בכלל.
יצחק קדמן: הילדים האלה באים לעולם אחר לחלוטין, נמצאים פה כשמעמדם לא מוסדר.
יצחק קדמן: זו תופעה שהמחוקק צריך לתת עליה את הדעת:
יצחק קדמן: איך קורה שילדים ללא הורים נכנסים ארצה עם ויזה של תייר – אף על פי שברור שהילד לא בא לנופש באילת – ונשארים בארץ; אין להם אפוטרופוס, אין להם מי שדואג להם.
יצחק קדמן: זה נושא פרוץ לחלוטין שהגיע הזמן לטפל בו.
גילה פינקלשטיין: גם הפנימיות של ילדים בגיל 16-18 ללא פיקוח.
יצחק קדמן: הפיקוח היום חל על ילדים עד גיל 14, וגם זה נושא בעייתי שהמחוקק צריך לתקן אותו.
יצחק קדמן: הילדים שמסודרים בפנימיות וממומנים בידי משרד הרווחה, הם ברוב המקרים ילדים של השירות לילד ונוער.
יצחק קדמן: לעומת המיתוסים יש ירידה בולטת במספר הילדים שסודרו בשנים האחרונות בפנימיות: בשנת 2000 היו 9307 ילדים כאלה והיו שנים שעברנו את ה- 10000, ואילו בשנת 2003 המספר ירד ל- 8900.
יצחק קדמן: המספר נמצא בירידה לא מפני שיש פחות ילדים שזקוקים לסידור חוץ-ביתי, אלא מפני שמספר המכסות הצטמצם, מספר ההועדות הצטמצם, ולכן יש היום שזקוקים עדיין לפנימייה, ולא יכולים לקבל אותה.
יצחק קדמן: אני יודע שבמשרד הרווחה יש מחשבות מחודשות על האיזון שבין סידור בפנימייה לבין שירותים קהילתיים לילדים במצוקה.
יצחק קדמן: אני מברך על שירותים קהילתיים נוספים.
יצחק קדמן: בחלק מהמקרים זה יכול מאוד לסייע.
מיכאל מלכיאור: גם שם יש ירידה.
מיכאל מלכיאור: יצחק קדמן: גם שם יש ירידה במכסות למעונות וכדומה.
מיכאל מלכיאור: אני רוצה להזהיר כמו שעשו מדינות שכשלו לחלוטין – כמו ארצות-הברית ובריטניה – ונניף את הדגל של חיסול הפנימיות מפני שיש ילדים שפנימייה היא הפתרון הטוב ביותר בעבורם.
מיכאל מלכיאור: לא כל ילד יכול למצוא פתרון לבעיה שלו באופן אופטימלי בקהילה; צריך עדיין מסגרות פנימייתיות.
מיכאל מלכיאור: אסור שמישהו יגדיר באופן אדמיניסטרטיבי שאחרי שלוש שנים הילד חוזר לקהילה; יש ילדים שאולי צריכים לחזור לקהילה אחרי שנה, לא אחרי שלוש שנים, ויש ילדים שגם אחרי שלוש שנים צריכים להישאר בפנימייה, וצריך להיזהר לא לנפנף בדגלים שיכולים להזיק לילדים.
מיכאל מלכיאור: טובת הילד באופן אינדיבידואלי צריכה להיות השיקול, ולא אם אנחנו בעד פנימייה או בעד מכלול של שירותים קהילתיים.
מיכאל מלכיאור: צריך את אלה, גם את אלה, אי-אפשר להסתפק בדבר אחד.
מיכאל מלכיאור: שיעור היפגעות ילדים מתאונות: לא בכל דבר שהוא בעייתי בדוח הזה האצבע צריכה להיות מופנית לממשלה.
מיכאל מלכיאור: בחלק לא מועט מהמקרים אנחנו צריכים לשאול את עצמנו כמבוגרים, כהורים מה עשינו כדי למנוע מצבים שליליים.
מיכאל מלכיאור: מספר הילדים שנפגעים בתאונות בישראל הוא פשוט בלתי נסבל!
מיכאל מלכיאור: לעומת המיתוסים התאונות השכיחות ביותר הן לא תאונות דרכים, אלא תאונות בית וחצר.
