GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נרשם על-ידי: רוני אלוני:	זה  בגלל  שהם  בכתה  מקדמת, לא בגלל שהם  	באים מרקע סוציו-כלכלי נמוך.
נרשם על-ידי: דבורה גבעתי:	כשבודקים  אחר  כך  מי הם הילדים, יש בדרך 	כלל, לא בהכרח, שוב אני אומרת, לא אחד לאחד, אבל זה קיים; בעלי האמצעים אינם מגיעים לפעמים לכתה המקדמת, כי הם לוקחים שיעורים פרטיים, וכך הלאה.
נרשם על-ידי: רוני אלוני:	רק  אם  תרשי  לי,  דיברת על זה שהתשלומים  	כאילו הם לגיטימיים, כי הם נקבעים בתיאום עם ועד ההורים.
נרשם על-ידי: רק לסבר את האוזן, מי שיש לו זמן להתנדב להיות פעיל ומודע לעניין, להיות פעיל בוועד ההורים, זה בדרך כלל, אין מיתאם למצב הסוציו-כלכלי הנמוך של אותן משפחות.
נרשם על-ידי: זאת אומרת שהכללים נקבעים על ידי האוכלוסיה החזקה יותר, בעבור אותן משפחות שאין להן.
נרשם על-ידי: דבורה גבעתי:	נכון,  את  צודקת  במאה  אחוז.
נרשם על-ידי: בדרך כלל, מי  	שקובע ומי שפעיל הם האנשים היותר מודעים לזכויות וכך הלאה.
נרשם על-ידי: אבל אחריות בית הספר היא – אחריות מנהל בית הספר, הצוות החינוכי וועד ההורים, להתאים את התשלומים למצב של האוכלוסיה.
נרשם על-ידי: בדרך כלל יש להם גם ניסיון בדבר.
נרשם על-ידי: הם לא יגבו במקום שאי אפשר.
נרשם על-ידי: הערה:	אזי  זה  הופך את המוסד לסלקטיבי, כי רק מי 	שיכול לשלם, מתקבל.
נרשם על-ידי: דבורה גבעתי:	כשבית  הספר  מתכנן  את  הפעולות  שלו, הוא 	עושה זאת על סמך הנתונים שלו.
נרשם על-ידי: על סמך הצפי של הכספים שיהיו לו.
נרשם על-ידי: בית הספר רשאי לסבסד ילדים.
נרשם על-ידי: זאת אומרת, אם יש לו X שקלים בשנה וה-X האלה אמורים לספק כל מיני צרכים, גם נושאים של סל תרבות, של טיולים, שהם בדרך מכספי ההורים – במקום שהאוכלוסיה היא יותר חלשה, בית הספר, בהגדרה, יכול להגיד, אני מחליט שאין ילד שאינו יוצא.
נרשם על-ידי: אני רוצה שכל הילדים ייצאו – לקחת כספים מכספי-     היו"ר תמר גוז'נסקי:	בית הספר יכול גם להחליט שלא אכפת לו שלא 	כולם ייצאו?
נרשם על-ידי: דבורה גבעתי:	בית הספר קובע את המדיניות.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	מה זה בית הספר קובע את המדיניות?
נרשם על-ידי: הערה:	הוא לא יכול להחליט.
נרשם על-ידי: יש חוזר מנכ"ל.
נרשם על-ידי: דבורה גבעתי:	אז בואו נבין.
נרשם על-ידי: קודם כל בית הספר קובע את  	הסל שהוא רוצה ומאשרר את זה על ידי ועד ההורים.
נרשם על-ידי: בית הספר אינו קובע מראש את מאה אחוזי ההוצאות שלו.
נרשם על-ידי: הוא מראש לוקח, הוא מכיר את האוכלוסיה.
נרשם על-ידי: הוא לוקח איזה שהוא טווח בטחון, וזה מה שאמר מר בנימין וולר, שאוכלוסיה יותר חזקה מממנת אוכלוסיה יותר חלשה, בתוך טריטוריה מוגדרת.
נרשם על-ידי: בתוך בית ספר.
נרשם על-ידי: בית הספר קובע לעצמו אמות מידה להנחות - משפחות חד-הוריות, עולים חדשים, מצוקה כלכלית וכך הלאה.
נרשם על-ידי: בכל בית ספר יש ועדת הנחות שמורכבת - וזה תלוי בבית הספר - היא יכולה להיות מורכבת מהורים והנהלה; היא יכולה להיות מורכבת מהורים בלבד.
נרשם על-ידי: היא יכולה להיות מורכבת ממנהל וממזכירה.
נרשם על-ידי: הורים שמבקשים הנחה, ובדרך כלל מנהלים אינם מתחלפים כל יום; מנהלים מכירים את האוכלוסיה שלהם.
נרשם על-ידי: הוועדה הזאת מקבלת את הפניות של האנשים -     היו"ר תמר גוז'נסקי:	את  כל  הזמן  עוסקת  לנו  בענייני  נוהל.
נרשם על-ידי: את  	יכולה להגיד מה קורה בשטח?
נרשם על-ידי: ילדים אינם יוצאים לטיול, כי אין כסף?
נרשם על-ידי: יש דבר כזה או אין דבר כזה?
