GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אסתר לובוחינסקי: בעיקר מפני שאין להם הורים שיכולים לבוא ולדפוק על השולחן ולהילחם על זכויותיהם.
אסתר לובוחינסקי: אני מציעה שתצרפו נציג כזה.
אסתר לובוחינסקי: נעמוד בקשר באמצעות תמר...
יעל ארמוני: אני מציעה שלירון, שהוא נציג ועדת נוער וקהילה יהיה איתם בקשר.
תמר גוז'נסקי: תחליפו טלפונים, ואנחנו כמובן גם נקיים דיון בוועדה במעמד נוער הפנימיות.
תמר גוז'נסקי: זה נושא נפרד.
תמר גוז'נסקי: תנאים שמובנים לכם כמובנים מאליהם ולא מובנים לילדי הפנימיות.
תמר גוז'נסקי: כולל מערכת החינוך שם, שהיא בעייתית מאוד ועניינים אחרים.
סוזי בן-ברוך: אומר את דבריי בקצרה, משום שיש לי נגישות מאוד קרובה לנציגי המועצות וגם לאנשים שלנו בשטח.
סוזי בן-ברוך: לברכה יאמר, שבשנה האחרונה חשנו שהם איתנו.
סוזי בן-ברוך: הנושא של בני הנוער, במיוחד אלימות בני נוער וסמים הם ממש איתנו.
סוזי בן-ברוך: להבדיל משנים קודמות, שלא כל כך זכינו לשיתוף פעולה.
סוזי בן-ברוך: תבורכו.
תמר גוז'נסקי: במשטרה עצמה יש איזו שהיא מסגרת שמקיימת דיונים שוטפים?
סוזי בן-ברוך: "מצילה" הוא גוף שנמצא בתוך המועצה הציבורית לצמצום אלימות בתוך המשרד לביטחון פנים.
סוזי בן-ברוך: היינו בקשר הדוק והיושב ראש התחלף.
סוזי בן-ברוך: עכשיו מחכים ליושב ראש החדש.
סוזי בן-ברוך: גברת הדרה רוזנבלום בקשר עם "מצילה" ואני מקווה שבקרוב יתמנה יושב ראש חדש.
סוזי בן-ברוך: מדור נוער צמוד ל"מצילה".
סוזי בן-ברוך: בשנה שעברה הם הכריזו על שנת אלימות בני נוער ופעלנו יחד איתם.
סוזי בן-ברוך: הם גם עשו תערוכות, תחרויות שירים ופלקטים.
סוזי בן-ברוך: עשינו איתם את הכנסים הארציים שהיו, ולאחרון שבהם היו הדים די נרחבים בבת-ים.
סוזי בן-ברוך: אז הכרזנו כמשטרה, על שיתוף פעולה עם כל הגורמים הטיפוליים בנושא נוער.
תמר גוז'נסקי: לא הצלחתי להבין איפה השיתוף של הנוער בכל הפעולות של "מצילה".
הדרה רוזנבלום: בכל רשות קם גוף של "מצילה".
הדרה רוזנבלום: הם חרטו על עצמם, שלא יכול להיות שהגוף הזה יהיה בלי נציגות של בני נוער.
ניב אסף: אפשר לתת באותו יום עוד דחיפה לנושא שעלה בבית הנשיא, לגבי ועדות משותפות של כל הגורמים מהקהילה ברשויות המקומיות, לענין של הטיפול באלימות.
ניב אסף: במסגרת האירוע, אפשר לתת לזה עוד דחיפה ברשויות המקומיות.
סוזי בן-ברוך: במחוז הדרומי זה כבר קיים.
סוזי בן-ברוך: התחלנו בתהליך נסיוני שכבר עובד כשישה חודשים ומאוד מצליח.
סוזי בן-ברוך: מאחר ויש קרוב לעשרים גורמים טיפוליים, הן מכוח חוקי הנוער והן מכוח גורמים וולונטרים אחרים, עשרים גורמים שקצין נוער צריך לחבור איתם, ביקשנו מראשי המועצות וראשי הערים לקחת על עצמם את האחריות ולאחד את כל הגורמים האלה תחת כותרות, תחת נושאים.
סוזי בן-ברוך: למשל, ועדת היגוי לנושא אלימות בני נוער, ועדת היגוי לנושא נשירת תלמידים, ועדת היגוי לנושא סמים וכולי.
סוזי בן-ברוך: כאשר לכל ועדה כזאת יש נציג ממועצת התלמידים.
סוזי בן-ברוך: הדוגמא הטובה ביותר היא מבאר-שבע ועד אופקים.
סוזי בן-ברוך: הרשות עובדת יפה, ועכשיו אנחנו מיישמים את זה כמעט בכל המקומות בארץ.
דני נוה: זה דבר חשוב מאוד.