מיכאל מלכיאור: הנפילות תופסות את המקום הראשון; נפילות בבית או בסביבתו של הבית.
מיכאל מלכיאור: חלק גדול מהתאונות האלה יכול להימנע.
מיכאל מלכיאור: לדוגמה, היפגעות ילדים מהרעלות.
מיכאל מלכיאור: בשנה האחרונה כמעט 11 אלף ילדים נפגעו מהרעלות.
מיכאל מלכיאור: אלה 11 אלף ילדים שאפשר היה למנוע את ההרעלה שלהם.
מיכאל מלכיאור: רוב הפגיעה מהרעלות כבר לא נעשה בחוץ, לא בשדה, לא בבית-הספר, אלא בבית.
מיכאל מלכיאור: הוא נעשה או מבליעת תרופות שלא צריכות להיות בהישג ידם של ילדים או מבליעת כימיקלים אחרים.
מיכאל מלכיאור: זה בין היתר נעוץ במיתוס הקדוש שכל משפחה בישראל מכירה אותו שחומרי ניקוי חייבים להיות בארון מתחת לכיור.
מיכאל מלכיאור: אני לא מצאתי במסורת שלנו מאיפה לקוחה המסורת הזו, אבל ברוב הבתים בישראל זהו המקום.
מיכאל מלכיאור: למה?
מיכאל מלכיאור: כדי שתינוקות וילדים מאוד צעירים יוכלו בקלות להגיע לאקונומיקה ולשתות ממנה.
מיכאל מלכיאור: זה דבר שלא צריך לחכות בממשלה או לתקציב המדינה כדי לתקן אותו.
מיכאל מלכיאור: מי אמר?
מיכאל מלכיאור: האם לא יכולים להתרגל שחומרי הניקוי יהיו בארון גבוה שאיננו בהישג ידם של ילדים?
מיכאל מלכיאור: 11 אלף ילדים שרבים מהם אושפזו נפגעו מהרעלות בשנה האחרונה.
מיכאל מלכיאור: אגב, נתון לא נורמלי נוסף בעניין הזה הוא מספר הילדים שמגיעים מידי שנה לחדרי המיון בישראל.
מיכאל מלכיאור: ילדי ישראל, לפי התמונה הזו – אם מסתכלים עליה בשטחיות – הם הילדים הכי חולים בעולם.
מיכאל מלכיאור: למעלה מ- 540 אלף ילדים הגיעו בשנה האחרונה.
אפרת שפרוט: או שהאמהות הכי דאגניות.
יצחק קדמן: בסדר, אני תכף אגיד, אמרתי שזו הגדרה שטחית ולא נכונה.
יצחק קדמן: 540 אלף ילדים הגיעו לחדר-מיון בשנה האחרונה.
יצחק קדמן: תזכרו, מספר הילדים בישראל הוא כ- 2.2 מיליון.
יצחק קדמן: זה אומר שכל ילד רביעי – זה לא מדויק, כי יכול ילד להגיע כמה פעמים – ביקר בשנה האחרונה בחדר מיון.
יצחק קדמן: מה יש לכם מחדרי מיון?
יצחק קדמן: אנחנו כאלה חולים?
יצחק קדמן: התשובה היא אחרת מפני שפה לא אספנו נתונים רק על כמה ילדים הגיעו לחדרי מיון, אלא גם באלו שעות הם הגיעו.
יצחק קדמן: מסתבר שרוב הילדים הגיעו לחדרי מיון בשעות אחר-הצהריים והערב.
יצחק קדמן: זה מעיד על משהו לקוי בשירות הקהילתי, בזמינות ובנגישות שלו לאוכלוסייה.
יצחק קדמן: אגב, רוב הילדים שהגיעו לחדרי מיון לא הגיעו בגלל פגיעות, אלא בגלל מחלה.
יצחק קדמן: זאת-אומרת, האמא הדאגנית שאת הצבעת עליה קודם, רואה שלילד יש 40 מעלות חום, הפתרון הוא מיידי לרוץ לחדר מיון.
יצחק קדמן: כל מי שהיה בחדר מיון יודע שזה מקום מאוד לא סימפטי לילדים, זה מקום שצריך להישאר בו למטרות חירום, זה לא מקום שצריך לפנות אליו כברירה ראשונה.
