GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רן כהן: גם בלשון של הזכויות הטבעיות, גם בלשון של הצמיחה הכלכלית מבחינת הכדאיות החברתיות זאת התשומה הטובה ביותר שישנה בחברה.
רן כהן: לכן מי שחשוב לו עתידה של החברה הישראלית, עתידם של ילדיו, נכדיו וניניו הפרטיים, אבל גם עתיד חברתם שבה הם יגדלו, זאת התשומה הטובה ביותר, ולכן צריך להשקיע בה.
רן כהן: השקפתי היא שילד הוא ילד, הוא ילד הוא ילד, הוא ילד, והוא זכאי לטיפול המרבי ללא קשר להוריו, יכולתם, השכלתם ומקצועם.
רן כהן: תפקידנו הוא להבטיח את זה לכל ילד בחברה הישראלית מגיל לידה ועד בכלל.
רן כהן: אנחנו בהחלט לא נתפשר על ילדים שנמצאים במצבי מצוקה.
רן כהן: על כל ילד אחר אולי אפשר להגמיש על פי יכולת או פרמטרים אחרים – ילדים שנמצאים במצוקה ובסיכון, לא נתפשר עליהם בחקיקה.
רן כהן: לכן שיתעקשו הפקידים של האוצר כמה שהם רוצים, אני כבר מודיע להם שאנחנו נלך בעניין הזה בחזית מאוד רחבה בכנסת, יהיה הרכבה בכנסת ה- 17 אשר יהיה ונשבור להם את המפרקת – מבחינה מטפורית – נתקדם עם הילדים לקראת העתיד.
רן כהן: עשינו את זה אתמול במליאה, נעשה את זה גם מחר.
רן כהן: אני אומר את זה כי אני משוכנע שהצדק בעניין הזה הוא איתנו, לא מסיבה אמביציוזית אחרת; ילדים בסיכון לא יכולים להישאר ילדים בסיכון.
רן כהן: הם חייבים לקבל את ההגנה החברתית, ועל כך אין סליחה, אין מחילה ואין כניעה.
רן כהן: בעניין הזה נצטרך להתעקש מאוד כדי להבטיח שבעתיד מצבם יהיה טוב יותר.
נעמי לנגוס: אנחנו נעזור לך.
רן כהן: אני רוצה את העזרה של כולכם.
רן כהן: בהזדמנות הזאת אני רוצה להודות לכל מי שבא הנה להשתתף.
רן כהן: אני רוצה להודות לנעמי לנגוס, לפרופ' הלל שמידט, לשופט שוהם, לפרופ' מרים רוזנטל ולתמר אלמוג על התרומה שלכם.
רן כהן: תודה גם למנהלת הוועדה רחל סעדה ולאיריס צור מנציבות הדורות הבאים.
רן כהן: תודה רבה, המפגש הזה נעול.
רן כהן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לזכויות הילד.
רן כהן: זאת היתה אמורה להיות ישיבה משותפת עם הוועדה לעובדים זרים, אולם חבר הכנסת דני יתום ביקש להתנצל שלא יוכל לנהל את הישיבה או להיות נוכח בה.
רן כהן: נדון היום בשני נושאים: ילדים חסרי מעמד בישראל, וגירוש משפחות מהגרי עבודה.
רן כהן: נתחיל בנושא ילדים חסרי מעמד בישראל.
רן כהן: אני מבקש מנציגי האגודה לזכויות האזרח להציג את הנושא.
רן כהן: אולי תוכלו למסור לנו נתונים שיש בידיכם על הסוגייה הזאת, על-פי החלוקות השונות, והדגשת הבעייתיות בכל תחום.
רן כהן: לאחר מכן נעבור לשמוע את משרדי הממשלה ואת הגורמים השונים שיעזרו לנו לטפל בסוגייה הזאת.
עודד פלר: תודה רבה.
עודד פלר: אתנצל מראש על כי אקצר בדברי וגם כי איאלץ לעזוב באמצע הישיבה לדיון בבית-המשפט.
עודד פלר: בשנים האחרונות האגודה לזכויות האזרח מקדישה חלק ניכר מאוד מפעילותה לעניינים של אזרחות ותושבות בישראל.
עודד פלר: במסגרת זו שמנו לב שפרט לבעיות היום-יום הרגילות שאנחנו רגילים לראות, בעניינים של זכות למעמד לבני משפחה ועניינים של אנשים חסרי אזרחות ופליטים, הולכת וגדלה בישראל תופעה של ילדים חסרי מעמד.
עודד פלר: הילדים האלה לא משתייכים לקבוצה אחת, אלא אפשר לחלק אותם לכמה קבוצות.
עודד פלר: בטרם אציג את מיפוי קבוצות הילדים, חשוב להבהיר שלמדינת ישראל, לבד מן החובה לדאוג לשלומו, לרווחתו ולהתפתחותו התקינה של כל ילד החי בתחומה על-פי האמנה לזכויות הילד, יש גם אפשרות לעשות זאת.
עודד פלר: יחד עם זאת, חשוב להדגיש, החוק הישראלי מעניק למשרד הפנים שיקול דעת רחב מאוד להסדיר מעמדו של כל אדם בישראל.
עודד פלר: הטענה: אי אפשר, אין דבר כזה, החוק לא מאפשר לנו, מדינת ישראל היא רק מדינת שבות – היא עניין של מדיניות, ותו לא.