דני נוה: שלח לי מכתב חבר מועצת עיר מאחד המקומות בארץ, שתהיה הצעת חוק שנעביר כאן, בכנסת, שבכל רשות מקומית תהיה חייבת להיות ועדה סטטוטורית של מועצת עיר.
דני נוה: זו ועדה שעוסקת בנושאי נוער.
דני נוה: אני חושב שהדבר הזה הוא נכון וחשוב ויכול להיות שזה אחד הדברים שגם אנחנו, כאן בכנסת, יכולים לקדם אותו.
דני נוה: כי הפעילות שאת מזכירה היא מאוד מבורכת, אבל, בטח נאבקת בשיניים בכל רשות מקומית.
סוזי בן-ברוך: נכון, אבל יש היום יותר מודעות ויש יותר הענות של ראשי ערים וראשי מועצות שלוקחים את זה על עצמם.
סוזי בן-ברוך: זה מה שרצינו כל הזמן, שהמועצה עצמה תיקח את זה על עצמה, כשיושב ראש המועצה יושב בראש הוועדות האלה.
סוזי בן-ברוך: זה עובד ממש יפה.
הדרה רוזנבלום: היתה ועדה באשדוד יחד עם השילטון המקומי, יחד עם מר עדי אלדר ועם כל מיני אנשים ממשרד החינוך.
הדרה רוזנבלום: הרעיון היה שבאמת בכל רשות, ולא משנה גודלה, תקום איזו שהיא מועצה עירונית כזאת, שתהיה בשיתוף פעולה עם צוות ההיגוי של העיר.
הדרה רוזנבלום: בעקבות השנה האחרונה בכלל, יש כיום כ15- ערים, שראשי המועצה לקחו נציג מהמועצה או את יושב ראש המועצה או סגנו כיועץ נוער.
הדרה רוזנבלום: ואז, כל דבר שעולה בנושא אם זה אלימות, אם זה חינוך, אם זה שעות פנאי או דברים שקשורים לבני הנוער...
דני נוה: מאוד חשוב שזה פועל באופן וולונטרי.
דני נוה: את הקריירה הציבורית שלי התחלתי כיושב ראש מועצת הנוער של ירושלים, לפני יותר מעשרים שנה.
דני נוה: אני מניח שזה בגדול לא השתנה ואני זוכר שההצלחה שלנו במידה גדולה מאוד היתה תלויה ברוחב ליבה של הרשות המקומית, במודעות ובנכונות.
דני נוה: ואם אנחנו, כמחוקק לצורך הענין הזה, נוכל בעצם לתת משענת סטטוטורית, אני חושב שעם המסד הזה תבוא גם הנכונות והרצון הטוב וזה רק יהיה לטובתנו.
לירון ספרד: אני רוצה להוסיף על מה שאמרה הדרה, שבאותה ועדה ארצית נחתמה אמנה בשיתוף פעולה בין מרכז השילטון המקומי לבין מועצת תלמידים ונוער.
לירון ספרד: זה התחיל להיות מיושם וב2- בספטמבר, התקיים בבית הנשיא כנס משותף של ראשי ערים והשתתפו בו גם שר החינוך, שר המדע מתן וילנאי , עדי אלדר וראומה ויצמן.
לירון ספרד: הם חידשו את האמנה וחתמו עליה.
תמר גוז'נסקי: אם אין יותר הערות, אני רוצה לומר כמה דברים לסיכום: אני חושבת, שיש התחלות חשובות של שיתוף נוער, אבל אני רוצה שלא תשלו את עצמכם, אתם עדין רחוקים מאוד ממוקדי ההחלטות.
תמר גוז'נסקי: שלא תהיו מרוצים מדי ממה שהישגתם.
תמר גוז'נסקי: זה חשוב שעשיתם דברים וזה חשוב שישנן מועצות נוער בוועדות של העיריה ועוד כמה דברים.
תמר גוז'נסקי: אני לא מזלזלת בזה.
תמר גוז'נסקי: אני חושבת שאנחנו צריכים להציב לפנינו מטרה יותר גבוהה מאשר הרמה הזו של שיתוף - הישג הפעולה.
תמר גוז'נסקי: זו רמה שבעצם תביא לכך שאי אפשר יהיה לקבל החלטות שנוגעות לנוער בלי לשמוע את דעתו של הנוער.
תמר גוז'נסקי: זו הכרזה מאוד כללית, אבל אם למשל דנים בתכנית בינוי ערים באיזה שהוא מקום, ושואלים אם צריך שבילים לאופניים או לא, אם צריך פארק כזה או גן כזה וכל מיני שאלות חשובות מאוד, שקובעות את מראה העיר לעשרות שנים ולא ליום אחד.
תמר גוז'נסקי: האם בכלל מובאת בחשבון דעתם של בני הנוער?
תמר גוז'נסקי: מה הם רוצים, מה שטוב להם, מה שרע להם, מה שמרגיז אותם, מה שמפריע להם וכולי?
תמר גוז'נסקי: זו רק דוגמא אחת.