נרשם על-ידי: דבורה גבעתי:	אינני  מכירה  ילדים שאינם יוצאים.
נרשם על-ידי: אני  	מכירה איומים כאלה.
נרשם על-ידי: רוני אלוני:	יש  פה  מכתבים  מהורים,  על  ילדים  ששלוש 	שנים – הנה היום קיבלתי – שלוש שנים בית חינוך לא נותן לה לצאת לטיול, כי אין לה אימא,  אין לה כסף לשלם.
נרשם על-ידי: דבורה גבעתי:	אני  מכירה  איומים  כאלה.
נרשם על-ידי: אינני   מכירה  	בפועל.
נרשם על-ידי: רוני אלוני:	יש  לי גם מ"זיו"; יש לי משבעה בתי ספר.
נרשם על-ידי: זה  	רק מה שהגיע אליי.
נרשם על-ידי: דבורה גבעתי:	אבל אני  מכירה  מצבים יותר עצובים,  	שהורים משאירים  את  הילדים בבית, כי לא  	נעים להם לבקש.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	נו…
נרשם על-ידי: דבורה גבעתי:	נכון.
נרשם על-ידי: וזאת שאלה.
נרשם על-ידי: רוני אלוני:	אולי  הוא  נתקל  שם   באיזה   חומת   השפלה  	כזאת-      היו"ר תמר גוז'נסקי:	כן.
נרשם על-ידי: מה  עוד  במערכת  החינוך  היסודי   אתם  	עושים  למען  ילדים  שחיים מתחת לקו העוני?
נרשם על-ידי: את הטיולים גמרנו כבר.
נרשם על-ידי: נו, בסדר, הבנו.
נרשם על-ידי: דבורה גבעתי:	אתם  שאלתם  אותי  מערכתית  על  הקשר בין 	הרווחה ובין מערכת החינוך.
נרשם על-ידי: כל בית ספר יודע  	מי הוא-     היו"ר תמר גוז'נסקי:	איך הוא יודע?
נרשם על-ידי: דבורה גבעתי:	הוא  יודע כי יש עובד סוציאלי שמוצב  	בשכונה, ויש קשר בינו ובין בית הספר.
נרשם על-ידי: בעבר, עובד סוציאלי היה יושב בבית הספר.
נרשם על-ידי: יום בשבוע.
נרשם על-ידי: היום זה איננו קיים.
נרשם על-ידי: היום הוא נקרא על פי צורך.
נרשם על-ידי: רוני אלוני:	אבל  בתי  הספר,   החטיבות   והכל,   הם   לא  	שכונתיים.
נרשם על-ידי: דבורה גבעתי:	אינני מדברת על החטיבה.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	היא מדברת על היסודיים.
נרשם על-ידי: רוני אלוני:	אבל למה את לא מדברת על זה?
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	כי היא אחראית ליסודיים.
נרשם על-ידי: דבורה גבעתי:	אני  מדברת על היסודיים.
נרשם על-ידי: אל תשאלי אותי על 	חטיבות.
נרשם על-ידי: אינני יודעת.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	ולכן,  כשאתם   יודעים   שיש   ילדים   שחיים  	מתחת לקו העוני, ויש נגיד שכונה שבה יש שיעור יחסית גבוה של ילדים שחיים מתחת לקו העוני.
נרשם על-ידי: לכן, מה אתם עושים?
נרשם על-ידי: דבורה גבעתי:	מראש,  התוכנית של בית הספר לוקחת את זה  	בחשבון,   ומסבסדים   מכספי   בית   הספר    	את הילדים האלה.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	מה  מכספי בית הספר?
נרשם על-ידי: כל בית הספר עני.
נרשם על-ידי: אזי  	מי יסבסד את מי?
נרשם על-ידי: דבורה גבעתי:	בסדר.
נרשם על-ידי: אבל יש לו הרי כספים שהוא מקבל -     היו"ר תמר גוז'נסקי:	האם  העירייה  נותנת  יותר  כסף  לבתי  הספר  	האלה,   בהשוואה    לבתי   ספר   אחרים,   או  	שהחלוקה היא אחידה לכולם?
נרשם על-ידי: לפי ילד?
נרשם על-ידי: דבורה גבעתי:	החלוקה היא אחידה.
נרשם על-ידי: לפי אמות מידה  	ואחידה.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	למה?
נרשם על-ידי: דבורה גבעתי:	מפני  שבדרך  כלל  בתי  ספר  כאלה  יש  להם  	פיצוי ממקומות אחרים.
נרשם על-ידי: למשל מקרן קרב.
נרשם על-ידי: זה נבדק בית ספר בית ספר.
נרשם על-ידי: למשל, קרן קרב מאפשרת-     היו"ר תמר גוז'נסקי:	קרן קרב, זה גם השתתפות הורים.
נרשם על-ידי: אין זה משנה.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	אם אין השתתפות הורים, אין קרן קרב.
נרשם על-ידי: אבל  היא  מאפשרת  לבית  ספר  הרבה  	מאד שעות שבית ספר מבוסס צריך לממן אותן.
נרשם על-ידי: כי אז רוב הכספים של ההורים יכולים להיות פנויים לדברים אחרים.