יצחק קדמן: לדעתי, הנושא הזה גם עולה הרבה מאוד כסף.
יצחק קדמן: לכן מישהו צריך לחשוב איך קורה ש- 548 אלף ילדים מגיעים לחדר מיון כל שנה, ולמה הם מגיעים דווקא בשעות אחר-הצהריים והערב, ומה זה אומר על השירותים בקהילה.
יצחק קדמן: רוב התאונות שקורות בבית קורות גם בבית-ספר, ולצערי הרב, מספר התאונות שקורות בבית-הספר נמצא בעלייה מתמדת.
יצחק קדמן: בשנה האחרונה היו למעלה מ- 11 אלף תאונות בבתי-ספר, רובן אירעו בהפסקות.
יצחק קדמן: אני חושב שמשרד החינוך צריך לחשוב מה עושים עם ההפסקה, ולמה כל-כך הרבה ילדים נפצעים בהפסקה של בית-הספר.
מיכאל מלכיאור: אני מבין שסגרו את תקציב הבטיחות בבתי-הספר.
יצחק קדמן: סגרו את תקציב הבטיחות, הורידו את מספר האחיות בבתי-הספר.
יצחק קדמן: כל זה ודאי תשובה הולמת לבעיה שאנחנו מדברים עליה.
יצחק קדמן: בטיפול קצין מבחן נמצאים בני נוער שחשודים בביצוע עבירות או נערים עבריינים, ויש גידול מתמיד והולך בשיעור העבריינים הצעירים, ירידה בגיל והחמרה בעבירות.
יצחק קדמן: אחת האינדיקציות להחמרה בעבירות היא שמספר המעצרים עד תום ההליכים הוכפל בשנה האחרונה לעומת שנה שעברה.
יצחק קדמן: צריך לזכור שכדי לעצור קטין עד תום ההליכים צריכה להיות עבירה במיוחד; לא מהר מאוד עוצרים קטין עד תום ההליכים.
יצחק קדמן: כלומר, יש גידול לא רק במספר העבירות, אלא גם בחומרת העבירות, ומעצר כזה הוא רק אחד האינדיקציות לזה.
יצחק קדמן: מספר הקטינים שמופנים לטיפול שירות המבחן עלה בדרמטיות מקרוב ל- 13 אלף ב- 1990 ל- 22 אלף ב- 2002.
יצחק קדמן: זו עלייה דרמטית.
יצחק קדמן: אני לא צריך להגיד שגם במשרד הרווחה אתם לא תמצאו הלימה בין שיעור ההפניות לשירות מבחן לבין מספר קציני המבחן.
יצחק קדמן: מספר קציני המבחן כמעט לא השתנה, היו תוספות קטנות מאוד בכח אדם.
יצחק קדמן: מספר המופנים גדל כמעט פי שניים.
יצחק קדמן: איך יכול אותו כח אדם לעסוק כמעט בפי שניים מופנים, זה אחד הנסים שכנראה קורים לנו כמו בדברים אחרים.
יצחק קדמן: אני רוצה לדבר עוד על ילדים כקורבנות עבירה.
יצחק קדמן: גם פה יש עלייה דרמטית במספר הילדים שנפגעים מעבירות.
יצחק קדמן: אתן לכם דוגמה על התיקים שנפתחו במשטרה במקרים של פגיעות בילדים מחוץ למשפחה ובתוך המשפחה: ב- 1990 היו 261 תיקים כאלה, ואילו ב- 2002 היו למעלה מ- 9000 תיקים שנפתחו בגין עבירות נגד ילדים.
יצחק קדמן: בעבר נהגנו לומר שזה בעיקר בגלל עלייה במודעות, בעיקר בעקבות החוק שנחקק ב- 1989 למניעת התעללות בקטינים וחסרי ישע, חובת הדיווח.
יצחק קדמן: היום אחרי 14 שנה שהחוק הזה נחקק אי-אפשר לדבר רק על עלייה במודעות; ברור היום לחלוטין שיש עלייה במספר הפגיעות בילדים מחוץ למשפחה ובתוך המשפחה.
יצחק קדמן: אגב, גם לנושא הזה אנחנו במו ידינו מפקירים את הילדים לפגיעות.