עודד פלר: החוק מאפשר לשר הפנים להעניק מעמד למי שירצה.
רן כהן: הבעיה הגדולה, שהחוק לא מחייב את השר.
עודד פלר: הוא לא מחייב, אבל מעניק לשר הפנים שיקול דעת.
עודד פלר: לדעתנו שיקול הדעת של שר הפנים צריך בוודאי להתפרש לאור זכויות האדם, לאור זכויות הילד, ובוודאי ובוודאי לאור הוראות האמנה בדבר זכויות הילד שמדינת ישראל חתומה עליה.
עודד פלר: כאשר שיקול הדעת כה רחב ראוי בוודאי שההוראות ישפיעו על שיקול הדעת של השר.
עודד פלר: קשה לנו לאמוד נתונים.
עודד פלר: בישראל חיים להערכתנו כמה אלפי ילדים חסרי מעמד.
עודד פלר: לומר מספר מדויק איננו יודעים, ולעניות דעתנו גם משרד הפנים לא יודע.
עודד פלר: לפני שנה-שנתיים התקיימה ישיבה משותפת של ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות והוועדה לזכויות הילד, ואז טען משרד הפנים שעל-פי נתונים שבידיו יש בישראל כמה עשרות אלפי ילדים ללא מעמד.
עודד פלר: אנחנו מעריכים שזה נתון שגוי.
עודד פלר: שר הפנים נתן את הנתון הזה על סמך בדיקת כניסות ויציאות מישראל, כמה ילדים נכנסו וכמה לא יצאו, אבל אנחנו לא יודעים כמה באמת יש, ומשרד הפנים לא יודע.
עודד פלר: קבוצת הילדים חסרי המעמד הראשונה היא ילדים שזכאים לאזרחות ישראלית בדין, ללא קשר לשיקול דעת שר הפנים.
עודד פלר: אלה ילדים שנולדים במסגרת מערכות יחסים בין אזרחים ישראלים לאזרחיות שאינן ישראליות, האבא ישראלי והאמא לא ישראלית.
עודד פלר: משרד הפנים, על-פי מדיניות שנקבעה לפני כמה שנים, מסרב להכיר בהצהרת אבהות של האבא הישראלי, ובשעה שמשרד הפנים לא מכיר באבא הישראלי לא מכיר גם בכך שהילד אזרח ישראלי ולכן הילד חסר מעמד, state-less, אין לו מעמד בישראל.
עודד פלר: הוא לא זכאי לזכויות סוציאליות, לא זכאי לביטוח בריאות ממלכתי, למעשה לא רשום ולא קיים ואף אחד לא יודע שהילד הזה נולד.
רן כהן: זו מדיניות טוטלית?
רן כהן: כלומר, כל אב שצריך להצהיר על ילד כזה הצהרתו לא מתקבלת?
עודד פלר: לא.
עודד פלר: בעניין הזה היו קצת שינויים, ועדיין השינויים מאוד לא מספקים.
עודד פלר: צריך להבחין בין הצהרות משרד הפנים ובין המדיניות בפועל, כפי שבאה לידי ביטוי בלשכות מינהל האוכלוסין.
עודד פלר: על-פי מדיניות משרד הפנים, ההורים יכולים לפנות ללשכת מינהל האוכלוסין ולהמציא הוכחות חותכות וחד-משמעיות לכך שהם ההורים.
עודד פלר: מה הן אותן הוכחות חותכות וחד-משמעיות?
עודד פלר: משרד הפנים לא הבהיר מעולם.
עודד פלר: האגודה לזכויות האזרח הגישה עתירה לבג"ץ בעניין זה ואנחנו מחכים שבית-המשפט יעיר למשרד הפנים.
עודד פלר: היינו מבקשים לראות מה הקריטריונים, איך מזהים, איך מוכיחים הורות.
עודד פלר: בסופו של דבר הכול מתנקז לדבר אחד, משרד הפנים דורש שההורים יפנו לבית-המשפט לענייני משפחה ובאמצעות בדיקה גנטית יוכיחו שהאב הוא האב.
עודד פלר: אלא שבדיקה כזאת יקרה.
עודד פלר: המדינה לא נושאת בעלות בדיקה גנטית.
עודד פלר: ההורים צריכים לשכור שירותיו של עורך-דין, לפנות לבית-המשפט לענייני משפחה ולשלם אגרה גבוהה, ובית-המשפט מורה על עריכת בדיקה גנטית, שעולה כ-3,000 שקלים.
עודד פלר: זה הליך יקר מאוד וקשה.
עודד פלר: בל נשכח, הזכות היא של הילד, לא של ההורים.
עודד פלר: לא עושים טובה להורים כשנותנים לילד מעמד.
עודד פלר: לילד יש זכות.
עודד פלר: אם נולד לי ילד בישראל – הילד שלי הוא אזרח ישראלי.
עודד פלר: האם אני יכול לגשת למשרד הפנים ולומר שאני לא רוצה שילדי יהיה אזרח ישראלי?
עודד פלר: אף אחד בכלל לא שואל אותי.
עודד פלר: לילד יש זכות מכוח זה שאני אבא שלו.
עודד פלר: אבל כאשר האמא אינה ישראלית והאבא ישראלי משרד הפנים טוען שאם ההורים רוצים לרשום את הילד זה עניין של פריבילגיה, עושים להם טובה: אם ההורים יוכיחו שהילד שלהם נרשום אותו וניתן לו מעמד.