נרשם על-ידי: גם אם הם מעט כספים, הם יכולים להיות פנויים, למשל, לנושאי תרבות.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	זאת  אומרת,  אני  יכולה  לסכם  את מה שאת  	אומרת, חוץ מההסבר שלך על זה שהורים בשמחה מממנים הורים אחרים, ושכולם הולכים לטיולים, אבל מעבר לזה, אני מבינה שאין בעירייה מדיניות שאומרת שבתי ספר שבהם יש שיעור גבוה של ילדים מתחת לקו העוני זכאים לתקצוב גבוה יותר של העירייה, בעוד שבתי ספר שנמצאים באזורים מבוססים ומסתדרים לבד, יש להם תקצוב יותר נמוך.
נרשם על-ידי: אין מדיניות כזאת.
נרשם על-ידי: דבורה גבעתי:	לא.
נרשם על-ידי: יש מדיניות של אמת מידה אחידה.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	כן.
נרשם על-ידי: הבנו.
נרשם על-ידי: בבקשה,  יש  עוד  מישהו    	מהעירייה שרוצה להגיב?
נרשם על-ידי: בבקשה, גברת רות  	מטות, מנהלת היחידה לילד בסיכון.
נרשם על-ידי: רות מטות:	טוב,  אני   בהחלט   רוצה   לחזק   את    	דברייך.
נרשם על-ידי: בהחלט יש קשר בין הרווחה ובין מערכת החינוך.
נרשם על-ידי: ישנם עובדים סוציאליים שמחוברים בהחלט לבתי הספר היסודיים, בראש ובראשונה, ולבתי הספר העל יסודיים עדיין פונים לפי אזור המגורים.
נרשם על-ידי: זאת אומרת, המעורבות שלנו היא לפי אזור המגורים, וההתייחסות שלנו היא עניינית לפי פניית בית הספר או, לחילופין, לפי פניית הילדים או ההורים עצמם אלינו; ויש קשר מאד צמוד.
נרשם על-ידי: בהחלט לכל הנושא של מזרח העיר, זו התייחסות נפרדת בנושא של מערכת החינוך, שמבחינתנו זה חלק מאד בעייתי.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	בואי  רגע  נעזוב  את  מערכת  החינוך.
נרשם על-ידי: תני לנו 	תמונה קצת יותר רחבה על צרכים של ילדים מתחת לקו העוני בירושלים כפי שאת רואה אותם, ומה הם מקבלים ומה חסר.
נרשם על-ידי: קצת נרחיב על כך, כי התרכזנו בנושא טיולים שהוא חשוב, אבל איננו יחידי.
נרשם על-ידי: רות מטות: 	מספר   הילדים    שהם    מתחת    לקו    העוני  	בירושלים, הוא 41.9% מכלל ילדי העיר, שזה 100,500 ילדים, כולל ילדי מזרח העיר, כאשר חשוב לי לציין שאני חושבת שחלק ניכר מההשפעה הוא מספר הילדים במשפחה.
נרשם על-ידי: הממוצע העירוני הוא 3.5 נפשות למשפחה.
נרשם על-ידי: אצל החרדים זה 6 נפשות בממוצע, ואצל הערבים 5.8 נפשות בממוצע; כך שבוודאי, גם המיגזר החרדי וגם המיגזר הערבי מאד משפיעים על מספר הילדים מתחת לקו העוני.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	תגידי,    מתוך     100,000    הילדים     האלה,  	שסטטיסטית   נמצאים מתחת לקו העוני, כמה  	ידועים לשירותי הרווחה?
נרשם על-ידי: רות מטות:	שירותי  הרווחה  מטפלים   בכ41,000-    	ילדים, כאשר הטיפול הוא לאו דווקא טיפול ישיר בילד, אלא – ועל זה אני רוצה בעיקר להתמקד – חלק מהטיפול בילדים מתבטא בכך שמסייעים בכניסה למעונות ומסבסדים את הכניסה למעונות; כניסה למשפחתונים, שמרבית הילדים בהם הם ילדי רווחה, עם סבסוד.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	כמה    ילדים    נמצאים   במעונות  יום  כילדי  	רווחה?
נרשם על-ידי: כמה מכסות יש לכם?
נרשם על-ידי: רות מטות:	2,000 ילדים במעונות ובמשפחתונים.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	וכמה   אתם   צריכים?
נרשם על-ידי: כמה    מכסות    אתם  	צריכים?
נרשם על-ידי: רות מטות:	התשלום מסובסד לפי דרגת זכאות, כמובן.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	המכסות של 2,000 מקומות שיש לכם במעונות  	יום לילדים במצוקה, לפעוטות במצוקה.
נרשם על-ידי: הערה:	זה אינו נכון.
נרשם על-ידי: זה אינו מדוייק.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	מה?
נרשם על-ידי: מכסות, היא אומרת.
נרשם על-ידי: הערה:	זה איננו נכון.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	מה איננו נכון?
נרשם על-ידי: בתיה קאופמן:	יש  כרגע  בערך 1,500  ילדים  במכסות  רווחה 	במעונות.