תמר גוז'נסקי: אני יכולה להביא עוד הרבה דוגמאות בהרבה תחומים.
תמר גוז'נסקי: זאת אומרת, המטרה שלנו צריכה להיות להפוך את השתתפות הנוער מהשתתפות פאסיבית של מקבלי הודעות והזמנות.
תמר גוז'נסקי: למרות שזכות הבחירה לפרלמנט נשארה בגיל 18, זכות הבחירה לעיריות ירדה.
תמר גוז'נסקי: יש מקומות שאפשר לבחור בגיל 17 ובגיל 16 וכולי.
תמר גוז'נסקי: ההנחה היא, שברמה הזאת, המקומית, אתה לא מוכרח להיות בן 18.
תמר גוז'נסקי: אתה יכול להיות גם בן 16 ולבחור נציג ולהשתתף וכולי.
תמר גוז'נסקי: אבל, כל זה נובע מאיזו שהיא גישה מאוד בסיסית שאומרת: יש לכם זכות וחובה להשתתף בקבלת החלטות, בעיצוב התפתחות וכל מיני דברים כאלה.
תמר גוז'נסקי: לכן, אני חושבת שעל בסיס על מה שהושג, ואני מברכת את כל מי שעבד בעבר, ומי שעשה דברים עד עכשיו, אנחנו לא מתחילים מאפס וזה טוב.
תמר גוז'נסקי: יש מוסדות ואירגונים וכל הדברים האלה, אבל אני חושבת שאנחנו, ברוח האמנה הבינלאומית, רוצים להציב מטרה יותר גבוהה.
תמר גוז'נסקי: זאת אומרת, זה לא מספיק שתהיו באיזה מקום אלא חייבים להתייחס ברצינות לדברים שלכם.
תמר גוז'נסקי: למה אני מתכוונת?
תמר גוז'נסקי: נניח שאתם מציעים איזו שהיא הצעה בתחום תכנית בנין ערים ולא מקבלים את ההצעה שלכם.
תמר גוז'נסקי: אז שלא יקבלו אבל עם הנמקה.
תמר גוז'נסקי: שלא "ינפנפו" את זה.
תמר גוז'נסקי: שמישהו יסביר, שמישהו יתווכח, שמישהו ינהל דיון בנושא הזה.
תמר גוז'נסקי: לזה אני מתכוונת לקחת ברצינות.
תמר גוז'נסקי: ולא שתהיה לכם הרגשה שאמרתם את שלכם ועכשיו הגדולים ישבו ויקבלו החלטות.
תמר גוז'נסקי: דבר נוסף שרציתי לומר, אני שמחה תמיד לשמוע שאתם שואפים ומשתדלים לייצג את כל בני הנוער, אבל הדבר הזה צריך לבוא לידי ביטוי מעשי וצריך לחשוב במהלך השנה, איך נוכל לקיים דיון על קבוצות מסוימות בקרב בני הנוער, שמצבן מסיבה זו או אחרת דורש את הדיון המיוחד.
תמר גוז'נסקי: חוץ מדיונים כלליים על דמוקרטיה בית ספרית או על כן/לא עישון בבית הספר ועוד כל מיני נושאים שמעניינים את בני הנוער.
תמר גוז'נסקי: אסתר הביאה פה את הדוגמא של תלמידי פנימיות המצוקה או פנימיות החסות.
תמר גוז'נסקי: ישנו הנוער שעובד ולא לומד.
תמר גוז'נסקי: ישנו נוער שלא עובד ולא לומד.
תמר גוז'נסקי: ישנם בני נוער שגרים באזורים מסוימים שיש בהם יותר בעיות.
תמר גוז'נסקי: יש נוער ערבי וכולי.
תמר גוז'נסקי: לכן, אני חושבת שאנחנו צריכים להשתדל מאוד לא לשכוח אותם במהלך ההתקדמות שלנו בדיונים.
תמר גוז'נסקי: לא נשכח גם שבדרך כלל גם יש להם פחות פיתחון פה מאלף סיבות, אבל יש להם פחות פיתחון פה ופחות השפעה על מה שקורה.
תמר גוז'נסקי: לכן אני מקבלת את הקריאה של אסתר ואני בעד נימוס והליכות, אבל אפשר גם להגיד בנימוס דברים מאוד חריפים.
תמר גוז'נסקי: מה אני רוצה להציע?
תמר גוז'נסקי: שיהיה בינינו קו פתוח ורעיונות שצצים אצלכם ורעיונות שצצים פה.
תמר גוז'נסקי: כמו כן, אתם תוזמנו באופן שוטף לכל הישיבות של הוועדה הזאת, כדי לשבת ליד השולחן ולא כצופים.
תמר גוז'נסקי: אתם תצטרכו להחליט בכל פעם אם אתם שולחים נציג אחד שניים או שלושה, כי גם אי אפשר להפסיד יותר מדי לימודים, וודאי שיש גם בעיות אחרות.
