GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמר גוז'נסקי: אבל גם לא תוכלו לקבל ילדים בלי סייעת, איך תקבלו אותם?
גולדי ילין-מור: חלקם נמצאים במעונות, ועד שמאושרת סייעת, העבודה היא עבודה עם הצוות.
גולדי ילין-מור: עבודה קשה מאד, כאשר לא פעם זה פוגע גם בפעילות שמתבצעת בכיתה עם ילדים אחרים.
גולדי ילין-מור: אני חושבת שגם מוכרחים למצוא את הדרך - לא יכול להיות שתמיד זה או הכל או לא כלום, או שיש מכסות לילדים עם צרכים מיוחדים כרגע עם כל הצוות הפארא רפואי או שיש שעתיים סייעת - באותם המקרים שבהם ילדים עם צרכים מיוחדים קשים יותר משולבים במעונות, ולקבל איזשהו תגבור נוסף לשעתיים האלה.
גולדי ילין-מור: שעתיים-שלוש שעות, יותר מזה אנחנו לא מקבלים, אלא אם יש מספר ילדים עם צרכים מיוחדים, ואז יש סייעת אחת.
יצחק קדמן: הולכים לקחת גם את זה.
גולדי ילין-מור: התייחסתי לזה מבלי לדעת על החוזר המיוחד.
איבט סעדון: זה למעלה מעשור שהחלטנו על התכנית הזאת שנראתה לנו אחת התכניות היפות כדי לשלב ילדים חריגים במסגרות בריאות ורגילות, וזה "הלך".
איבט סעדון: בדרך כלל תכנית הסייעת היא עד ארבע שעות.
איבט סעדון: לעתים נתנו בעבר, לפני שהתכנית קיבלה מימדים רחבים, גם חמש שעות.
איבט סעדון: הארגונים קיבלו את הנושא באהבה.
תמר גוז'נסקי: כמה ילדים כאלה יש היום?
איבט סעדון: כ500- ילדים.
איבט סעדון: לפתע הודיעו שאין תקציב לתכנית הזאת.
תמר גוז'נסקי: מי הודיע?
איבט סעדון: במשרד אמרו שאין כסף.
תמר גוז'נסקי: וזאת החלטה ארצית?
איבט סעדון: כן, זאת החלטה של השירות.
איבט סעדון: נגמר התקציב ואין תקציב לתכנית הזאת, שהיא תכנית מצויינת.
תמר גוז'נסקי: מה זאת אומרת נגמר התקציב?
תמר גוז'נסקי: הרי התקציב לשנת 1999 מכסה גם את שלושת החודשים הבאים, לא?
איבט סעדון: כך אני מבינה, אבל זה לא היה מתוקצב נכון מלכתחילה.
יצחק קדמן: לא תכננו שהשנה תימשך 12 חודש, זה נפל בהפתעה.
יהודית לוי: נכון, גם אפשר לומר ששנת לימודים מתחילה בספטמבר.
תמר גוז'נסקי: לא, התקציב הוא שנתי.
איבט סעדון: בדרך כלל הילד נשלח עם הסייעת, זאת אומרת: מעטים הם המצבים - כפי שאת מתארת - שקודם הילד נמצא במעון, אחר כך באה הסייעת.
גולדי ילין-מור: ישנם לא מעט מצבים - -
איבט סעדון: ללא צל של ספק יש סחבת בלשכות.
תמר גוז'נסקי: אז מה אומר המשרד?
תמר גוז'נסקי: שמספט
תמר גוז'נסקי: מבר 500 ילדים ישארו בבית?
איבט סעדון: לא, הוא אומר שצריך להשיג תקציב.
תמר גוז'נסקי: כמה תקציב צריך ל500- ילדים האלה?
תמר גוז'נסקי: בכמה כסף מדובר עבור 500 ילדים לארבעה חודשים?
תמר גוז'נסקי: כמה זה?
מוטי וינטר: בטח 200,000-100,000 שקל, זה לא הרבה.
איבט סעדון: 300,000 שקל אולי.
איבט סעדון: תמר גוז'נסקי: המשרד לא יכול למצוא 300,000 שקל?
איבט סעדון: טוב, אז אני מציעה שבשם הוועדה נרים את קול הזעקה ונדרוש בתוקף את השירות הזה, כי אנחנו כל הזמן חושבים איך לפתח שירותים, איך לקדם נושאים.
איבט סעדון: אני יודעת שגם אצל מר מוטי וינטר וגם במקומות אחרים כל הזמן חושבים על פיתוח, אבל בסופו של דבר, כשאנחנו מגיעים לדיונים, אנחנו אף פעם לא מצליחים לדבר על שום פיתוח של שום דבר, כי כל הזמן אנחנו עוסקים רק בהצלת הבית הנופל.
איבט סעדון: כל פעם איזה קיר נופל, ואנחנו מוכרחים לשים את הידיים.
איבט סעדון: קודם ניסינו להציל את המכסות של הילדים בסיכון, ועכשיו אנחנו הולכים להציל בעצם את המכסות של הילדים האלה, כי בלי סייעת הילדים האלה לא ייכנסו, ואי אפשר לדרוש מאף מעון יום שיקבל ילד עיוור, או ילד עם בעיות רפואיות קשות שצריך כל פעם לטפל בו ולתת לו תרופות, בלי סייעת כזאת.
איבט סעדון: הסייעת היא אדם לא מקצועי.