נרשם על-ידי: קרוב ל1,500-, שנגיד, אם מגישים רשימות המתנה למשרד הרווחה, אזי אנחנו מדברים על עוד 500 מכסות, כשאנחנו מדברים על בקשה ריאלית ממשרד הרווחה.
נרשם על-ידי: אני חושבת שזה מה שהיגשנו.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	זאת  אומרת,  יש  1,500  ילדים.
נרשם על-ידי: אתם חושבים 	שצריך 2,000?
נרשם על-ידי: רות מטות:	כ500-  בהמתנה.
נרשם על-ידי: עכשיו,  חלק  מהמעונות,  יש  	לנו כיום כ4- מעונות שהם מעונות רב-תכליתיים, שהם מעונות שהם חלק מ7- בבוקר עד הערב, עד 7 בערב, כולל ארוחת ערב וכולל מסגרת טיפולית המתייחסת הן להורים והן לילדים – טיפולית-משפחתית לכל המשפחה, בשעות אחר הצהרים.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	איפה  הצרכים  העיקריים  שלכם,  אם   אנחנו 	מתייחסים לנושאים של ילדים שחיים מתחת לקו העוני.
נרשם על-ידי: אנחנו עכשיו  איננו מתרכזים לא בילדים נכים ולא בילדים.
נרשם על-ידי: בסדר, יש הרבה בעיות, אבל אנחנו מתרכזים בילדים שגדלים בתנאים של עוני.
נרשם על-ידי: איפה את רואה את הצרכים העיקריים, החסרים העיקריים של העיר ירושלים?
נרשם על-ידי: רות מטות:	אנחנו  התייחסנו  יותר  לגיל  הרך,  אבל  מובן  	מאליו שככל שהגיל גדל, גם הצרכים של הילדים גדלים.
נרשם על-ידי: אני חושבת שחלק מהקושי המאד גדול של הורים היום, זה להתמודד באמת דווקא עם ילדים שהם במצב של התבגרות, וכשאנחנו מדברים על גיל ההתבגרות היום, זה מתחיל כבר בגיל 10 או 11.
נרשם על-ידי: הדרישות של ילדים ביום יום, שהם רוצים להשתוות לכל ילד אחר בן גילם, הן בתלבושת, והן במחשב, והן בחוגים אחר הצהריים - וזה חלק מאד קשה.
נרשם על-ידי: זאת אומרת, הדרישות, הלחץ והמתח שנוצר בין הילדים לבין הוריהם, הוא מתח מאד קשה; כשבאמת, טיול שנתי הוא חלק קטן, ואולי הוא יום, יומיים או שלושה ימים בשביל ילד, אבל תחשבו מהי  ההתמודדות היומיומית שלו עם מצב כזה, שילד אחר לבוש-     היו"ר תמר גוז'נסקי:	אזי מה התשובה שלנו לילדים האלה?
נרשם על-ידי: רוני אלוני:	זה  אולי  רק  יום יומיים הטיול, אבל בלב שלו 	זה  פצע  רגשי  שאין  לו ממדים בכלל לעובדה 	שהכתה שלו יצאה, והוא לא.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	אז מה אנחנו עושים עם הילדים?
נרשם על-ידי: עם המחסור?
נרשם על-ידי: אז מה עושים?
נרשם על-ידי: רות מטות:	ההתמודדות שלנו היא, וחשוב לי להדגיש את 	זה, היא לא רק במישור הכספי פרופר.
נרשם על-ידי: לא גמרתי לתאר, אבל חלק משמעותי שלנו הוא באמת במתן צהרונים לילדים בשעות הצהרים, כדי לאפשר להורים לצאת ולעבוד.
נרשם על-ידי: גם לאימהות.
נרשם על-ידי: וגם כדי לאפשר לילדים האלה לאכול לפחות ארוחה חמה אחת ביום.
נרשם על-ידי: מועדוניות טיפוליות – יש לנו כ20- מועדוניות טיפוליות בירושלים, כ15- ילדים בכל מועדונית.
נרשם על-ידי: גם במזרח העיר, יש כ5- מועדוניות טיפוליות.
נרשם על-ידי: החסרים שלנו הם, בפועל, בכל התחומים האלה ובכל הגילים.
נרשם על-ידי: הקושי הוא הכי הכי גדול אצל מתבגרים.
נרשם על-ידי: הקושי מאד גדול, כי הם כבר אינם מוכנים ללכת, לא למועדוניות ולא לצהרונים.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	ולמתנ"ס הם הולכים?
נרשם על-ידי: רות מטות:	ולא למתנ"סים, והדרישות שלהם הם מאד 	גבוהות.
נרשם על-ידי: הדרישות  הכספיות שלהם, ההוצאות  	הכספיות שלהם מאד מאד גבוהות.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	ולכן?
נרשם על-ידי: רוני אלוני:	ברצוני  להוסיף  שרק  לפני  שבועיים,   עיריית  	ירושלים ביטלה לחלוטין את כל תקציב תנועות הנוער.
נרשם על-ידי: לחלוטין.
נרשם על-ידי: עכשיו גם אין להם לאן ללכת.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	נו, אלו לא בדיוק אלה שהלכו לתנועות,  	כנראה.