עודד פלר: זאת תוצאה חמורה מאוד.
עודד פלר: זו קבוצה אחת של ילדים.
עודד פלר: העניין הזה, כפי שאמרתי, תלוי ועומד בפני בג"ץ.
רן כהן: אנחנו משאירים את הילדים האלה במידה רבה מאוד כאומללים, כי המדינה לא מכירה באבא האמיתי שלהם כאבא.
דניאלה במברגר-אנוש: כאשר אבא מצהיר על אבהותו משמע שהוא לוקח אחריות על מזונות ועל כל מיני דברים.
דניאלה במברגר-אנוש: אין לו שום אינטרס לעשות את זה אלא אם הוא האב.
רן כהן: איזה עניין יש למדינה שלא לתת לילד הזה את הזכות?
אלי זרחין: המדינה טוענת שיש הרבה הצהרות שקריות תמורת כסף ולכן מוכנה להכיר באבהות רק על-פי בדיקת די-אן-אי.
רן כהן: אם המדינה חושבת שהוא לא האבא למרות הצהרתו, למה היא גוזלת מהילד את הסיכוי שהוא כן אביו?
רן כהן: אם היא רוצה להוכיח שהוא לא האבא, תשלח אותו לבדיקת די-אן-אי על חשבונה.
אלי זרחין: בפרט שאם האבא רוצה להוכיח הוא צריך צו בית-משפט, וזה בעייתי.
עודד פלר: אי אפשר לקיים בדיקת רקמות בישראל ללא צו בית-משפט.
רינה יצחקי: ואם זה ילד מאומץ ואין עניין גנטי?
עודד פלר: אם הילד מאומץ אז יש צו אימוץ ואז יודעים מי ההורים, לפחות מבחינה משפטית, ואין בעיה כזאת.
עודד פלר: הבעיה היא מתן הוכחה ביולוגית על זהות ההורים.
עודד פלר: אנחנו צריכים לזכור מי המשפחות האלה – הן משפחות חלשות, שלא מסוגלות לפנות לבית-המשפט לענייני משפחה.
עודד פלר: האבסורד מגיע כדי כך, שזרוע אחת של המדינה לא מכירה בהורות – משרד הפנים, ולעומת זה לזרועות אחרות אין שום בעיה.
עודד פלר: אני מייצג אדם שהוא תושב ישראל, שנולדו לו 3 ילדים מבת זוגו שאינה אזרחית מדינת ישראל.
עודד פלר: הוא מגדל אותם בביתו, זן אותם ומכלכל אותם והילדים האלה בבוא היום יירשו אותו.
עודד פלר: מדינת ישראל לא מכירה בהורות שלו.
עודד פלר: יחד עם זה, הוא עדיין חב לבית-החולים "סורוקה" בבאר-שבע הון תועפות על לידת הילדים שלו.
עודד פלר: בית-החולים "סורוקה", משרד הבריאות של מדינת ישראל רודף אחריו כדי שישלם עבור הוצאות הלידה.
עודד פלר: כלומר, משרד הבריאות מכיר בכך שהוא האב ומשרד הפנים לא מכיר בזה.
רן כהן: אם הוא האבא כדי לשלם, צריך להיות האבא גם לצורך אחריות.
עודד פלר: זאת קבוצה אחת, והעניין הזה, כפי שאמרתי, תלוי ועומד בפני בג"ץ.
עודד פלר: קבוצת נוספת היא ילדים במשפחות של עולים חדשים.
עודד פלר: כאן לא מדובר על ילדים שהם בעצמם ילדים עולים.
עודד פלר: ילד זכאי שבות עולה לישראל ומקבל אזרחות באופן אוטומטי.
עודד פלר: אנחנו מדברים על ילדים שמשרד הפנים קורא להם "ילדים נלווים", ילדים שמגיעים עם משפחות עולים.
עודד פלר: חלק מהילדים האלה הם דור רביעי לזכאי שבות.
עודד פלר: חוק השבות חל עד דור שלישי, אלא שמנסחי חוק השבות ראו כנראה לנגד עיניהם שדור שלישי ליהודי הוא ילד בן 5, אבל דור שלישי ליהודי יכול להיות גם אדם בן 40 עם 3 ילדים משלו.
עודד פלר: הילדים האלה אינם זכאי שבות.
עודד פלר: על-פי מדיניות משרד הפנים ההורים האלה יכולים לבוא עם ילדיהם לישראל והילדים רוכשים מעמד בהליך מדורג.
עודד פלר: כאשר הילדים מגיעים לישראל הם מקבלים תושבות ארעית.
רן כהן: אני מבקש להבין, כי אני מודה שמה שאני מבין נראה לי מפלצתי למדי.
רן כהן: אתה אומר שהאבא של הילדים הוא נכד של יהודי מוכר ולכן הוא אזרח ישראלי, אבל הילדים שלו לא אזרחי ישראל?
אלי זרחין: זה לא מדויק.
עודד פלר: הילדים אינם זכאי שבות, ולכן ילדים כאלה שמגיעים עם הוריהם מקבלים מעמד ארעי בישראל.
עודד פלר: אבא שלהם אזרח ישראל על-פי חוק השבות.
עודד פלר: הילדים, במסגרת שיקול דעת שר הפנים על-פי חוק הכניסה לישראל - - -
רן כהן: בהנחה שהם נשואים ללא יהודייה.