יצחק קדמן: אם ניקח את מספר הילדים שנפגעים מעבירות מין גם מחוץ למשפחה, אנחנו לא עושים במדינה דבר כדי להגן עליהם! אני מתכוון בעיקר לחקיקה שקיימת בכל ארצות העולם המערבי שמבטיחה בקרה ופיקוח על עברייני מין משתחררים.
יצחק קדמן: רק השבוע נמסר שאדם שיצא מהכלא לאחר ריצוי עונש מאסר על פגיעה מינית בילדים, שב ופגע בילדים רק שבוע לאחר ששוחרר.
יצחק קדמן: בעניין הזה אני מאשים את משרד המשפטים ואת הבניין הזה; למעלה מ- 4 שנים מונחות על שולחן הכנסת הצעות חוק שנועדו לפקח ולהבטיח בקרה על עברייני מין משתחררים.
יצחק קדמן: חוקי מייגן הידועים מארצות-הברית שדומים להם קיימים בכל ארצות אירופה, לא קיימים במדינת ישראל.
יצחק קדמן: לפני שנה הבטיח משרד המשפטים למציעי החוק הפרטיות שתוגש הצעת חוק ממשלתית של משרד המשפטים, וביקש מהם להסיר את הצעת החוק שלהם.
יצחק קדמן: הדיון האחרון התקיים בקיץ האחרון בוועדת חוקה.
יצחק קדמן: אני במו- אוזניי שמעתי את נציגת משרד המשפטים מבטיחה חגיגית שביום הראשון של מושב החורף של הכנסת יהיה נוסח מוסכם של משרד המשפטים של בקרה ופיקוח על עברייני מין.
יצחק קדמן: היום הראשון של מושב החורף היה לפני שלושה חודשים, לפני שבוע משרד המשפטים הודיע לוועדת חוקה שהוא זכאי לאורכה של שלושה חודשים נוספים.
יצחק קדמן: בלתי נסבל בעיניי, שעבריין מין משתחרר מהכלא – ואנחנו יודעים שרוב עברייני המין והפדופילים הם רצידיביסטיים – חוזר לפגוע בילדים.
יצחק קדמן: אין היום שום מעקב ובקרה אחרי עברייני המין האלה.
יצחק קדמן: לכן השאלה למה עולה מספר הילדים שנפגעו מינית בחלקה נעוצה בחוסר המעש שלנו כדי למנוע את זה, גם זה בידינו.
יצחק קדמן: מעקב כזה לא יביא לפתרון מוחלט של הבעיה, אבל יביא להקטנת מספר הילדים שנפגעים יום-יומיים בשבוע אחרי שעבריין המין משתחרר מהכלא.
יצחק קדמן: במחקר שנערך בארצות-הברית הראו שפדופיל ממוצע פוגע במהלך ה"קריירה" שלו ב- 200 ילדים.
יצחק קדמן: אז תעשו את החשבון בעצמכם.
יצחק קדמן: מספר הילדים, קורבנות התעללות במשפחה שדווח לפקידי הסעד לחוק הנוער עלה בשנים האחרונות מ- 16800 ב- 1995 ל- 36341 ב- 2002.
יצחק קדמן: זאת עלייה מדהימה! האם היא לוותה גם בתגבור כח האדם של פקידי הסעד?
יצחק קדמן: יאמרו לכם מוטי וינטר ומנכ"ל משרד הרווחה – בשום אופן לא! מה ערך יש לדיווחים שנמסרים לפקידי הסעד על חשד להתעללות במשפחה אם אין מי שיטפל?
יצחק קדמן: היום הגענו למצב שלא רק שאין מי שמטפל, בהרבה מאוד מקרים אין גם מי שיבדוק מיידית את החשד.
יצחק קדמן: הדבר הזה הוא בלתי נסבל, בלתי אפשרי; הוא מפקיר לגורלם ילדים שכבר עברו התעללות.
יצחק קדמן: אנחנו מטפלים עכשיו במקרה של ילדה שנפגעה מינית על-ידי אחיה הגדול.
יצחק קדמן: הוא נשפט והורשע.