איבט סעדון: השכר שלה הוא בקושי שכר מינימום לפי שעה.
איבט סעדון: אנחנו לא מדברים על שירות יקר של פסיכולוג או של רופא.
איבט סעדון: אנחנו מדברים על השירות הזול ביותר שקיים, אבל הוא מאפשר לילד שיש לו בעיה רפואית, אבל כושר החשיבה שלו טוב, להיות עם ילדים רגילים, כי אחרת לאן נשלח אותו?
איבט סעדון: לחינוך מיוחד?
איבט סעדון: נדון אותו מלכתחילה שהוא צריך להיות בחינוך מיוחד?
איבט סעדון: אנחנו גאים בזה שיש ילדים עיוורים שהגיעו לחינוך הרגיל, אבל הם הגיעו לשם אחרי שהם היו במעון יום ואחרי שהם למדו להיות עם ילדים רגילים.
איבט סעדון: אם יש קבוצה חלשה שאנחנו מדברים עליה, זאת הקבוצה הזאת ואלה ההורים האלה.
איבט סעדון: הרבה פעמים שמעתי שהיו מעונות יום שאמרו להורים: נקבל את הילד, אבל תביאו את כוח העזר בעצמכם.
איבט סעדון: במקומות מבוססים דורשים מההורים לממן בעצמם כוח עזר לרוב שעות היום.
איבט סעדון: ברור שבמקומות חזקים ההורים יכולים לממן, אז מי נופל?
איבט סעדון: לכן אני חושבת שלא יכול להיות שמשרד העבודה והרווחה לא ימצא מתקציבו המופלא - אתם יודעים מה התקציב של משרד העבודה והרווחה?
איבט סעדון: - של 36 מיליארד שקל מימון לזה.
איבט סעדון: אני מודה לדוקטור קדמן שהסב את תשומת ליבי לנושא הזה.
איבט סעדון: אנחנו נפנה למשרד בכל הנושאים האלה שדיברנו עליהם.
איבט סעדון: תודה רבה לכם.
תמר גוז'נסקי: אני מתכבדת לפתוח את הישיבה.
תמר גוז'נסקי: הישיבה היום מוקדשת לפגישה עם מזכירות מועצת התלמידים הארצית.
תמר גוז'נסקי: אני רוצה להזכיר לנוכחים, לחברי המזכירות וגם למוזמנים האחרים, שבכנסת הקודמת, ביוזמת השדולה למען הילד, נחתמה אמנה בין הכנסת לבין מועצת התלמידים, לפיה, בני הנוער בארץ, באמצעות מועצת התלמידים ובדרכים אחרות, יהיו שותפים לפעילות של הכנסת בתחומים השונים, בפעילות של הוועדות, בחקיקה וכולי.
תמר גוז'נסקי: עם פתיחת מושב הכנסת שלאחר הבחירות והפגרה, מצאתי לנכון להקדיש את הישיבה הראשונה של הוועדה לקידום מעמד הילד, לפגישה אתכם, חברי המזכירות, ולתת ביטוי לכוונה הרצינית של הוועדה הזאת, לשנות את דרך הפעולה בכנסת בכל הנוגע לילדים ובני נוער.
תמר גוז'נסקי: אני רוצה לומר, שכל שיתוף הפעולה איתכם והאמנה הזאת, יצרו או דחפו להקמת הוועדה הזו עצמה.
תמר גוז'נסקי: ועדה כמו הוועדה הזאת, לא היתה בכנסת עד היום.
תמר גוז'נסקי: בכנסות הקודמות היו ועדות שהוקדשו לנושא חינוך, בריאות ורווחה, משפט וכלכלה ונושאים חשובים אחרים, אבל לא היתה ועדה שעסקה בנושא קידום מעמד הילד או בזכויות הילד.
תמר גוז'נסקי: לכן, המטרה היא לחולל איזה שהוא שינוי עמוק יותר, שהוא בהחלט לא קל.
תמר גוז'נסקי: אני רוצה לברך את חברי מזכירות מועצת התלמידים שהגיעה לכאן, ולהביע צער שמשרדים ממשלתיים שהוזמנו וגופים ציבוריים חשובים שהוזמנו, בחלקם לא טרחו להגיע היום לישיבה.
תמר גוז'נסקי: אני לא רואה את נציגי משרד העבודה והרווחה, שיש לו ענין גדול מאוד בנושאים של ילדים.
תמר גוז'נסקי: לא נמצאים כאן נציגים של מרכז השילטון המקומי, נציגים של משרד המשפטים וכולי.
תמר גוז'נסקי: אני חושבת שמי שמשלה את עצמו, שבארץ המושג זכויות ילדים וזכויות בני נוער מובן מאליו - טועה.
תמר גוז'נסקי: מה שקורה היום, מעיד על הבעייתיות שיש לנו בנושא הזה, ועל הקושי שנצטרך להתגבר עליו בעבודה שלנו.
תמר גוז'נסקי: לפני שניכנס לדיון עצמו ונישמע את חברי המזכירות, אני רוצה להגיד כמה מילים על אירוע שהייתי בו בשבוע שעבר, האירוע שהיה באו"ם, לציון עשור לאמנה הבינלאומית לזכויות הילד.
תמר גוז'נסקי: האמנה הבינלאומית נחתמה בנובמבר 1989, ומדינת ישראל אישררה אותה ב1991- .