נרשם על-ידי: סליחה, גברת רות מטות, לא הבנו מה הפתרונות שאתם נותנים לאלה שאינם רוצים למתנ"ס ואינם רוצים לשום מקום, והם בשום מקום.
נרשם על-ידי: יש אילו פתרונות?
נרשם על-ידי: רות מטות:	אנחנו  מנסים,  לגבי  אותם  מתבגרים שכשלו,  	קודם כל, ישנה   היחידה למתבגרים שלנו, שמנסה לטפל באותם מתבגרים שכושלים, שהם על סף התדרדרות.
נרשם על-ידי: אנחנו מנסים באמת – וההצפה של הפניות ביחידה למתבגרים היא פשוט בלתי אפשרית היום.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	מה  זה  בלתי  אפשרית?
נרשם על-ידי: תרגמי  את  זה  קצת  	למונחים.
נרשם על-ידי: זאת  אומרת,  על כל 10 פניות,  	לכמה אתם מצליחים לענות?
נרשם על-ידי: על כל 100 פניות?
נרשם על-ידי: רות מטות:	לצערנו,   אנחנו   עם   רשימות   המתנה   מאד  	גדולות.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	את יכולה לתרגם את זה למספר?
נרשם על-ידי: רות מטות:	יש  לנו  כיום כ100- מתבגרים בהמתנה; שפנו 	ממש לאחרונה.
נרשם על-ידי: ההצפה נותנת תחושה מאד קשה של כיבוי שרפות.
נרשם על-ידי: לפחות ביחידה למתבגרים ניסינו בהחלט כן לטפל לעומק.
נרשם על-ידי: ההצפה המאד גדולה היא גם בלשכות.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	תגידי, לפי ההערכה שלך, בתי הספר משתדלים 	להחזיק את הילדים, או שמחים להיפטר מהם?
נרשם על-ידי: רות מטות:	אני, אני-     היו"ר תמר גוז'נסקי:	אני  אומרת  את  זה  לא  כדי  להתקיף  מנהל  	מסויים.
נרשם על-ידי: רות מטות:	אני  בהחלט  חושבת  שמשתדלים  להחזיק את  	הילדים.
נרשם על-ידי: אני חושבת שאותם ילדים שבאמת עם בעיות התנהגות קשות, אינם מסוגלים להתמודד עם זה, ואז באמת הם נפלטים ומגיעים אלינו.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	אבל  יש  מסגרות של חינוך מיוחד, ויש כל  	מיני כיתות;  הם  אינם  צריכים  להיפלט.
נרשם על-ידי: הם   	יכולים ללכת פשוט למסגרת אחרת.
נרשם על-ידי: נועם הס:	השאלה  מה  זה  להיפלט.
נרשם על-ידי: אני   עובד     	בעל"מ - העמותה למען נוער במצבי מצוקה.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	כן, כן.
נרשם על-ידי: תיכף נדבר על זה.
נרשם על-ידי: רות מטות:	אני  חושבת  שזה   לא   פשוט   להתמודד   עם  	מתבגרים עם בעיות התנהגות קשות, עם מצוקה מאד קשה.
נרשם על-ידי: יש לנו, ואולי זה המקום גם להגיד, שגם יש לנו תורי המתנה לפנימיות וסביב מתבגרים, נערות במצוקה, שאנחנו ממתינים כחצי שנה ל"צופיה" ול"מסילה".
נרשם על-ידי: נערים במצב של התדרדרות, על סף עבריינות, שאנחנו ממתינים כחצי שנה ל"נווה חורש".
נרשם על-ידי: אינני צריכה לציין לאיזו התדרדרות זה גורם, ולאיזו עבריינות זה יכול למשוך את המתבגרים האלה.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	מאחר שאנחנו  בכל  זאת רוצים לקשור את זה 	עם העוני, באיזו מידה תנאים של עוני בבית מהווים גורם למצבים האלה, הקשים, של המתבגרים?
נרשם על-ידי: לפי הסטטיסטיקות.
נרשם על-ידי: רות מטות:	אני חושבת שזה יהיה עוול לקשור את זה קשר 	ישיר.
נרשם על-ידי: יש לזה בוודאי השפעה.
נרשם על-ידי: אין לי ספק, כי כאשר יש מתח בין הורים לילדים, כאשר מתבגר מרגיש שהוא איננו מקבל את מה שאין לו, כי להורים אין אפשרות, ואין  הורים די חזקים, בכל זאת להתמודד עם החלק הרגשי של הילדים, אז בוודאי שתהיה התדרדרות.
נרשם על-ידי: אזי תהיה התדרדרות, ואולי יהיו גניבות קטנות, ואחר כך גניבות יותר גדולות.
נרשם על-ידי: תהיה התדרדרות.
נרשם על-ידי: אין לי ספק בזה.
נרשם על-ידי: אבל אני חושבת שזה עוול לעשות את הקשר באופן ישיר.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	בסדר,  אני  מניחה  שיש  גם  גורמים  אחרים,  	אבל אני אומרת, באופן כללי, כתוצאה מחולשת המערכות לטפל בילדים ובמתבגרים האלה, אנחנו בעצם מגדלים דור שני, שלישי, רביעי, חמישי של העוני, כי בעצם אין אנו נותנים לו כלים, כדי שהוא, כשהוא יהיה גדול, ייצא בעצמו ועם משפחתו.