עודד פלר: אנחנו מדברים על ילדים שאינם זכאי שבות בעצמם.
רן כהן: אם היו יהודים בעצמם, היו מקבלים אזרחות מכוח יהדותם.
רן כהן: יש כאן מלכוד.
עודד פלר: הילדים האלה אמורים לעבור הליך מדורג כדי לקבל מעמד בישראל על-פי מדיניות שמשרד הפנים הצהיר עליה.
רן כהן: "דופקים" את האבות במדינה הזאת, אבל בעיקר את הילדים.
עודד פלר: הילדים האלה אמורים לעבור הליך מדורג לרכוש מעמד בישראל.
עודד פלר: הם מקבלים תושבות ארעית, שטומנת בחובה זכויות סוציאליות.
עודד פלר: יחד עם זה, קשה מאוד לילדים האלה להשלים את ההליך, לרכוש מעמד בישראל ולקבל אזרחות.
עודד פלר: על-פי הצהרות משרד הפנים, ילד כזה שהגיע בגיל צעיר מאוד וכעבור 4 שנים עדיין קטין שר הפנים אמור להעניק לו אזרחות.
עודד פלר: אלא שמשרד הפנים ממסמס את ההליך, מורח אותו, מושך אותו ומותח אותו עד שהילד יגיע לגיל 18.
עודד פלר: כאשר הוא מגיע לגיל 18 זה כבר אופרה שונה לחלוטין.
עודד פלר: התאזרחות של בגיר בישראל זה סיפור אחר, זה לא פשוט.
עודד פלר: אדם בגיר שמבקש להתאזרח בישראל, אחד התנאים – שהוא יוותר על אזרחות קודמת, כך קובע החוק.
עודד פלר: החוק נותן אמנם לשר הפנים שיקול דעת לפטור אותו מהתנאי הזה, אבל משרד הפנים לא מפעיל שיקול דעתו בעניין זה, ואז אנחנו נכנסים לכשל בירוקרטי.
עודד פלר: ילדים רבים כאלה שהגיעו לישראל בילדותם מוצאים עצמם בגיל 18 אמורים לחזור לנציגות המדינה ממנה הגיעו ולהתחיל לנסות להשיג ויתור על אזרחות קודמת.
עודד פלר: סביר להניח שלא יצליחו להשיג את זה.
עודד פלר: יש כמה מדינות בהן הדבר הזה כמעט בלתי אפשרי, ובראשן אוקראינה.
עודד פלר: אדם ניגש לשגרירות אוקראינה, צריך לשלם כסף למישהו, נותנים לו פתק קטן עם מספר של חשבון בנק ועליו להפקיד כמה אלפי שקלים.
עודד פלר: נותנים לו אישור שהגיש בקשה כזאת כדי לוותר על אזרחות אוקראינית.
עודד פלר: על-פי החוק האוקראיני האדם היחיד שיכול לוותר על אזרחותך הוא נשיא אוקראינה, שדן בבקשות האלה מדי כמה זמן.
עודד פלר: אדם שולח את הבקשה הזאת ואולי יקבל יום אחד תשובה, וכנראה לא.
עודד פלר: אבל משרד הפנים מגלגל עיניו ואומר: מה לעשות?
עודד פלר: החוק קובע שאתה צריך לוותר על אזרחותך הקודמת.
אלי זרחין: יש החלטה של ועדת שרים לענייני חקיקה בעניין זה.
עודד פלר: ועדות שרים לענייני חקיקה וועדות בין-משרדיות לא עוזרות לאנשים שניגשים ללשכת מרשם האוכלוסין ופוגשים את הפקיד בלשכה.
עודד פלר: מבחינת הפקיד בלשכה האנשים האלה לא הביאו ויתור על אזרחות קודמת ולכן הטיפול בעניינם נגמר.
עודד פלר: יש גם ילדים שהגיעו במסגרת משפחות עולים והם לא ילדים של עולים חדשים, למשל ילדים שגדלו במסגרת משפחתית של אנשים שהגיעו לישראל כעולים – זוג עולים שהגיעו עם ילדה של האח או האחות, סבא וסבתא שהגיעו עם הנכדה שלהם.
עודד פלר: במקרים האלה משרד הפנים לא מוכן כלל לטפל והם נדונים כעניינים חריגים הומניטריים יוצאי דופן.
עודד פלר: צריך להגיש בקשה מיוחדת לוועדה בין-משרדית לעניינים הומניטריים, שההחלטות החיוביות שלה נער יספרם.
עודד פלר: משרד הפנים דן בכל מקרה כזה לגופו.
עודד פלר: אין מדיניות כוללת מה עושים עם הילדים האלה.
עודד פלר: מדובר בקבוצה גדולה מאוד של ילדים.
עודד פלר: כפי שאמרתי, סבא וסבתא שהגיעו עם נכדה שאינה זכאית שבות, דוד ודודה שהגיעו עם ילד, ילדים שהגיעו לכאן במסגרת פרויקטים לעליית נוער לבדם בלי ההורים ומצאו עצמם מחוץ למסגרת – כל הילדים הללו עלולים למצוא עצמם ללא מעמד בישראל.
עודד פלר: קבוצה נוספת היא ילדים מנישואים קודמים.
עודד פלר: למשל, אדם עולה לישראל כזכאי שבות.