תמר גוז'נסקי: האירוע הזה היה אירוע מאלף ומעניין ולא אתאר אותו, רק אציג פן אחד של האירוע והוא: בפעם הראשונה בתולדות האומות המאוחדות, הוזמנה קבוצת בני נוער מארצות שונות להשתתף בדיון.
תמר גוז'נסקי: השתתפות של בני נוער מארצות שונות ויבשות שונות ובגילאים שונים, השתתפות שפשוט שינתה את כל המהלך של האירוע הזה, ובפעם הראשונה חברי הוועדה הבינלאומית שעוקבת אחרי ביצוע האמנה בארצות השונות בעולם והרבה מאוד אירגונים אחרים כמו אירגון הבריאות העולמי, יוניצף ואונסקו וכולי, היו צריכים לענות לשאלות וקושיות ונושאים שונים שבני הנוער הציגו בצורה מאוד מרשימה.
תמר גוז'נסקי: צריך היה לראות איך פתאום מישיבה מאוד רישמית ומכופתרת של דיפלומטים, היא הופכת לדיאלוג סוער למדי בנושאים שאותם בני נוער חשבו שהם חשובים להם, כמו למשל: יישום האמנה בתחומים שונים, הקמת פרלמנט נוער בינלאומי וכל מיני רעיונות שהועלו.
תמר גוז'נסקי: לכן, כשחזרתי מהאירוע החשוב הזה, עוד יותר התחזקתי בדעה שלי, שאנחנו, כמחוקקים וחברי פרלמנט, חברי כנסת והחברה הישראלית בכלל, צריכים לעבור תהליך גדול ורציני מאוד כדי להבין שאי אפשר להתייחס לבני נוער כמושאים של החלטות שלנו.
תמר גוז'נסקי: כלומר, אנחנו נקבל החלטות ובני הנוער יצטרכו לשאת בתוצאות של ההחלטות שלנו.
תמר גוז'נסקי: צריך לקיים דיאלוג, וצריך לשמוע וצריך לתת אפשרות להשפיע.
תמר גוז'נסקי: כמובן שהחשיבה הזאת צריכה לעבור בכל המוסדות במדינה, ואני חושבת שכאן יהיה קרב מאוד גדול ומערכה מאוד רצינית.
תמר גוז'נסקי: בין הצעירים שהיו שם, היו שני צעירים מבריטניה שפעילים באירגון שנקרא סעיף 12.
תמר גוז'נסקי: סעיף 12 באמנה הבינלאומית לזכויות הילד, ששם נאמר שבכל מקרה שהחלטה עשויה להשפיע על ילדים ובני נוער, יש להם הזכות להשתתף והמבוגרים צריכים לקחת את דעותיהם ברצינות.
תמר גוז'נסקי: כך כתוב באמנה.
תמר גוז'נסקי: הם הקימו בבריטניה את האירגון שלהם שנקרא סעיף 12, והחברות באירגון הזה מוגבלת עד גיל 18.
תמר גוז'נסקי: אחרי גיל 18 אפשר רק לתמוך.
תמר גוז'נסקי: היו שם כמובן גם נציגים של אירגונים אחרים של בני נוער.
תמר גוז'נסקי: למדתי שם, שאפילו בארצות שבהן מצב הנוער והילדים הרבה יותר גרוע מהמצב בארץ, שבהן יש בעיות בסיסיות של ילדים שלא הולכים לבתי ספר, של ילדים שעובדים מגיל 17, בעיות קשות ביותר, גם בארצות האלה המודעות לאמנה על הזכויות ולשותפות ילדים ובני נוער הרבה יותר גבוהה מאשר אצלנו.
תמר גוז'נסקי: לכן, אני חושבת שהוועדה הזאת צריכה לעשות משהו אמיתי בנושא של ילדים ובני נוער, מעבר לטיפול בנושאים מאוד מסויימים שחייבים לטפל בהם כמו: הנושא של לשמוע ולתת אפשרות לבני נוער להשפיע בקבלת ההחלטות ולהשפיע על ביצוע, בכל מקום שבו הם צריכים וחייבים להשפיע.
תמר גוז'נסקי: הייתי אומרת, שזאת המטרה הכללית והמטרה הכללית של החשיבה שצריכה להיות משותפת גם לוועדה וגם למועצת התלמידים וגם למסגרות אחרות של בני נוער.
תמר גוז'נסקי: נצטרך למצוא דרך להגיע גם אליהן, כי לא כל בני הנוער בארץ לומדים ולא כל בני נוער נמצאים במסגרות הפורמליות שכולנו מכירים, וגם אליהם אנחנו צריכים להגיע.
תמר גוז'נסקי: כמו כן, רציתי להעמיד נושא מסויים לחשיבה משותפת: ב9- בנובמבר, הוועדה שלנו יזמה קיום אירוע לציון העשור לאמנה לזכויות הילד.
תמר גוז'נסקי: האירוע יתקיים באולם ההרצאות בכנסת, והוא יהיה בחסות יושב ראש הכנסת וכמובן שיוזמנו אליו שרים וחברי כנסת ואירגונים שעוסקים בילדים ובני נוער וגורמים אחרים.
תמר גוז'נסקי: המטרה של האירוע הזה, מעבר לזה שרוצים להזכיר לכולם שיש אמנה כזאת, היא גם ליצור אירוע בהשתתפות בני נוער.