נרשם על-ידי: זאת אומרת, בעצם ההזנחה הזאת היא לא רק לילד עצמו שהוא כזה, אלא אנחנו בעצם מדברים על החברה הירושלמית כפי שתיראה גם בעוד 10 שנים ובעוד 20 שנה.
נרשם על-ידי: נכון?
נרשם על-ידי: רות מטות:	נכון.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	טוב,  יש  לי  הצעה,  שאנחנו נשמע עכשיו כמה 	נציגים שהם עובדים – אנחנו נגיע גם למשרדים הממשלתיים.
נרשם על-ידי: אבל מה שרציתי לבקש, מספר נציגים שפעילים בשכונות בתחומים כאלה או אחרים, שפשוט יספרו מה קורה במקום זה או אחר.
נרשם על-ידי: יש פה מישהי ממקור ברוך?
נרשם על-ידי: ממזרח גם יש?
נרשם על-ידי: בסדר, אין לי בעיה.
נרשם על-ידי: ממזרח, ממערב.
נרשם על-ידי: רוני אלוני:	יש פה גם מישהו מ"קול השכונות".
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	תיכף  נשמע.
נרשם על-ידי: בבקשה, גברת נסרין קרמן, ראש 	צוות מחלקת נוער, שכונות מזרח.
נרשם על-ידי: נסרין קרמן:	אני  רכזת  ילד  ונוער.
נרשם על-ידי: אני  עובדת סוציאלית,  	עובדת בלשכת הרווחה במזרח ירושלים מזה 15 שנים.
נרשם על-ידי: אני קצת רוצה להחזיר אתכם למצב הילד במזרח העיר, שהוא מצב מאד מאד קשה.
נרשם על-ידי: אני חושבת שמר בנימין וולר הציג אותו, כלומר, הציג לפחות את מערכת החינוך בצורה מאד נכונה, אפילו צנועה.
נרשם על-ידי: לצערנו אנחנו מצליחים, עם כל המשאבים שיש לנו, לתת טיפול ישיר במסגרות יום לילדים, רק בערך ל550- ילדים, כשבעצם 550 ילדים נמצאים במסגרת יום, כולל מעון רב-תכליתי.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	על אילו גילים את מדברת?
נרשם על-ידי: נסרין קרמן:	מגיל  אפס  עד  גיל  שלוש,  שזה מעון יום   	רגיל, ועד גיל 6 במעון רב תכליתי.
נרשם על-ידי: יש לנו 90 ילדים שמסודרים במועדוניות.
נרשם על-ידי: יש לנו עוד 25 ילדים שנמצאים בקבוצת ילדים-הורים ועוד 150 ילדים שנמצאים בפנימיות.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	וכמה הצרכים?
נרשם על-ידי: נסרין קרמן:	הצרכים?
נרשם על-ידי: הם מאד-      היו"ר תמר גוז'נסקי:	זה כמה?
נרשם על-ידי: זה 10% מהצרכים?
נרשם על-ידי: 20% מהצרכים?
נרשם על-ידי: נסרין קרמן:	זה  בערך  5% מהצרכים.
נרשם על-ידי: כלומר, אנחנו יודעים 	שאנחנו, הלשכה, מכירה בערך 9,000 ילדים, שלפחות מחציתם כן היו זקוקים לטיפול יותר ממה שאנחנו מצליחים לתת עד היום.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	אצלנו נוהגים לומר, שאולי ילדים חיים בעוני, 	אבל אף אחד לא רעב.
נרשם על-ידי: מה את אומרת על מזרח  	העיר?
נרשם על-ידי: נסרין קרמן:	אני  בדיוק  רוצה   להתייחס   לנקודה  הזאת.
נרשם על-ידי: כשמדברים כולם על עוני ועוני, כלומר, בשבילי, משפחה שמתפרנסת מקיצבה של ביטוח לאומי היא לא משפחה ענייה.
נרשם על-ידי: לצערנו.
נרשם על-ידי: אני אומרת את זה, ואני אחראית לכל מה שאני אומרת.
נרשם על-ידי: לצערי, אנחנו מתמודדים יום יום עם ילדים שממש רעבים.
נרשם על-ידי: אני מזמינה את כולכם ללכת למעון רב-תכליתי שלנו, שכמעט רובו מלא בילדים שהוצאנו אותם מהבית, כלומר, סידרנו אותם במעון הרב-תכליתי; כי האימא, גם לתינוק בן כמה חודשים, עד גיל שנה,  מזינה אותו בתה ממותק, מטבילה לו קצת לחם, פירורי לחם, שהוא יאכל.
נרשם על-ידי: אנחנו יודעים על הרבה משפחות שארוחה בשרית אינה קיימת לגביהם, חוץ מפעם בחודש, ואפילו את העוף הם צריכים לחלק ל16- חתיכות ולא ל8- חתיכות, כדי שיהיה די לכולם – וזה כשהם יכולים לאכול את הארוחה הבשרית.
נרשם על-ידי: אנחנו מדברים על ילדים ממש רעבים.