עודד פלר: הוא עולה עם בת זוגו, שזכאית מכוחו.
עודד פלר: לה יש ילדים קטינים מנישואים קודמים.
עודד פלר: הם בוודאי לא זכאי שבות, כי היא לא זכאית שבות, היא זכאית מכוח בעלה, אבל הילדים שלה לא זכאים.
עודד פלר: הילדים האלה ייפלו אף הם בגדר המקרים החריגים המאוד, המורכבים והבעייתיים.
עודד פלר: קבוצה נוספת היא ילדי מתאזרחים, כלומר ילדי בני זוג של אזרחים ישראלים.
עודד פלר: אזרח ישראלי נישא לבן זוג זר.
עודד פלר: בן הזוג הזר זכאי לרכוש מעמד בישראל בהליך מסוים.
רן כהן: עם מה כל הילדים האלה מסתובבים?
רן כהן: עם מספר?
רן כהן: עם תעודה זמנית?
עודד פלר: תלוי.
עודד פלר: הילדים הראשונים שדיברתי עליהם, ילדים של אבא ישראלי ואמא לא ישראלית למעשה לא קיימים, אין להם מספר, אף אחד לא יודע עליהם ואף אחד לא מכיר אותם.
עודד פלר: הם לא תיירים.
עודד פלר: אין להם שום דבר.
אלי זרחין: במחשב משרד הפנים יש להם סימון.
עודד פלר: לא לכולם.
אלי זרחין: נתקלנו במקרים כאשר משטרת ההגירה עצרה ילד כזה בן 16-17, בדקה את הנתונים שלו ואמרה: אתה לא מיועד לגירוש.
אלי זרחין: קיבלנו הבהרה ברורה מהיועץ הקודם לשר הפנים, שהילדים האלה עד גיל 18 מסומנים במשרד הפנים כלא מיועדים לגירוש.
רן כהן: אמנם הם לא קיימים ברישומים, אבל הם גם לא מיועדים לגירוש.
עודד פלר: אני מקבל שהטענה הזו נאמרה, אך אם הדברים היו נכונים הרי היינו יודעים כמה ילדי עובדים זרים יש בישראל, ואף אחד לא יודע.
אלי זרחין: ילדי עובדים זרים – זה משהו אחר.
עודד פלר: ילדים שנולדו בישראל.
אלי זרחין: אנחנו מדברים על אלה שהגיעו ארצה במסגרת החוק אך לא יצאו – 93,000.
עודד פלר: אדם שנכנס לישראל כתייר רשום בביקורת הגבולות.
רן כהן: הם נכנסו כחוק, אך החוק לא מכיר בהם בתור בעלי זהות, זאת הבעיה.
רן כהן: הם רשומים רק בתעודת הזהות של האמא?
חנה דשבסקי: בדרך כלל הם לא רשומים בשום מקום.
אלי זרחין: משרד הפנים נותן הסבר פשוט מאוד, אוף-דה-רקורד.
אלי זרחין: עולה לארץ ילד דור רביעי ליהודי.
אלי זרחין: על-פי חוק השבות וחוק הכניסה הוא מקבל באופן מיידי מעמד של תושב ארעי.
אלי זרחין: אם במהלך השנתיים הראשונות המשטרה לא פתחה לו תיק, אחרי 2-3 שנים הוא מועבר למעמד של תושב קבוע.
אלי זרחין: מגיל 21, אחרי 5 שנים בישראל, או על-פי החלטת ועדת השרים לענייני חקיקה, אחרי שירות של שנה בצה"ל הוא יכול לקבל אזרחות.
אלי זרחין: ראש הממשלה החליט לפני חודש שהוא מוכן לתת אזרחות לכל מי שהתגייס לצה"ל.
רן כהן: הוא אמר, או עושה?
אלי זרחין: הוא אמר.
רן כהן: עכשיו הוא גם שר הפנים.
אלי זרחין: באוגוסט 2004 התחייב לפרוטוקול לפתור את בעיית הילדים ללא מעמד בישיבת הממשלה הקרובה.
אלי זרחין: מאז כנראה לא היתה אף ישיבת ממשלה ...
אלי זרחין: משרד הפנים אומר שאם ילד מנישואים קודמים יירשם במחשב תתחיל ספירת הזמן.
אלי זרחין: כלומר, בעוד שנה יוכל לפנות ולבקש מעמד תושב ארעי, ובעוד 3 שנים יוכל לפנות ולבקש מעמד תושב קבע.
אלי זרחין: יש ילדים שגדלו בארץ מגיל 4, סיימו כאן בית-ספר עם בגרות מלאה והיום מיועדים לגירוש כי הגיעו לגיל 18.
אלי זרחין: אין להם באוקראינה או ברוסיה אף קרוב משפחה, אמא שלהם כאן, אך משרד הפנים אומר: אתם כבר לא ילדים, תחזרו לארצכם, כי אצלם הספירה הזאת לא החלה.
רן כהן: מגיל 18 הם כאילו שוהים בלתי חוקיים, למרות שאמא שלהם כאן, והיא אזרחית.
רן כהן: כלומר, האזרחות בישראל בתנאים מסוימים לא שווה כלום.
רן כהן: אפילו לילדים שלך זה לא נותן מעמד.
אלי זרחין: ראש הממשלה היה בשוֹק כאשר קיבל נתונים ממשרד הפנים, שיש 83,000 ילדים כאלה.