יצחק קדמן: הוא נשלח למעון נעול, ואני לא רוצה לספר לכם על כל מיני פשלות שהוא יצא לחופשה מהמעון בשבת שבה גם האחות שסודרה בפנימייה, ולמה הם נפגשו שניהם בבית באותו שבוע.
יצחק קדמן: בינתיים האח הגדול הפוגע השתחרר, ויש עוד שתי אחיות קטנות בבית, והסתבר שיש חשש גדול מאוד שהוא יפגע גם בהן.
יצחק קדמן: כל הגורמים שטיפלו בכך התריעו שצריך לעשות משהו, לא נעשה דבר, ולאחרונה האחות השנייה ביצעה ניסיון התאבדות.
יצחק קדמן: אפשר לנחש מדוע נעשה ניסיון ההתאבדות הזה.
יצחק קדמן: אנחנו לא מגינים היום על ילדים שאנחנו יודעים בוודאות שהם נפגעים בתוך המשפחה למרות הרצון הטוב, למרות המקצועיות של פקידי הסעד לחוק הנוער.
יצחק קדמן: המצב הזה לא יכול להימשך.
יצחק קדמן: מילה אחרונה בהחלט על נושא שהוזכר הבוקר, הוא נושא של ילדים ועוני.
יצחק קדמן: הוזכר כבר שאנחנו נמצאים במקום בלתי מכובד ביותר ברשימת המדינות שבהן שיעור הילדים מתחת לקו העוני הוא הגבוה ביותר.
יצחק קדמן: אנחנו הגבוהים ביותר בעולם המערבי – ולא תעזור פה שום התחכמות.
יצחק קדמן: אנשים אומרים: "איזה קשקוש, במקסיקו הילדים הרבה יותר עניים ובפולין הילדים הרבה יותר עניים".
יצחק קדמן: לא מדובר כרגע על מה יכול לקנות ילד לאכול במקסיקו או בישראל; מדובר על נוסחה אחידה בכל העולם שמודדת יחסית לאותה אוכלוסייה.
יצחק קדמן: כך צריך למדוד, כי ילד בישראל לא יכול להשוות את עצמו לילד במקסיקו, הוא לא חי במקסיקו, הוא חי כאן ורואה איך חיים ילדים אחרים מסביבו.
יצחק קדמן: שיעור הילדים החיים מתחת לקו העוני בישראל הוא הגבוה ביותר בעולם המערבי.
יצחק קדמן: אין בעניין הזה ספקות! אנחנו עוד לא יודעים את הנתונים של 2003, אבל הנתונים הרשמיים של שנה שעברה היו למעלה מ- 618 אלף ילדים, על-פי גרסת הביטוח הלאומי ולמעלה מ- 650 אלף ילדים, לפי הגרסה שלנו.
יצחק קדמן: המספרים האלה הם בלתי נתפסים.
יצחק קדמן: השיעור הוא 29.6%, קרוב ל- 30%.
יצחק קדמן: לשם ההשוואה בין שיעור הילדים מתחת לקו העוני בארצות אחרות בעולם לעומתנו אתן מספר ארצות כדוגמה: בשבדיה – 2.6%; בנורבגיה – 3.9%; בפינלנד – 4.3%; בצרפת- 7.9%;
יצחק קדמן: בגרמניה – 10.7%; באוסטרליה – 12.6%; אפילו בארצות-הברית – 22.4%; אצלנו – 29.6%.
יצחק קדמן: גם זה אינו גזרת גורל! מי שמסתכל בשנתון ורואה את הגרף, יודע שרק לפני 20-30 שנה היו במדינת ישראל לא יותר מ- 8% ילדים מתחת לקו העוני.
יצחק קדמן: משהו השתנה אצלנו, בעיקר ערכית, משהו השתנה אצלנו בהשקעה בילדים.
יצחק קדמן: התרופה של הממשלה לעניין הזה, לצערי, היא קיצוצים נוספים בקצבאות הילדים, ומי שאומר שהקצבאות מעמיקות את עוני לא יודע על מה הוא מדבר, מפני שניתן להוכיח בוודאות שאילולא קצבאות הביטוח הלאומי, שיעור הילדים מתחת לקו העוני היה גבוה כמעט פי שניים בחלקים מסוימים של האוכלוסייה.