נרשם על-ידי: כלומר, גם כשהם נכנסים ללשכה, כבר אפשר לראות.
נרשם על-ידי: לא צריך אפילו לערוך שום בדיקה.
נרשם על-ידי: כך, שמשפחה שמתפרנסת מאיזו שהיא קיצבה, בשבילנו, או קיי.
נרשם על-ידי: לפחות אנחנו יודעים שאת הצרכים הפיסיים, את האוכל, הם כן מקבלים.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	זאת  אומרת,  אנחנו  במערכת   הקיימת,   כפי 	שהיא קיימת היום, במגבלות שלה, איננו יכולים להבטיח שלא יהיה ילד רעב?
נרשם על-ידי: איננו מסוגלים להבטיח שלא יהיה ילד רעב?
נרשם על-ידי: נסרין קרמן:	אנחנו?
נרשם על-ידי: לא. אני, לצערי, קשה לי  לישון בלילות	כשאני כן ראיתי בוועדה איזו משפחה שיש לה ילדים, ואני שלחתי אותם חזרה הביתה לרעב שלהם.
נרשם על-ידי: כן, מאד קשה לי.
נרשם על-ידי: כלומר, אני יודעת שמערכת הרווחה בעיריית ירושלים סייעה בפיתוח הרבה שירותים בשנים האחרונות.
נרשם על-ידי: אני חייבת גם להגיד את זה, אבל מה שפיתחנו הוא עדיין ולא כלום לעומת הצרכים הקיימים.
נרשם על-ידי: אנחנו יודעים על הרבה משפחות שמתפרנסות מקצבת הילדים.
נרשם על-ידי: זה כל מה שיש להם.
נרשם על-ידי: חלק גדול מהבעיות של עוני או של מצבי רעב הם התהליכים המסובכים של ביטוח לאומי, עד שמכירים בזכאות של אותם תושבים לקבלת כל מיני קיצבאות.
נרשם על-ידי: אחוזי אבטלה מאד גבוהים.
נרשם על-ידי: בדרך כלל המפרנס הוא רק האב, והאם בדרך כלל כן יושבת בבית; למרות שיש עליה במצב הנשים שנאלצות לצאת לשוק העבודה, בשנים האחרונות.
נרשם על-ידי: כל זה בא במכלול של שירותים שהם מאד נמוכים, שבכלל קיימים במזרח העיר.
נרשם על-ידי: כלומר, מדברים על מתנ"סים ודברים אחרים, כשאצלנו במזרח העיר, קיימים-     היו"ר תמר גוז'נסקי:	תגידי,  ההערכה  שלך  היא גם שיש נשירה של 	עד 40% מבתי הספר?
נרשם על-ידי: נסרין קרמן:	יש נשירה מבתי ספר.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	40% זה נראה לך סביר?
נרשם על-ידי: נסרין קרמן:	אינני יודעת אם יש 40%, אבל אנחנו יודעים	על אחוזי נשירה, וזה לא רק מכיתות ט' ו-י'.
נרשם על-ידי: יש נשירה גם ביסודי.
נרשם על-ידי: אנחנו יודעים על ילדים שבכלל אינם מצליחים להשתלב במערכת החינוך, כי בתי הספר של העירייה אינם יכולים לקלוט את כל ילדי מזרח ירושלים.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	מה,  יש  מי  שנרשם,  ובית  הספר  אומר   	שאין מקום?
נרשם על-ידי: נסרין קרמן:	בבתי ספר, לצערי, הם אפילו מסרבים, כלומר,	כשהם מלאים, ההרשמה כאילו הסתיימה, הם אינם מסכימים לרשום ברשימת ממתינים, ואז, אם המשפחה יכולה, כלכלית, לממן שהילד שלה יירשם בבית ספר פרטי, אזי זה מצויין.
נרשם על-ידי: אם לא, כי אז הילד נשאר בבית.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	זה  יכול  להיות  שילד  נרשם  בבית ספר ואין  	מקום, ואז הוא הולך הביתה?
נרשם על-ידי: בנימין וולר:	אנחנו  את   הילדים   לכיתות   א'   וגן   חובה,  	רושמים את כולם.
נרשם על-ידי: אין דבר כזה.
נרשם על-ידי: יש ילדים שנתקעים בחינוך הפרטי ובכתה ג', ד', בגלל סיבות כלכליות, כי שם המחיר לפעמים יקר, באים אלינו, ולצערנו לפעמים אין לנו מקום.
נרשם על-ידי: פשוט אין מקום פיסית.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	רגע,  אתה  מכיר איזו עיר אחרת, שילד נרשם	ואומרים לו, אין מקום, תבוא בשנה הבאה?
נרשם על-ידי: אנחנו  אומרים  לילד, תישאר באותו 	מקום, בבית הספר הפרטי.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	אבל, מה זה תישאר?
נרשם על-ידי: יצחק קדמן:	שנים  לחמו  כדי שהילדים יהיו במסגרת חינוך	ממלכתי.
נרשם על-ידי: עכשיו, כשהם רוצים לבוא, ואתה צודק, בחלק מהמקרים - מסיבות כלכליות, אומרים להם: אין לנו מקום.