תמר גוז'נסקי: רצינו לשמוע גם את דעתכם, איך הייתם חושבים שבני הנוער יקחו חלק באירוע, האם יש לכם נושאים חשובים במיוחד?
תמר גוז'נסקי: אחת ההצעות שמונחת כרגע לדיון היא שתוזמן לדיון הזה שורה שלמה של שרים, כי במה שקשור בילדים יש הרבה מאוד שרים שהמשרד שלהם עוסק בילדים.
תמר גוז'נסקי: לא רק שר החינוך.
תמר גוז'נסקי: יש הרבה מאוד משרדים שמשפיעים על איך שאתם חיים וגם השרה לאיכות הסביבה משפיעה על החיים שלכם וגם שר הבריאות ושר המשפטים וכולי.
תמר גוז'נסקי: כל השרים האלה יוזמנו.
תמר גוז'נסקי: אנחנו לא יודעים בוודאות מי ישתתף, וחשבנו שאפשר שבני נוער יציגו לשרים שאלות והם יענו עליהן.
תמר גוז'נסקי: זאת אומרת, במקום לבקש מהשר להרצות ולדבר על כל מיני דברים, תציגו בפניו שאלה או שתיים והוא יתבקש לענות.
תמר גוז'נסקי: השאלות צריכות להיות שאלות שבני נוער חושבים שהן חשובות להן.
תמר גוז'נסקי: אנחנו גם נביע דעה.
תמר גוז'נסקי: לדעתי, נעשה צעד שבו הממשלה באמצעות השרים שלה, תצטרך לתת תשובות לכם, בני הנוער, על נושאים שמעניינים אתכם.
תמר גוז'נסקי: כמובן שאירוע כזה לא יכול לתת תשובה לכל הנושאים.
תמר גוז'נסקי: כמו כן, חשבנו להיעזר בכישורים האומנותיים שיש לבני הנוער וגם להזמין בני נוער שיש להם יכולת, רצון וכישרון להופיע, עם התחשבות בתנאים.
תמר גוז'נסקי: זה לא בדיוק אולם תיאטרון וכולי, ודברים מאוד מורכבים אי אפשר לעשות שם, אבל אני חושבת שגם ניתן לתת לאירוע הזה נופח חגיגי ובמקום להזמין אומן ידוע בעל שם מפורסם, לתת הזדמנות דווקא לנערות ונערים ולהראות משהו מהיצירות שלהם.
תמר גוז'נסקי: יכול להיות, שאולי גם נצליח לעשות תערוכה של ציורים או צילומים של ילדים וכל מיני רעיונות שכאלה.
תמר גוז'נסקי: שכחתי להזכיר קודם, שבאותו יום בשעה 16:00, יפתח דיון במליאת הכנסת בנושא העשור לאמנה.
תמר גוז'נסקי: אז כמובן שאפשר יהיה להכניס בני נוער ליציע, אבל רשות דיבור לא תקבלו.
תמר גוז'נסקי: גם האירוע הזה עומד על סדר היום ונשמח לשמוע את דעתכם עליו.
תמר גוז'נסקי: אני מציעה שנעשה סבב קצר וכל אחד יאמר מיהו וזה יעזור גם לשאר הנציגים להכיר אתכם.
תמר גוז'נסקי: אני, תמר גוז'נסקי ולידי יושב חבר הכנסת דני נווה מהליכוד.
תמר גוז'נסקי: רחל בן-יעקב מירושלים, עדי קול מהשדולה למען הילד, לירון ספרד ממועצת תלמידים ונוער ארצית מאשקלון, בתיה מאיר מהמועצה לילד החוסה, אסתר לובוחינסקי מהמועצה לילד החוסה - מתנדבת ויושבת ראש השדולה, אביחייל קוויק ממועצת התלמידים הארצית מדימונה, ניב אסף ממועצת תלמידים ארצית כפר יהושע, יעל ארמוני - יושבת ראש מועצת התלמידים הארצית מהישוב רעות.
תמר גוז'נסקי: עורכת דין עירית גזית מהמועצה לשלום הילד, ניב כהן חבר מועצת תלמידים ונוער ארצית, גבעת זאב.
תמר גוז'נסקי: הדרה רוזנבלום, ממינהל חברה ונוער במשרד החינוך, סוזי בן-ברוך, ראש מדור עבריינות נוער, המטה הארצי.
תמר גוז'נסקי: אברהם אייזן, יושב ראש מועצת תלמידים ונוער במחוז ירושלים, נציג מועצה ארצית.
תמר גוז'נסקי: עדי שדה, יושבת ראש המועצה תל-אביב, חברת מועצה ארצית.
תמר גוז'נסקי: גלעד שנהב, חבר מועצה ארצית, הרצליה.
תמר גוז'נסקי: עורכת דין איילת זנדל ממשרד העבודה.
תמר גוז'נסקי: זאב זמיר, אב"י.
תמר גוז'נסקי: אני מציעה שנפתח את הדיון בדברים של יעל ארמוני, יושבת ראש מועצת תלמידים ארצית ואולי תתייחסי גם למה שאני אמרתי.
תמר גוז'נסקי: יעל ארמוני: ראשית, אני רוצה לברך על הפתיחה החגיגית עם כל המוזמנים שבאמת איכפת להם מהזכויות שלנו, בני הנוער.
תמר גוז'נסקי: הכנו תיק קטן שיש בו מספר דפים ויש בו כל מיני דברים שלנו כמו האמנה ואמנת מועצות התלמידים, שמאוד מתקשרת לחובות ולזכויות.