תמר גוז'נסקי: אפרופו לימודים, במקסיקו עשו משאל אצל ילדים ובני נוער ושאלו אותם מה הם הדברים הכי חשובים מבחינת הזכויות שיש באמנה הבינלאומית.
תמר גוז'נסקי: יש שם רשימת זכויות.
תמר גוז'נסקי: ביקשו לדרג אותם מאחד עד עשר.
תמר גוז'נסקי: רוב הילדים אמרו שהדבר הכי חשוב זה לימודים.
תמר גוז'נסקי: 4 מיליון ילדים ענו על השאלון הזה.
תמר גוז'נסקי: כמובן שזו מדינה שבה ללמוד זה הישג גדול שילד משיג.
תמר גוז'נסקי: למה אני אומרת את זה?
תמר גוז'נסקי: כי הרבה פעמים לנו, המבוגרים, יש ראייה כזאת שהילד לא רוצה ללכת לבית הספר בבוקר או משהו כזה, אז הוא עצלן.
תמר גוז'נסקי: אבל בגדול, אני חושבת שילדים מאוד מודעים לזה שלימודים זה דבר חשוב.
תמר גוז'נסקי: אתם תצטרכו להחליט מי בא ואיך באיזו שהיא הידברות או איזו שהיא רוטציה בינכם.
תמר גוז'נסקי: דבר נוסף, בקשר להצעה לסדר אישורי כניסה שעליהם דיבר אברהם: אישורי כניסה קבועים לכנסת זה קריעת ים סוף.
תמר גוז'נסקי: כל אחד מאיתנו יודע, שעד שהעוזר הפרלמנטרי מקבל אישור כניסה קבוע, זה צריך לעבור מיליון בדיקות.
תמר גוז'נסקי: אבל, אני חושבת שאפשר להקל.
תמר גוז'נסקי: אם למשל נקבל את הרשימה של החברים שבדרך כלל יגיעו לפה עם מספרי תעודות הזהות שלהם, אז אפשר יהיה לסדר אישורים ומבחינה טכנית זה יהיה יותר קל.
אברהם אייזן: אולי כדאי גם שיהיה דף קשר.
אברהם אייזן: יש דף קשר של המשרדים של כל חברי הכנסת לפי הסיעות, אולי גם את זה אפשר יהיה לשלוח לנציגים.
דני נוה: אני מציע שקודם כל יהיה לחברים פה את דף הטלפונים של חברי הוועדה הזאת.
תמר גוז'נסקי: בבקשה.
תמר גוז'נסקי: אני אבקש מבת-שבע, כמובן שאפשר.
תמר גוז'נסקי: אבל, אני חושבת שאישור כניסה קבוע אנחנו לא יכולים לסדר.
תמר גוז'נסקי: ניתן לעשות זאת בדרך יותר קלה, אם כל השמות וכל מספרי הזהות נמצאים.
תמר גוז'נסקי: מספיק שאומרים את השם ואוטומטית המחשב ידפיס את כל הפרטים וזה יהיה יותר קל.
תמר גוז'נסקי: עוד כמה נושאים: לגבי חוק יסוד, תספרו לנו כשתגיעו לאיזה שהוא שלב יותר חשוב בנושא הזה.
תמר גוז'נסקי: לגבי הנושא של האירוע עצמו שעומד להתקיים ב9- בנובמבר, יושבת פה איתנו עדי, שהיא עוזרת לשדולה למען הילד וקשורה עם המועצה הלאומית לשלום הילד וכולי.
תמר גוז'נסקי: ביקשתי את עזרתה בנושא של השאלות והדיאלוג שצריך להיות.
תמר גוז'נסקי: אני מציעה שעדי ויעל תקבענה ביניהן אחר כך איך להיפגש וגם איך להרחיב ולגוון את ההרכב של בני הנוער השואלים, כדי שיהיה מקסימום מגוון.
תמר גוז'נסקי: בינתיים, תחשבו כמובן על נושאים שאתם חושבים שהם נושאים נוקבים, חשובים, שמרגיזים אתכם במיוחד בתחומים כאלה ואחרים.
תמר גוז'נסקי: אתם יכולים להביא כל מיני רעיונות על הופעות שיש לכם כבר או אם אתם חושבים שאפשר לפנות למישהו.
תמר גוז'נסקי: ישנם בתי ספר לאומנויות וכולי ששם יותר קל למצוא כאלה, אבל אני מניחה שיש גם במקומות שהם לאו דווקא רשומים כנוער שוחר אמנות והם סתם יודעים לשיר ואולי כותבים שירים וכולי.
תמר גוז'נסקי: ייקח לנו זמן להכין את האירוע הזה, וגם לכם.