אלי זרחין: המועצה לשלום הילד, ביחד עם המשרד לקליטת העלייה, עשתה מחקר משלה ופרסמה נתון חדש לסוף 2004 על 93,500 ילדים כאלה.
אלי זרחין: מזכיר הממשלה חזר אלינו ואמר: אנחנו מכירים בהתחייבות, אך טרם הגיע הזמן לטפל בזה.
אלי זרחין: לגבי דור רביעי – לפני חודשיים נתקבלה החלטה בוועדת שרים לענייני חקיקה, שקבעה ביוזמת כמה חברי כנסת שילד דור רביעי רשאי לקבל אזרחות מיום שהגיע למדינת ישראל.
אלי זרחין: חבר הכנסת גפני הגיש ערעור לממשלה וראש הממשלה החליט לדחות את ההחלטה.
אלי זרחין: כלומר, יש החלטת ועדת שרים, פעלנו קשה כדי שתעבור, אך בינתיים ראש הממשלה דחה אותה על-פי בקשת חבר הכנסת גפני.
רן כהן: אני מבקש שתתנו לי את ההחלטה של ועדת השרים לענייני חקיקה.
עודד פלר: אני לא בקיא בכל הדברים שנאמרו כרגע.
עודד פלר: אשמח לשמוע גם התייחסות של משרד הפנים.
עודד פלר: הקבוצה הבאה היא קבוצת ילדי מתאזרחים.
עודד פלר: אזרח ישראלי נישא לבת זוג זרה ויכולים להיות לה ילדים מקשר קודם.
עודד פלר: למשרד הפנים יש פרוצדורה בעניין הזה.
עודד פלר: הילד יכול לרכוש מעמד אם הוא ילד קטן, לא רק קטין אלא ממש קטן, אם ההורה יכול להוכיח שהיה אתו שנתיים לפחות קודם שבא לישראל ואם ההורה מחזיק אותו באופן בלעדי.
עודד פלר: מדובר בכמה תנאים שבלא מעט מקרים קשה לעמוד בכל אחד מהם.
עודד פלר: מה לעשות שלא כל הילדים מאוד קטנים.
עודד פלר: יש הורים לילדים בני 15-16, ואז משרד הפנים מתחיל למרוח את ההליך, לדחוק אותו לכיוון גיל 18, ואז זה כבר סיפור אחר, הילד הזה כבר גדול.
עודד פלר: נדרש גם שההורה מחזיק בילד בשנתיים טרם בואו לישראל.
עודד פלר: לא פעם ההורים מהגרים ומשאירים את הילד מאחור ובשלב מאוחר יותר מבקשים להביא אותו אחריהם לכאן.
עודד פלר: משרד הפנים, מעבר לרף השנתיים, לא מוכן בכלל להקשיב ולשמוע, גם אם מכך נובע שילד קטין בן 15-16 יישאר שם ללא אף אחד.
רן כהן: מה זאת אומרת "מעבר לרף השנתיים"?
עודד פלר: הורה מתאזרח שמבקש להקנות מעמד לילד שלו צריך להוכיח שהילד היה אתו ביחד שנתיים לפחות לפני שבא לישראל, שהוא גידל אותו וטיפל בו.
עודד פלר: אם ההורה עלה והשאיר את הילד בארץ הולדתו למשך תקופה מסוימת אז נוצר פער זמן.
עודד פלר: זה צריך להיות בשנתיים האחרונות.
רן כהן: אם נוצר פער זמן, זה כאילו מפקיע מההורים את הזכות להביא את ילדיהם.
דניאלה במברגר-אנוש: אם הילד למד למשל במסגרת בית-ספר מסוים שם ובינתיים הסבתא טיפלה בו במשך שנתיים, והגיע אחר-כך לארץ להצטרף להוריו – לא יוכל לקבל אזרחות.
רן כהן: אם תיאודור הרצל היה יודע שכך עושים במדינת היהודים היה לא רק מתהפך בקבר, היה יוצא מהקבר כדי לתת סטירת לחי למי שמנהל כאן את הדברים.
עודד פלר: ותנאי נוסף, שיוצר בעיה בירוקרטית לא פשוטה אך גם בעיה מהותית – הדרישה לאפוטרופסות בלעדית.
עודד פלר: הורה שמבקש להקנות מעמד לילדו נדרש להוכיח שקיבל אפוטרופסות בלעדית על הילד.
עודד פלר: העובדה שהילד הגיע לכאן עם ההורה המשמורן, ההורה שמטפל בו ומגדל אותו, לא אומרת שההורה שנמצא בחוץ-לארץ צריך לוותר על הילד לגמרי.
עודד פלר: לילד הזה יש אבא או אמא בחוץ-לארץ והם עדיין אבא או אמא שלו.
עודד פלר: הם הסכימו שהמשמורת תועבר להורה בישראל ושהילד יקווה לרכוש מעמד בישראל.
עודד פלר: אלא מה, משרד הפנים מגלגל עיניים בעניין הזה ואומר: לא, אנחנו מבקשים למנוע חטיפת ילדים.
עודד פלר: אנחנו לא רוצים לשתף פעולה עם חטיפת ילדים בישראל.
עודד פלר: זאת תופעה קשה מאוד.
עודד פלר: בפועל הילד מגיע לישראל ומשרד הפנים לא מקנה לו מעמד, הילד לא רשום – אולי רשום בביקורת הגבולות אבל לא רשום.