תמר גוז'נסקי: יש בתיק גם עותק של האמנה שדיברת עליה.
תמר גוז'נסקי: אמנם זה צילום קטן, אבל האמנה שנחתמה בין הכנסת ובינינו מדברת על שיתוף פעולה.
תמר גוז'נסקי: למי שלא ממש מכיר אותנו, אספר בקצרה על המועצה הארצית.
תמר גוז'נסקי: המועצה היא מועצה נבחרת ומייצגת של כל התלמידים והנוער בארץ ומונה כ700,000- בני נוער.
תמר גוז'נסקי: אני מציינת שזו מועצת תלמידים ונוער ארצית, כי אנחנו מייצגים גם נוער שאינו תלמידים.
תמר גוז'נסקי: כלומר, בני נוער מגוף שנקרא: קידום נוער, כלומר נוער שנפלט ממערכת החינוך.
תמר גוז'נסקי: התחלנו לשלב בני נוער במועצות וחוץ מזה אנחנו מייצגים גם את תנועות הנוער, מתנ"סים וכמובן את מועצות התלמידים של בתי הספר.
תמר גוז'נסקי: במועצה יש 45 נציגים לפי מפתח נציגות מהמחוזות ששמעתם כאן.
תמר גוז'נסקי: מהדרום, תל-אביב וירושלים, אנחנו מייצגים גם את עראבה.
תמר גוז'נסקי: אנחנו מייצגים את כל בני הנוער, את הערבים את הדתיים ואת החילוניים.
תמר גוז'נסקי: מטרת העל שלנו היא לייצג את בני הנוער ולשמור על הזכויות והחובות שלו.
תמר גוז'נסקי: אנחנו פועלים די הרבה לשמירת הזכויות של התלמידים ובני הנוער ואתן סקירה מאוד קצרה מה אנחנו עושים: פתחנו טלמסר ואתר אינטרנט.
תמר גוז'נסקי: יש גם כרטיס טלנוער שנמצא אצלכם בתיק, שבו מופיעים כל מיני טלפונים שמופצים לתלמידים ולנוער.
תמר גוז'נסקי: אנחנו עושים יום חילופי שילטון פעם בשנה.
תמר גוז'נסקי: תמר גוז'נסקי: בשילטון המקומי, בעיריות?
תמר גוז'נסקי: יעל ארמוני: גם בשילטון המקומי וגם ברמה מחוזית, בבתי ספר גם כן והשנה נעשה את זה ברמה הארצית.
תמר גוז'נסקי: בשנה שעברה זה לא הסתדר בגלל הבחירות.
תמר גוז'נסקי: מלבד זאת, אנחנו עושים המון פרוייקטים של הידברות וסובלנות פרוייקטים שהתקיימו במחוז דרום ובמחוז ירושלים ובעוד מקומות.
תמר גוז'נסקי: אנחנו עוסקים המון בנושא של האלימות.
תמר גוז'נסקי: אם זה דרך ועדת וילנאי שהיינו שותפים בה, אם זה מכתב המלצות שהעברנו לכל בתי הספר בארץ.
תמר גוז'נסקי: האירוע הגדול שהיה בכיכר רבין, ואני בטוחה שרובכם שמעתם עליו - הנוער צועק די.
תמר גוז'נסקי: בפתיחת השנה היה אירוע בשיתוף עם משטרת ישראל, שבוע מודעות, שבו שוטרים נכנסו לכיתות ונתנו הסברים מהפן שלהם.
תמר גוז'נסקי: אנשי הוראה ותלמידים נכנסו לכיתות והסבירו לחברים שלהם על נושא האלימות.
תמר גוז'נסקי: מלבד זה, יש לנו את האמנה של המועצות שמדברת על כבוד הדדי, על אחריות, על מעורבות ודברים שקשורים לאלימות.
תמר גוז'נסקי: יש לנו נציגים קבועים ביוניצף ומלבד זה עשינו פרוייקט מאוד גדול של מכירת גלויות של יוניצף ובני נוער, והתרומות הגיעו אלינו כמובן.
תמר גוז'נסקי: אני חושבת שהאירוע הוא באמת יהיה שיא של תהליך.
תמר גוז'נסקי: אנחנו חייבים להגיע לאותו יום אחרי שעשינו כל מיני אירועים והזכרנו מה הולך להיות באותו יום.
תמר גוז'נסקי: או, שנחשוב שאולי זו צריכה להיות רק יריית פתיחה.
תמר גוז'נסקי: אנחנו צריכים לחשוב על זה שזה לא יהיה היום היחיד, כי אז נאבד את כל המטרה של היום הזה.
תמר גוז'נסקי: אני חושבת שהרעיון של להקה של בני נוער הוא מאוד נחמד.
תמר גוז'נסקי: גם הפאנל צריך להיות מאוד יפה ואני חושבת שאנחנו נהיה אלה שנשב ונעשה ישיבה מקדימה ונכין שאלות וכולי.
תמר גוז'נסקי: זה יכול להיות מאוד מוצלח.
תמר גוז'נסקי: חשוב לנו שבפאנל הזה יהיו נציגים שלנו, שיוכלו להגיב למה שאומרים שם.
תמר גוז'נסקי: ניב אסף: זכויות הילד, כמו שהם מוצגים באמנה, הטיפול לגבי המועצה הוא לא "זבנג" וגמרנו לקראת תאריך מסוים, אלא בעצם טיפול שיטתי לכל אורך השנה.