תמר גוז'נסקי: אני לא יודעת אם אתם מכינים משהו בבתי הספר לעשור לאמנה, אבל אולי כפי שיעל אמרה, אני מציעה לראות בזה אירוע פותח, שלאחריו יבואו עוד הרבה מאוד פגישות וישיבות שקשורות בזכויות הילדים לפי האמנה, ומיושמות בישראל.
תמר גוז'נסקי: יש לי כבר כמה רעיונות, אבל אני אגבש אותם אחר כך, כי אני חושבת שכל גוף ציבורי בארץ, לא רק משרד ממשלתי, צריך לבוא ולספר לנו מה הוא חושב לעשות ואיך הוא יעזור ליישם את האמנה לזכויות הילד.
תמר גוז'נסקי: האמנה הזאת זה לא רק עניין של הממשלה.
תמר גוז'נסקי: הממשלה חתמה על כך בשנת 1991.
תמר גוז'נסקי: זה לא רק ענין של הממשלה.
תמר גוז'נסקי: החברה הישאלית לקחה על עצמה התחייבות ולכן היא נוגעת להרבה מאוד גופים בארץ, שיועילו בטובם לשבת איתנו ולדון איך הם מבינים את היישום הזה.
תמר גוז'נסקי: אביא רק דוגמא את כדי להבהיר למה אני מתכנוונת: אני חושבת שצריך לעשות פגישה עם ארגון המפרסמים.
תמר גוז'נסקי: איך פונים לנוער, איך מנצלים נוער.
תמר גוז'נסקי: אתם יודעים איך מנצלים אתכם בפירסום?
תמר גוז'נסקי: אתם יודעים שהמפרסמים הגיעו למסקנה שבני נוער זה הקהל הכי טוב ושאפשר לנצל אותו בפירסום?
תמר גוז'נסקי: אפשר למכור לו כמעט כל דבר וכולי.
תמר גוז'נסקי: אני רק מביאה זאת כדוגמה.
תמר גוז'נסקי: מדובר במערכות שלמות שעוסקות בכם בין כאובייקטים שפונים אליכם או בדרך אחרת.
תמר גוז'נסקי: אני חושבת שכל גוף כזה צריך לדעת שאתם לא רק מישהו שחושבים עליו כי רוצים למכור לו משהו, אלא גם מישהו שיש לו דעה ודעתכם צריכה להיחשב.
תמר גוז'נסקי: בתחום זכויות נשים, נעשתה פה דרך הרבה יותר ארוכה, בגלל נסיבות היסטוריות.
תמר גוז'נסקי: היום כבר יותר מבינים, אבל יש עוד הרבה עבודה לעשות.
תמר גוז'נסקי: בתחום זכויות ילדים ונוער, זה רחוק מאוד.
תמר גוז'נסקי: זאת אומרת, לשאול אתכם אם אתם אוהבים משהו או נפגעים ממשהו או מרגיז אתכם משהו וכולי.
תמר גוז'נסקי: צריך יהיה גם לחשוב את מי אנחנו מזמינים, באיזה רוחב של משתתפים, גם לאירוע ב11:00- בבוקר וגם ליציע ב16:00-.
תמר גוז'נסקי: אני מציעה לעשות איזה שהוא תכנון אסטרטגי, שאני יודעת שהוא מאוד לא פשוט, אבל צריך לחשוב על כך.
תמר גוז'נסקי: כי היציע הרבה יותר גדול מאשר האולם.
תמר גוז'נסקי: אז אם מראש נשריין את היציע לבני נוער למשל, צריך לחשוב מי יהיו בני הנוער שיגיעו.
תמר גוז'נסקי: פשוט צריך לשריין את היציע לבני נוער באותו יום.
תמר גוז'נסקי: לעומת זאת, בבוקר המספר קצת ישתנה.
תמר גוז'נסקי: אם יש לכם רעיונות לתערוכות ציורים, צילומים או משהו כזה שאפשר לפזר בכנסת, כדי שביום הזה כל מי שיכנס לכנסת, הוא ידע שזה יום של ילדים ונוער.
תמר גוז'נסקי: איפה שהוא לא יסתובב, יהיה משהו לילדים ונוער.
תמר גוז'נסקי: האירוע בבוקר הוא דיון באולם.
תמר גוז'נסקי: אחרי הצהרים זו ישיבת מליאה של הכנסת.
תמר גוז'נסקי: ..
רחל בן-יעקב: אולי אפשר לאחר טיפה את הבוקר כי זה יום מאוד ארוך?
תמר גוז'נסקי: אלה בעיות לוגיסטיקה ואתם צריכים גם לאכול וכולי.
תמר גוז'נסקי: ניתן לכם לטייל בגינת הכנסת.
תמר גוז'נסקי: את צודקת, אבל יש שיקולים אירגוניים אחרים שקשורים באיך עובד האולם וכל מיני דברים.
תמר גוז'נסקי: אי אפשר היה להתחיל יותר מאוחר מ11:00-.