עודד פלר: לא רשום היכן הוא לומד, אין לו מספר זהות, הוא לא זכאי לזכויות סוציאליות, אנחנו לא יודעים למעשה היכן הילד נמצא, הוא נעלם, אבל "כך אנחנו מונעים חטיפת ילדים".
עודד פלר: אם הילד היה רוכש מעמד בישראל והיה לו מספר זהות והיה רשום במרשם האוכלוסין והיינו יודעים היכן הוא לומד היה קל מאוד לזהות את הילד.
רן כהן: על-פי אמנת ז'נבה חייבים לתת לו השכלה וטיפול רפואי.
רינה יצחקי: לפי אמנת זכויות הילד חייבים לתת לו.
רן כהן: הם מקבלים את זה?
רן כהן: איך ילד שאין לו אפילו תעודה בא לקופת-חולים?
אלי זרחין: בבתי-הספר מצאו פתרון.
אלי זרחין: שרת החינוך, כדי לקבל את הילדים האלה לבתי-ספר ולרשום אותם במחשב, נתנה לפני שנה וחצי הוראה להמציא סדרת מספרי זהות פיקטיביים.
עודד פלר: זאת היתה החלטה של חבר הכנסת יוסי שריד בהיותו שר החינוך.
אלי זרחין: יש היום סדרת מספרים שמתחילה ב-11117, 11118 – אלה ילדים ללא מעמד.
אלי זרחין: לפי מספר זה אפשר לרשום אותם היום בכל בית-ספר, ובית-הספר מקבל שכר לימוד מלא עבורם.
רן כהן: לילד יש תעודה עם המספר הזה?
אלי זרחין: הוא מגיע לבית-הספר, בית-הספר פונה למשרד החינוך ופקיד משרד החינוך אומר: על-יד שמו תרשמו 111122.
רינה יצחקי: אחת מזכויות הילד היא הזכות להיות רשום במרשם התושבים ולקבל אזרחות.
רינה יצחקי: הדבר הזה בכלל לא אופציונלי.
רינה יצחקי: חוסר מעמד דן אותו להרבה מאוד מחדלים.
רן כהן: זה נראה לי הדבר הכי נורמלי בעולם.
רן כהן: הילד יכול לרחף באוויר?
רן כהן: לדעתי זו פגיעה נפשית, פגיעה בזהות.
רינה יצחקי: לא רק פגיעה נפשית.
רינה יצחקי: הזהות והתחושה זה כבר הלוקסוס.
רינה יצחקי: זה פוגע בזכותו לבריאות, סעד ואפילו חינוך.
רינה יצחקי: ילדים הרשומים במספרים מיוחדים מקבלים את החינוך האלמנטרי.
רינה יצחקי: כל דבר נוסף שבית-הספר נותן, כמו חוגים וכן הלאה, לא יקבלו.
רינה יצחקי: יקבלו רק את השעות המינימליות שהמערכת נותנת.
ענת לייכטר: לגבי בריאות יש הסדרים לילדים.
אלי זרחין: קופת-חולים מאוחדת תבטח אותם בחצי מחיר, אך זול יותר לתת טיפול באופן פרטי מאשר בקופת-חולים.
עודד פלר: קבוצה נוספת, ולהערכתנו קבוצה גדולה, היא ילדים של תושבים, לא של אזרחים, ובעיקר ילדים של תושבי מזרח ירושלים.
עודד פלר: ילד של תושב זכאי למעמד של אחד מהוריו.
עודד פלר: בעבר היה זכאי למעמד של אימו ובית-המשפט הרחיב את זה, הילד זכאי גם אם אבא שלו תושב ישראל.
עודד פלר: כדי לרכוש תושבות בישראל, ולא אזרחות, צריך לעמוד בשני תנאים: לידה להורה שיש לו מעמד בישראל, ושהילד נולד בשטח מדינת ישראל.
עודד פלר: העניין הזה מורכב, כי די בכך שילד יוולד בבית-לחם כדי שלא ירכוש מעמד בישראל.
עודד פלר: כלומר, אם הורים תושבי מזרח ירושלים נסעו כדי שהאמא תלד בבית-חולים בבית-לחם הילד לא מקבל מעמד.
רן כהן: למרות שההורים מוכרים כתושבי מזרח ירושלים.
עודד פלר: נכון.
עודד פלר: ההורים מחזיקים בתעודות זהות, אך אם הילד נולד מחוץ לשטחי מדינת ישראל הוא צריך לעבור הליך של איחוד משפחות.
עודד פלר: הילד צריך להתאחד עם הוריו, אף שהוא חי בירושלים עם הוריו, וזה תהליך מורכב מאוד.
רן כהן: איך הזעקה הזאת לא עולה לשמים?
עודד פלר: בעניין הזה יש שתי תופעות קשות מאוד.
עודד פלר: הבעיה הראשונה נוגעת למדיניות.
עודד פלר: במהלך שנות התשעים משרד הפנים שינה מדיניותו בעניין רישום ילדים של תושבי מזרח ירושלים כמה וכמה פעמים.
עודד פלר: הדרך ללמוד על הנהלים היתה תוך כדי תנועה, כלומר אנשים גילו את זה תוך כדי הליך.