תמר גוז'נסקי: לגבי זכויות הילד, כזכויות מבחינת חקיקה, כמו שאת יודעת החלה המועצה הארצית ושם על זה את הידיים שר החינוך, בכתיבת חוק יסוד: זכויות הצעירים.
תמר גוז'נסקי: זה מצורף בתיק שהעברנו עם עוד חומרי הסבר.
תמר גוז'נסקי: החוק נמצא עכשיו במשרד החינוך ובמועצה, ובשבוע הבא קבענו עם המשרד על הליכי המשך.
תמר גוז'נסקי: השר נתן למר אברהם עודד כהן את הרשות להוביל אותו מבחינת המשרד.
תמר גוז'נסקי: בחודשים אוקטובר נובמבר, נערכות ועידות מחוזיות, זאת אומרת, כנסים של המחוזות, שמוקדשים גם לנושא של האלימות ובעיקר לנושא של האלימות.
תמר גוז'נסקי: רק חלק מסדר היום שלהם יהיה גם לגבי חוק יסוד: זכויות הצעירים.
תמר גוז'נסקי: המטרה שלנו באותו חוק, מעבר למטרה של שינוי חברתי ותפיסתי היא בעצם ליישם את אותה אמנה שחתמנו, של העברת הליכי החקיקה והטמעתם אצל בני הנוער.
תמר גוז'נסקי: צריך לחשוב יותר לעומק איך משפרים את הוועדה.
תמר גוז'נסקי: אני מברך את חברת הכנסת גוז'נסקי על כך שסוף סוף הוקמה ועדה פרלמנטרית לנושא הזה.
תמר גוז'נסקי: זה צעד גדול וחשוב לצעירים.
תמר גוז'נסקי: אברהם אייזן: יש עוד נושא משמעותי שהועלה: על מנת לתת למועצה תחושה של יותר שותפות בכנסת, ברור שהתהליך הוא תהליך מובנה וצריך לשקול שלחברים של מליאה הארצית תהיה גישה יותר חופשית לכנסת מבחינת אישורי הכניסה.
תמר גוז'נסקי: כולם יודעים, שכדי לקדם דברים מבחינה ציבורית חשוב מאוד שיהיה לובי פרלמנטרי.
תמר גוז'נסקי: המועצה עוסקת במיגון נושאים ולא רק בנושאים מוכרים שנהוג לראות אותה כמו בחינוך, אלא היא רוצה להתפרס כמה שיותר.
תמר גוז'נסקי: דיברנו על איכות הסביבה, אם זה אנטנות סלולריות ליד בתי ספר, אם זה גז רדון וכל מיני דברים שהמועצה שותפה להם.
תמר גוז'נסקי: היתר מסוג כזה, יכול לקדם מאוד את הקשר וגם להוות ראייה כלפי חוץ, איך הכנסת רואה את המועצות ואיך היא רואה מעורבות של נוער, דבר שהוא משמעותי בראייה ארוכת טווח.
רחל בן-יעקב: אני רוצה להצטרף לדבריו של אברהם.
רחל בן-יעקב: אני זוכרת פגישה שהתקיימה לפני חצי שנה לפני חילופי השילטון.
רחל בן-יעקב: אז באו ואמרו, שבגלל שיש בחירות והכנסת יוצאת לפגרה, צריך להתחיל להריץ את הדברים עכשיו.
רחל בן-יעקב: אני רוצה לברך את כולם ואני חושבת שהכנס הזה הוא כנס יריית הפתיחה.
רחל בן-יעקב: באמת שדברים כאלה צריכים לבוא בצורה שוטפת, שתהיה דלת פתוחה לדברים וצריך להגיד לאנשים ושיהיה להם ברור, שכשמדברים על נוער צריך לעבוד בשיתוף פעולה.
רחל בן-יעקב: זה צריך להיות ברור לכולם.
יעל ארמוני: עוד רעיון קטן לאותו יום, אני לא יודעת באיזו שעה אנחנו מתכננים לעשות את זה.
יעל ארמוני: ..
תמר גוז'נסקי: היום מתוכנן בין 11:00 ל14:00-, אם לכולם יהיה כוח להחזיק מעמד.
יעל ארמוני: אולי אפשר עוד באותו בוקר, או ישר אחרי, צריך לראות איך זה מסתדר, שבני נוער ילוו שרים או חברי כנסת בעבודה שלהם.
יעל ארמוני: אפילו אם מדובר במספר קטן של שרים או חברי כנסת, זה יכול להיות מאוד יפה שבני נוער יראו את העבודה האמיתית שלהם.
יעל ארמוני: רחל בן-יעקב: השאלה איך השרים יתייחסו לזה.
הדרה רוזנבלום: די מיסדנו בזמנו שחודש מאי, הוא חודש הילדים והנוער.
הדרה רוזנבלום: בחודש זה שיא של פעילות וסיכום של פעילות שנתית.
הדרה רוזנבלום: יום אחד יש לנוער ביקורים בוועדות שונות של הכנסת.
הדרה רוזנבלום: בזמנו, לפני שנתיים, פנינו לחברי הכנסת, ואת היית בין היחידים שנענו מיד, ואמרנו שאולי ביום הזה, בני הנוער יצטרפו באמת לחברי הכנסת ויראו איך הם עובדים.