תמר גוז'נסקי: אבל, יכול להיות שאלה לא מוכרחים להיות אותם אנשים ב11:00- וב12:00-.
תמר גוז'נסקי: אני מציעה לבדוק את הנושא הזה.
דוברת: על מה יהיה הדיון בכנסת?
תמר גוז'נסקי: עשור לאמנה.
תמר גוז'נסקי: גם הדיון בבוקר ידון בעשור לאמנה.
יעל ארמוני: אנחנו יכולים לבקש שהדיון יהיה מימוש האמנה ולא האמנה עצמה?
תמר גוז'נסקי: היושב ראש יפתח את המליאה ואני או מישהו אחר יאמר את דברו ואחר כך יקבלו לפי סיעות רשות דיבור.
תמר גוז'נסקי: אנחנו לא יכולים להגיד לחברי הכנסת על מה לדבר.
תמר גוז'נסקי: אבל, אתם יכולים לקראת הדיון הזה לפנות לכל הסיעות בבית, לשלוח מכתב בשם מועצת התלמידים, שאתם יודעים שיהיה דיון ביום הזה והזה ואתם מבקשים שהם יתייחסו לנושאים מסויימים שמעניינים אתכם.
תמר גוז'נסקי: אני מניחה שהדיון יהיה סיעתי.
תמר גוז'נסקי: מי יענה, אני לא יודעת.
תמר גוז'נסקי: אני מניחה שישלחו שר או שרים לענות.
תמר גוז'נסקי: הממשלה תבחר איזה שר ידבר וכולי.
תמר גוז'נסקי: השליטה שלנו בתור ועדה שם היא אפסית.
תמר גוז'נסקי: זו מליאה ואנחנו לא יכולים להגיד מה יקרה שם בנושא הזה.
תמר גוז'נסקי: אבל, זה מחייב את כל סיעות הבית להגיד משהו בנושא הזה.
תמר גוז'נסקי: להביע עמדה בנושא הזה או להתייחס ולעשות יותר דברים.
תמר גוז'נסקי: לכן, הדברים האלה יכולים לעזור לנו לארגן את האירוע.
איילת זנדל: אני רוצה להתייחס לענין בנושא הפירסומות, כי זה נושא שאני מתעסקת בו.
תמר גוז'נסקי: אנחנו נקיים דיון ארוך ומייגע בנושא הזה.
איילת זנדל: רציתי לציין, שיש תיקון לחוק עבודת הנוער בכל הנושא של השתתפות ילדים בפירסומות.
תמר גוז'נסקי: מדובר על ילדים שמצטלמים.
איילת זנדל: העסקה של ילדים מתחת לגיל 15 מוגבלת בהיתרים.
איילת זנדל: בהיתרים שאנחנו נותנים אנחנו מבקשים את ההתייחסות של כל ילד, אם הוא מעוניין או לא להשתתף במופע.
איילת זנדל: כל ילד מעל גיל 6.
איילת זנדל: אנחנו קובעים גם כל מיני תנאים כדי להגן על הילד כולל תכנים.
איילת זנדל: אם אתם רואים ילדים מתחת לגיל שנה בפירסומת, או שזו פירסומת שצולמה בחוץ לארץ או פירסומת ישנה.
איילת זנדל: אני אומרת לכם את הדברים באחריות.
תמר גוז'נסקי: יפה.
תמר גוז'נסקי: תודה על ההערה.
תמר גוז'נסקי: אם אין יותר שאלות, אז יש לנו המון עבודה.
תמר גוז'נסקי: תעדכנו אותנו.
תמר גוז'נסקי: אני מודה לכולם על ההשתתפות.
תמר גוז'נסקי: בשבוע הבא יש לנו ישיבה מקדימה של חבר הכנסת דני נווה בנושא רשות.
דני נוה: הקמת רשות ממלכתית בישראל להגנת הילד.
תמר גוז'נסקי: אתם תקבלו כמובן הזמנות.
תמר גוז'נסקי: אני מודה לכולם.
חברי הוועדה: זהבה גלאון דני נווה מוזמנים: זאב זמיר - מפקח על מרכזי מידע, אב"י אלי בן-גרא - מזכ"ל איגוד העובדים הסוציאליים ד"ר תמר ארז - ארגון הפסיכולוגים תמר פלד אמיר - מ"מ היועמ"ש, המועצה הלאומית לשלום הילד בתיה מאיר - דוברת המועצה לילד החוסה פרופ' שמעון שפירו - יו"ר המועצה לילד החוסה מרים כהן - עוזרת מחקר, המכון הישראלי לדמוקרטיה יפה הרצברג - יועצ"מ, הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים משה בר - יועץ בכיר ברשות למלחמה בסמים אברהם הופמן - מנכ"ל הרשות לשיקום האסיר מירב שביב - רכז עו"ר אגף תקציבים, משרד האוצר סופי אשכנזי - עוזרת ליועץ המשפטי במשרד החינוך דפנה גוטנברג-אבני - נציבות שירות המדינה אילנה בן שחר - עו"ס, משרד הבריאות בלהה נוי - מנהלת אגף שירותים פסיכולוגיים, משרד החינוך דן אורנשטיין - משרד המשפטים בתיה הרטמן - לשכה משפטית, משרד העבודה והרווחה מרים כהן - מנהלת המחלקה לשירותים קהילתיים, משרד העבודה והרווחה מוריאל נחמן - משרד העבודה והרווחה לינדה ברק דורית אלדר - סגן מנהל האגף לשירותים חברתיים, משרד העבודה והרווחה אילנה בן-שחר - משרד הבריאות בלהה נוי - מנהלת אגף שירותים פסיכולוגיים מוטי וינטר - משרד העבודה והרווחה
קצרנית: נושא: א.