עודד פלר: בהתחלה די היה בהצהרה, לאחר מכן נדרש הליך של איחוד משפחות, לאחר מכן במסגרת ההליך נתנו לילד מעמד, אבל מעמד ארעי ולא קבוע, והמשפחה צריכה להוכיח שמרכז חייו אכן בישראל.
עודד פלר: אלא שחלק גדול מההורים לא יודעים כלל שהילד קיבל מעמד ארעי ולכן בגיל 18 או 16 כשהוא ייגש לקבל תעודת זהות יגלה שאין לו מעמד בישראל, כי התושבות הארעית שלו פקעה ומעולם לא הוגשה בקשה נוספת והוא לא תושב ישראל.
עודד פלר: בנוסף, משרד הפנים התעקש שהבקשה תוגש סמוך לאחר לידת הילד.
עודד פלר: כאן אני עובר לבעיה שנייה, פרוצדורלית.
עודד פלר: כולנו מכירים את לשכת מרשם האוכלוסין במזרח ירושלים, כיצד היא מתפקדת ואילו בעיות יש שם.
עודד פלר: כדי לרשום ילד בלשכת מינהל האוכלוסין במזרח ירושלים צריך להשכים קום, לקבל מספר בתור, לעמוד כל הלילה ואז לקבל טפסים, למלא אותם, לחזור ללשכה ולנסות לרשום את הילד, ואז להביא הוכחות היכן מרכז חייו של הילד ותצהיר שההורים חיים בישראל.
עודד פלר: אין סוף מסמכים, בירוקרטיה מסובכת מאוד.
עודד פלר: לא זו אף זו, רישום ילד של תושב מזרח ירושלים עולה כסף, אגרה של כמעט 600 שקלים, כי זה בקשה לרשיון לישיבת קבע ולא אזרחות אוטומטית.
עודד פלר: לכן כשאדם מבקש להקנות לילד מעמד שהוא זכאי לו בדין עליו לשלם כמעט 600 שקלים, וזה סכום גבוה מאוד.
עודד פלר: אני כבר לא מדבר על אותם ילדים של תושבי מזרח ירושלים שנולדו בשטחים ונרשמו בבתי-חולים בשטחים וקיבלו מספר זהות פלסטיני, לא משום שהם תושבים פלסטינים אלא משום שנולדו בבתי-חולים שם.
עודד פלר: לאחרונה משרד הפנים סתם את הגולל ולא מוכן לתת להם מעמד.
עודד פלר: הוראת השעה שלא מאפשרת מתן מעמד לפלסטינים חלה גם עליהם.
עודד פלר: ילדים בני יומם שנולדו בבתי-חולים בשטחים מהווים "סיכון ביטחוני" למדינת ישראל ולא זכאים לרכוש מעמד, במסגרת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת השעה), שבא להגן על כולנו ומסרב לתת מעמד לבני זוג פלסטינים.
דניאלה במברגר-אנוש: זאת הוראת השעה שלא מאפשרת להתחתן, עצרו את כל ההליכים.
דניאלה במברגר-אנוש: במסגרת זו גם לא מאפשרים לתינוקות שנולדו בבתי-חולים בשטחים לקבל כאן מעמד.
עודד פלר: זאת החלטת ממשלה שעוגנה בחקיקה.
עודד פלר: החקיקה הזאת חלה לא רק על בני זוג, אלא על פלסטינים באשר הם פלסטינים.
עודד פלר: ילד שדבקה בו "הטומאה" הפלסטינית לא יקבל מעמד בישראל.
עודד פלר: הקבוצה האחרונה היא קבוצת ילדי מהגרי עבודה, וזה סיפור בפני עצמו.
עודד פלר: לחלק מהילדים האלה יש מעמד במדינות המוצא של הוריהם, אבל מדובר על מעמד לא אפקטיבי במקרים רבים, וגם אם זה מעמד אפקטיבי הרי מדובר בילדים שמרכז חייהם בישראל, זהותם ישראלית.
רן כהן: דנו לא אחת בעניין הזה בוועדה לעובדים זרים.
רן כהן: למיטב ידיעתי מדובר במספר קטן מאוד של ילדים.
רן כהן: כשדנו בזה בעבר העריכו שמספרם נע סביב כ-5,000 ילדים ובסוף התברר שיש כ-1,400.
רן כהן: זה קבוצה שעדיין סובלת מחוסר זהות וחוסר מעמד.
מיכל פינצ'וק: מסיל"ה מעריכה כעת שכ-1,300 ילדים כאלה נמצאים בישראל בגילאים אפס עד 18 שנים.
עודד פלר: בהמשך עו"ד מיכל פינצ'וק תרחיב בעניין ילדי עובדים זרים.
עודד פלר: בקבוצת ילדי עובדים זרים יש עוד תת-קבוצה שראוי לתת עליה את הדעת, תת-קבוצה שאנחנו מגלים בשנים האחרונות – ילדים של עובדים זרים שננטשו בישראל או התייתמו בישראל.
עודד פלר: לא מדובר בקבוצה גדולה, קשה לנו להעריך בכמה ילדים מדובר.
עודד פלר: אנחנו יודעים שבמהלך השנתיים האחרונות נעצרו כ-70 ילדים כאלה.
עודד פלר: ילדים נטושים הם בדרך כלל ילדים בגיל העשרה, שהגיעו לישראל בגפם או הגיעו לישראל עם בני משפחה, עם הורים או אחים, והופקרו כאן בישראל או התייתמו בישראל.