הדרה רוזנבלום: כי מה הם רואים?
הדרה רוזנבלום: הם רואים במליאה שלושה או חמישה חברים, אבל הם לא רואים את עבודתם בחדר או כשותפים ושומעים מה שקורה.
הדרה רוזנבלום: מתוך 120 חברי כנסת, נענו 16 וכמובן שזה לא יצא לפועל.
הדרה רוזנבלום: לכן לא רצינו לגרום לאי נוחות לגבי אלה שלא נענו לעניין.
הדרה רוזנבלום: זה חשוב אפילו למען פרסום העבודה שלהם, אבל הנוער תמיד בודק מה הם עושים במשך שלושה ימים בשבוע וכולי.
הדרה רוזנבלום: אני שומעת את זה כל הזמן.
הדרה רוזנבלום: אם באמת הם יצטרפו ויראו, זה יכול לעזור לכולנו.
אביחייל קוויק: בנוסף לזה, לגבי אותו יום, מכיוון שזו ועדה חדשה, חשוב שיסבירו ויאמרו מה מטרות הוועדה.
אביחייל קוויק: הנוער יכול להרגיש שייכות אם יש לו בעיה ויש לאן לפנות.
אביחייל קוויק: חשוב להסביר את הכוונות של הוועדה הזאת.
תמר גוז'נסקי: זאת אומרת, להפוך את הוועדה לכתובת.
דני נוה: אני מברך את תמר על כך שזימנה את המפגש היום ואת ההמשך שלו.
דני נוה: אני חושב שזו יוזמה טובה, ברוכה וחשובה, שיהיה קשר בין הכנסת לבין בני הנוער.
דני נוה: כמו שאתם רואים, תמר ואני יושבים כאן יחדיו, וזה אירוע די נדיר בכנסת שאנחנו יושבים כך בחברותה יחדיו, בלי להתווכח זו עם זה.
דני נוה: זה מראה לכם שישנם נושאים בחברה שלנו, שאנחנו יכולים לפעול בהם במשותף, ימין ושמאל, חילונים ודתיים, יהודים וערבים, משום שהדברים האלה באמת משותפים לכולנו ובגדר דאגות משותפות לכולנו, גם כחברי כנסת, גם כאזרחי המדינה וגם כאנשים שפשוט גדלים וחיים פה.
דני נוה: אחד הדברים החשובים בעיניי, שאני חושב שבאמת משותפים לכולנו הוא הדאגה לנוער ולצעירים במדינת ישראל.
דני נוה: כשאני אומר נוער וצעירים, אתם, תלמידי תיכון או בגיל תיכון זה כמובן יורד גם לגילאים יותר נמוכים.
דני נוה: כולנו עדים לתופעות המזעזעות של האלימות הקשה כלפי ילדים.
דני נוה: ילדים זו האוכלוסיה הכי פגיעה באוכלוסיה.
דני נוה: אין אוכלוסיה יותר פגיעה מאשר ילדים.
דני נוה: זו אוכלוסיה שלפעמים לא יודעת לדבר וגם כשהיא יודעת לדבר אף אחד לא מקשיב לה.
דני נוה: לכן, לדבר הזה יש חשיבות רבה מאוד.
דני נוה: אני מברך אתכם גם כמועצת תלמידים על היוזמה שאתם נוקטים בענין הזה ואני חושב שבאמת אפשר להגיע למצב, שמועצת תלמידים ואנחנו חברי הכנסת החברים בוועדה שאכפת להם מהנושא ,כי אף אחד לא הכריח אותנו להיות חברים בוועדה הזאת.
דני נוה: הוועדה הזו היא ועדה שכל מי שהצטרף אליה, עשה זאת מתוך בחירה חופשית ומתוך מוטיביציה אישית.
דני נוה: לצערי הרב, זו לא ועדה שהיתה התכתשות יותר מדי גדולה בין חברי הכנסת להיות חברים בה, ואתם יותר שומעים את התכתשות חברי הכנסת להיות חברים בוועדת חוץ וביטחון ובוועדת הכספים וכדומה.
דני נוה: זה חבל, כי הוועדה הזו באמת מאוד חשובה בעיניי.
דני נוה: בסופו של דבר, היא חשובה לעתיד של כולנו פה.
דני נוה: אני חושב, שחשוב מאוד שתשימו את הדגש על נושא האלימות.
דני נוה: אלימות בקרב בני נוער ובין בני נוער.
דני נוה: החדשות הרעות שאנחנו שומעים יותר מדי בנושא הזה מאוד מדאיגות.
דני נוה: הרי כמו שאתם יודעים, אין לזה פיתרון קסם או שנלחץ פה באיזה שהוא כפתור סודי מתחת לשולחן והבעיה הזאת תעלם.
דני נוה: אבל שורת הפעולות שאתם נוקטים ושורת הפעולות שאנחנו צריכים לנקוט כחברי כנסת, צריכות להיעשות ביחד.
דני נוה: אגב, גם ועדת וילנאי עסקה בנושאים האלה.
דני נוה: אני חושב שהדברים האלה חשובים ושלצערנו הרב, יהיו צריכים להיות במוקד הפעילות המשותפת שלנו גם בשנה הקרובה.
דני נוה: אני חייב להודות שזו הפעם הראשונה שאני רואה את הטיוטה של הצעת חוק זכויות הצעירים, אז לא הייתי רוצה עדין להביע דעה מוחלטת לגבי נייר שעדין לא קראתי אותו.