קצרנית: דיון בהצעות להחיל רציפות על הצעות חוק מהכנסת ה14- - הצעת חוק מעונות יום שיקומיים התשנ"ט 1999- - הצבעה.
קצרנית: הקמת רשות למען הילד - על רקע הצעת חוק בנושא שהכין ח"כ דני נווה.
קצרנית: דיון בהצעות להחיל רציפות על הצעות חוק מהכנסת ה14- - הצעת חוק מעונות יום שיקומיים התשנ"ט1999- - הצבעה.
תמר גוז'נסקי: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה לקידום מעמד הילד.
תמר גוז'נסקי: הסעיף הראשון: החלת רציפות על הצעת חוק מהכנסת ה14 - הצעת חוק מעונות יום שיקומיים.
תמר גוז'נסקי: הצעת החוק הנ"ל הוגשה בכנסת ה14- תחת הכותרת: הצעת חוק גנים טיפוליים.
תמר גוז'נסקי: היא עברה קריאה ראשונה ב11- בינואר 1999, ובעצם היתה מוכנה לקריאה שנייה ושלישית ערב יציאת הכנסת לפגרת הבחירות.
תמר גוז'נסקי: בשל סיבות טכניות היא לא חזרה למליאת הכנסת לקריאה שנייה ושלישית.
תמר גוז'נסקי: אי לכך, הצעת החוק הזאת נותרה במצב שבו נחוץ תהליך של השלמת חקיקה.
תמר גוז'נסקי: הרעיון של הצעת החוק הוא, שילדים עם בעיות התפתחות, שלא כלולים בחינוך המיוחד ושעומדים בקריטריונים נוקשים למדי, יהיו זכאים למסגרת טיפולית באיזור המגורים, כלומר יקבלו שירותי טיפול ושיקום במסגרת חינוכית.
תמר גוז'נסקי: אני העברתי לממשלה את ההודעה על הכוונה להחיל את הרציפות.
דן אורנשטיין: על פי המלצת משרד העבודה ומשרד המשפטים, ועדת שרים החליטה לתמוך בהחלת דין רציפות.
דן אורנשטיין: הבאנו בפני ועדת השרים כמה דברים שטעונים טיפול לקראת קריאה שנייה ושלישית.
דן אורנשטיין: אמרנו גם שהתרשמנו שבמסגרת דיוני הוועדה ניתן לעבד את הנוסח.
דן אורנשטיין: משרד העבודה והרווחה הכין נוסח יותר מפורט שהוא יותר לטעמינו.
דן אורנשטיין: מכיוון שמצד אחד התרשמנו שאת זה אפשר לעשות, ומצד שני הצעת החוק היא כמובן הצעת חוק חיובית, המלצנו על תמיכה, והממשלה באמת תמכה.
תמר גוז'נסקי: אני שמחה שהממשלה תמכה בהחלת הרציפות, ולכן השלב הבא הוא שנאשר את זה בוועדה.
תמר גוז'נסקי: לאחר שזה יעלה למליאה זה אמור לחזור אלינו, ואז נכנס לדיונים בין היתר בנוגע לכמה שאלות שהתעוררו לקראת סיום החוק: קופות חולים וכו', בתקווה שאולי בשנת התקציב הבאה משהו כבר ייעשה בנושא הזה.
תמר גוז'נסקי: מי בעד החלת רציפות על הצעת חוק מעונות יום שיקומיים שנקראה בקריאה ראשונה?
תמר גוז'נסקי: ה צ ב ע ה בעד - 2 נגד - אין אושר ב.
תמר גוז'נסקי: הקמת רשות למען הילד - על רקע הצעת חוק בנושא שהכין ח"כ דני נווה.
תמר גוז'נסקי: בדרך כלל נהוג בכנסת שוועדה דנה בהצעת חוק לאחר שהיא עוברת קריאה טרומית, אבל במקרה שלפנינו, חבר הכנסת דני נווה הציג בפני הצעת חוק, שהיא בעצם רעיון מרחיק לכת, די מקיף, די כולל, והגענו למסקנה שהיה כדאי, אולי עוד בשלב מקדמי כזה, לקיים דיון ברעיון של הקמת רשות למען הילד.