נרשם על-ידי: בנימין וולר:	אין מקום.
נרשם על-ידי: פיסית, אין מקום.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	מה זה אין מקום?
נרשם על-ידי: אז תבנו.
נרשם על-ידי: מה זה אין מקום?
נרשם על-ידי: יצחק קדמן:	אני יודע על ילדים שיושבים בגלל זה בבית.
נרשם על-ידי: בנימין וולר:	אנחנו בונים.
נרשם על-ידי: אנחנו שוכרים דירות-     היו"ר תמר גוז'נסקי:	רגע.
נרשם על-ידי: אני  לא  תופסת  מה  זה.
נרשם על-ידי: אני מכירה הרי  	את המציאות הזאת ברמלה, בלוד, בחיפה.
נרשם על-ידי: אני עדיין לא שמעתי שבאחת הערים האלה, ילד נרשם - ולא חשוב אם בכתה א' או בכתה י"ב.
נרשם על-ידי: זה לא משנה בכלל באיזו כתה -  שמישהו אומר לו, אל תבוא, כי אין לנו מקום.
נרשם על-ידי: אינני חושבת שיש מקום כזה בארץ.
נרשם על-ידי: בנימין וולר:	עוד  פעם  אני  אומר,  ברישום   ההתחלתי,  גן  	ילדים  וכתה  א',  כל  הילדים  מתקבלים.
נרשם על-ידי: אם  ילדים לומדים עד כתה ג' בבית ספר פרטי-     היו"ר תמר גוז'נסקי:	מה זה משנה?
נרשם על-ידי: בנימין וולר:	זאת עובדה של מציאות.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	כמה אתם דוחים כל שנה?
נרשם על-ידי: בנימין וולר:	אני לא יכול לומר.
נרשם על-ידי: אנחנו משתדלים לקלוט את 	כולם, אנחנו שוכרים דירות.
נרשם על-ידי: אנחנו בונים.
נרשם על-ידי: יש תנופת בניה גדולה מאד בשנים האחרונות במזרח העיר, במוסדות חינוך.
נרשם על-ידי: אינני יודע בדיוק להגיד כמה.
נרשם על-ידי: במקרים בודדים, אני חושב, נשארים ילדים מסיבה זו בחוץ.
נרשם על-ידי: אבל זה קורה.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	מה זה, זה קורה?
נרשם על-ידי: בנימין וולר:	את רוצה שאני אשנה את המציאות?
נרשם על-ידי: אני אומר 	לך מה קורה.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	לא.
נרשם על-ידי: אני  חושבת  שמי  שאינו דואג למקום  	לילד, עובר עבירה חמורה מאד על חוק חינוך חינם.
נרשם על-ידי: יש בארץ חוק חינוך חובה, שקובע את החובה של ההורים לשלוח את הילדים, וקובע את החובה של המערכת לתת להם מקום.
נרשם על-ידי: בנימין וולר:	אכיפת  החוק  במזרח   העיר   היא   בעייתית.
נרשם על-ידי: יש  ילדים  שאינם רוצים להגיע אלינו.
נרשם על-ידי: אנחנו  	איננו אוכפים את החוק-      היו"ר תמר גוז'נסקי:	בסדר.
נרשם על-ידי: נעזוב  את  אלה  שאינם  רוצים.
נרשם על-ידי: הגברת נסרין קרמן סיפרה על ילדים שכן  	רוצים.
נרשם על-ידי: בנימין וולר:	לכתחילה  הם  לא  רצו.
נרשם על-ידי: אני אומר שוב, הם לא 	באו אלינו.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	מי  זה, הילדים לא רצו?
נרשם על-ידי: זה ההורים.
נרשם על-ידי: היה להם 	כסף, לא היה להם כסף.
נרשם על-ידי: בנימין וולר:	מה הפתרון?
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	מה הפתרון?
נרשם על-ידי: תשכרו עוד 20 חדרים.
נרשם על-ידי: בנימין וולר:	עוד  20  חדרים  גם  אי  אפשר  לשכור,  כי אין  	מבנים לשכור.
נרשם על-ידי: אין מבנים לשכור.
נרשם על-ידי: אין שטחים לבניה.
נרשם על-ידי: הדברים מורכבים.
נרשם על-ידי: בעניין הזה צריך להביא גם את הדבר ביחס למה שהיה בשנים הקודמות.
נרשם על-ידי: יש שיפור לאין ערוך לעומת מה שהיה בשנים קודמות.
נרשם על-ידי: אתה לא משפר דבר כזה מהיום למחר.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	אתה  יודע,  יש  מבנים יבילים.
נרשם על-ידי: אתה  מכיר   	את זה?
נרשם על-ידי: בנימין וולר:	אני מכיר את המבנים.
נרשם על-ידי: צריך שטח בשביל לשים 	את המבנה היביל?
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	אה, אין לכם שטחים בירושלים?
נרשם על-ידי: בנימין וולר:	נכון, אין.
נרשם על-ידי: היו"ר תמר גוז'נסקי:	מה אתה אומר?
נרשם על-ידי: בנימין וולר:	יש  גם  בעיה  של  שטחים   בירושלים.
נרשם על-ידי: אפשר  	לבדוק את זה.