דני נוה: אני משתדל להימנע מהתכונה הזאת.
דני נוה: אז כשלעצמו, אני חושב שעצם הגישה להגן טוב יותר על זכויות הצעירים במדינת ישראל נכונה.
דני נוה: האם הדבר מצריך חקיקה?
דני נוה: יכול להיות.
דני נוה: אני מבטיח לכם לקרוא את זה ברצינות רבה וגם להביע את דעתי לאחר מכן.
דני נוה: אם אהיה בעד הענין הזה, ודאי אשמח גם לסייע בקידום הענין.
דני נוה: אבל, אני קודם רוצה ללמוד את הצעת החוק הזאת ואז גם אוכל להביע את דעתי.
דני נוה: עוד הערה או שתיים קצרות, אני רוצה שתרגישו באמת, שהגישה לכנסת יותר קלה.
דני נוה: זאת אומרת, לא רק בענין הפיסי.
דני נוה: אתם יודעים איזה מאמץ חבר כנסת עושה כדי להיכנס לבנין הזה?
דני נוה: שנים של עבודה.
דני נוה: אז באמת חשוב שהגישה הפיסית תהיה יותר קלה ואפשר אולי לשפר אותה, אלא חשוב גם שהנגישות שלכם לחברי כנסת תהיה יותר קלה.
דני נוה: תראו בתמר, בי וביתר חברי הוועדה שקרובים לנושא, כתובת לכל דבר ולכל ענין.
תמר גוז'נסקי: מישהו מהאורחים שלנו רוצה לומר דבר מה?
אסתר לובוחינסקי: אני מברכת על נוכחותם של בני הנוער.
אסתר לובוחינסקי: בשנים האחרונות, מאז שאני רצה במסדרונות של הכנסת ויושבת בדיונים שקשורים בילדים, תמיד שאלתי איפה בני הנוער עצמם?
אסתר לובוחינסקי: יש לכם עוצמה עצומה.
אסתר לובוחינסקי: ישמעו אתכם יותר מאשר אותנו, הדור המבוגר יותר.
אסתר לובוחינסקי: תרימו את הקול שלכם.
אסתר לובוחינסקי: המועצה לילד החוסה עוסקת באוכלוסיה של ילדים ובני נוער מאוד חלשים.
אסתר לובוחינסקי: ילדים שלא יכולים לחיות בבית ומוציאים אותם מהבית.
אסתר לובוחינסקי: למעשה הם קורבנות לאלימות הכי קשה או שהם עצמם האלימים שמוציאים אותם מהחברה.
אסתר לובוחינסקי: דבר קשור בדבר.
אסתר לובוחינסקי: ילד שהתעללו בו, יתעלל.
אסתר לובוחינסקי: מדובר באוכלוסיה הכי חלשה.
אסתר לובוחינסקי: אין להם הורים שיכולים לבוא ולצעוק.
תמר גוז'נסקי: כמה כאלה ישנם?
אסתר לובוחינסקי: בפנימיות לילדים יש 8,000 ילדים.
אסתר לובוחינסקי: חלק מהם במשפחות אמנה.
אסתר לובוחינסקי: יש מספר גדול של ילדים גם בפנימיות של רשות חסות הנוער, שזה נוער עבריין, ומדובר בעוד כמה מאות.
אסתר לובוחינסקי: אבל, אנחנו, כמועצה לילד החוסה, לקחנו את התחום של הילדים, כאשר ביניהם גם ישנם כמה מאות בני נוער שבאמת לא יכולים לחזור הביתה, או שהרחוב היא הכתובת שלהם, לפעמים מוסדות לנוער עבריין או מוסדות של בתי חולים לחולי נפש, מכיוון שאין מספיק פנימיות מתאימות לאותם בני נוער.
אסתר לובוחינסקי: אני מניחה שבמועצת התלמידים אין ילדי פנימיות, נכון?
דוברים: יש דווקא.
אסתר לובוחינסקי: תלוי איזה פנימיות.
אסתר לובוחינסקי: אולי פנימיות של כפרי הנוער, פנימיות מקצועיות וכדומה.
אסתר לובוחינסקי: אני מדברת על האחרים, שביניהם יש בני נוער עם יכולת מצוינת, גם בהתבטאות וגם במלחמה.
אסתר לובוחינסקי: לפני כשנתיים, עשינו איזה תשדיר שירות שלא התאים להם והם באו והקימו קול זעקה.
אסתר לובוחינסקי: ביטלנו תשדיר שירות שקיבלנו בתרומה, מפני שזה פגע בהם באיזו שהיא דרך.
אסתר לובוחינסקי: אני מציעה, שתצרפו אל מועצת התלמידים בני נוער מפנימיות, אותם בני נוער שלא יכולים לחיות בבית.
אסתר לובוחינסקי: אנחנו קוראים להם חוסים, שהמדינה נותנת להם חסות והגנה.
אסתר לובוחינסקי: אנחנו יכולים להציע לכם מאילו פנימיות.
אסתר לובוחינסקי: אנחנו עובדים בכל הפנימיות.
אסתר לובוחינסקי: חשוב שתלמדו את הבעיות שלהם.
אסתר לובוחינסקי: אנחנו נלחמים על רשימה של זכויות ילדים בפנימיות.
אסתר לובוחינסקי: הם מקופחים יותר מכל ילד אחר, גם במערכת החינוך ובכל המערכות.