יצחק קדמן: לכן כל הנתונים האלה מציירים תמונת מצב לא אופטימית.
יצחק קדמן: שני נתונים אופטימיים מתוך השנתון: א.
יצחק קדמן: יש ירידה דרמטית במספר הילדים שנפגעו בשנה האחרונה בתאונות עבודה, כמעט נעלם לחלוטין.
יצחק קדמן: צר לי לומר שזה נובע ממספר קטן של ילדים עובדים, כי אין עבודה.
יצחק קדמן: ב.
יצחק קדמן: יש עלייה מסוימת בשיעור הזכאים לבגרות, אבל עדיין חצי מהילדים במדינת-ישראל לא זכאים לבגרות.
יצחק קדמן: ג.
יצחק קדמן: יש שיפורים מסוימים בשיעור ההשתתפות במערכת החינוך.
יצחק קדמן: הנתונים על ההתגייסות לצה"ל מצביעים על פחות מתגייסים גם בקרב הבנים וגם בקרב הבנות.
יצחק קדמן: מקרב אלה שכן מתגייסים, אנחנו רואים תמונה שמעוררת חיוך, אבל אולי יותר מזה: המתגייסים שמנים הרבה יותר מאשר היו בעבר, והם חכמים פחות ממה שהיו בעבר.
יצחק קדמן: בדירוג הפסיכוטכני שצה"ל עושה למתגייסים, בעלי המשכל הפסיכוטכני הנמוך עלה עלייה ניכרת גם בקרב בנים וגם בקרב בנות.
יצחק קדמן: מספר המתגייסים שמשקלם למעלה מ- 81 קילו עלה עלייה ניכרת.
יצחק קדמן: בדקנו האם זה קשור לעליית הגובה, נטרלנו את גורם הגובה, ואין לזה שום קשר.
יצחק קדמן: פשוט, הילדים היום הרבה יותר שמנים.
יצחק קדמן: זה קשור לנתון נוסף שקובע שרבע מהילדים בישראל מבלים למעלה מחמש שעות ביום מול הטלוויזיה.
יצחק קדמן: אם מבלים כל-כך הרבה שעות מול הטלוויזיה, בדרך-כלל גם עם חטיפים, כנראה, אין פלא שהם מתגייסים שמנים יותר.
יצחק קדמן: התמונה של אלה שאינם מתגייסים מדאיגה יותר: רובם אינם סרבנים, אלא כאלה שצה"ל לא רוצה לגייס אותם.
יצחק קדמן: היום הצבא מוכן פחות לגייס בני נוער שיש להם בעיה כלשהי או שיש להם מנת משכל נמוכה.
יצחק קדמן: צה"ל רוצה היום את הטובים ביותר.
יצחק קדמן: גם זה שינוי בתפקיד המסורתי של צה"ל כבעל תפקידים חברתיים, ולא רק תפקידים בטחוניים.
יצחק קדמן: לכן אם אנחנו מתחילים בתמותת תינוקות, עוברים דרך בתי-הספר, מערכת החינוך, העבריינות, הקורבנות, ומסיימים בכך שחלקים ניכרים צה"ל לא רוצה לגייס, ומה המשמעות של זה לעתידם כבוגרים בחברה מודרנית-טכנולוגית מתקדמת – אנחנו כולנו צריכים להסיק את המסקנות.
מיכאל מלכיאור: אני מודה מאוד לד"ר יצחק קדמן על הדיווח המקיף.
מיכאל מלכיאור: אני בטוח שהיית יכול להמשיך עוד הרבה שעות.
מיכאל מלכיאור: עם זאת אני מוכרח למחות על הקשר העלול להתפרש מדבריך בין השמנה לחוסר השכלה.
מיכאל מלכיאור: בוועדה הזו טיפלנו כמעט בכל השאלות שדיברת עליהן במשך החצי שנה האחרונה, וגם מי מאיתנו שכבר התרגל לקבל נתונים קשים כמעט בכל נושא, רואה שאנחנו במדרון בכל-כך הרבה נושאים בו-זמנית.
מיכאל מלכיאור: גם כך קשה מאוד לשמוע את הדברים בריכוז כפי שאתה הצגת לנו אותם היום.