תמר גוז'נסקי: כדי לקיים את הדיון הזה, ביקשנו את השתתפותם של כמה נציגים של רשויות קיימות, שעניינן נושאים חברתיים.
דני נוה: כולנו כאזרחי המדינה נחשפים יותר ויותר לתופעות הקשות שנוגעות למגוון של עניינים שנוגעים לילדים ולנוער בישראל.
דני נוה: כמו שאתם יודעים יותר טוב ממני, אנחנו נחשפים לזה כאזרחי המדינה כאשר מדובר במקרים יותר קיצוניים, יותר טראומטיים.
דני נוה: יחד עם זאת, שש השביעיות של הקרחון שמתחת לפני המים אתם מטפלים בהם במסגרות השונות כמעט מידי יום ביומו, הציבור פחות נחשף להם.
דני נוה: אני יודע שיש במדינת ישראל גופים וולונטריים שעוסקים באוכלוסיות שונות שנוגעות לילדים ונוער ועושים מלאכת קודש בעניין הזה, ואני רק יכול לברך אותם ולשבח אותם על מה שהם עושים בעניין הזה.
דני נוה: אני מבין שלפחות חלק מהאירגונים הללו שלחו את נציגיהם גם לדיון כאן.
דני נוה: ישנה בעיה אחת והיא שאין היום במדינת ישראל ראייה אחת כוללת של הטיפול בנושא הילדים והנוער.
דני נוה: אין היום במדינת ישראל גורם ממלכתי אחד שרואה את אחריותו וחובתו הממשלתית ממלכתית לטפל בבעיות שנוגעות לילדים ולנוער.
דני נוה: הבעיות שכרוכות בזה הן בעיות כמעט יום יומיות, שעל חלקן הילדים משלמים מחיר ואנחנו כחברה משלמים מחיר.
דני נוה: אפילו אין את הדבר הפשוט והטכני של מאגר מידע שמרכז את נושא התלונות על פגיעה בילדים בישראל.
דני נוה: אני יודע, לפי נתונים שראיתי, על 25 אלף ילדים בישראל שנופלים קורבן לאלימות והתעללות במשפחה, אבל אין מאגר מידע מרכזי בנושא הזה, וזה רק דבר אחד טכני שיש לו חשיבות.
דני נוה: לקחתי את המודל של הרשות להגנת האישה במשרד ראש הממשלה, וניסיתי לגבש הצעת חוק שתאמץ את המודל הזה, כמובן בהתאמות ובשינויים המתבקשים והמתחייבים מהמטריה שאנחנו מדברים בה.
דני נוה: חשוב לי גם לשמוע את האיזון החוזר מכם, כי אני לא רואה את עצמי כמי שבא להמציא את הגלגל, ואני לא רואה את עצמי פה כמי שיודע מראש מה הנטו לכל דבר.
דני נוה: חברת הכנסת גלאון חתומה איתי על הצעת החוק.
דני נוה: המחשבה שמאחורי הצעת החוק הזאת, זה שיבוא גוף במקום המשרדים הממשלתיים הקיימים.
דני נוה: זה לא גוף שיזרוק אותם הצידה וינסה להסיט אותם הצידה, אלא גוף שבסופו של דבר תפקידו העליון יהיה לראות איך הוא מסייע לגופים הקיימים, ואיך הוא בא כגוף שמנחה באופן רחב יותר עניינים שבמדיניות, עניינים שבתיאום בין גופים קיימים, עניינים שנוגעים לעזור למשאבים הנדרשים, הן לגופים הוולונטריים והן לגופים הממלכתיים השונים שמטפלים בסוגיות הללו של ילדים ונוער.
דני נוה: אני יכול להעיד, לפחות מהניסיון האישי שלי כמזכיר ממשלה, שהנסיון של הרשות להגנת האישה, שכמובן עוד אפשר תמיד לשפר ולייעל ולהפיק ממנו לקחים, הוא בסך הכל ניסיון לא רע.
דני נוה: במובן הזה אני חושב שאנחנו יכולים לאמץ בהחלט את המודל של הרשות להגנת האישה כמודל שאנחנו יכולים להשתמש בו.
דני נוה: הצעת החוק מונחת לפניכם, לכן אני גם לא רוצה להכביר יותר מידי במילים ובהסברים.
דני נוה: הצעת החוק גם מפרטת את המטרות השונות של הצעת החוק, אם זה גיבוש מדיניות כוללת, אם זה מדיניות חינוך והסברה, אם זה גיבוש אותו מאגר מידע שהזכרתי, אם זה תיאום בין המשרדים והגופים השונים: משרדי ממשלה או רשויות מקומיות, אם זה סיוע בקידום חקיקה, אם זה עידוד וחיזוק השירות הקהילתי.
דני נוה: אפשר לדון ולדבר על זה, אבל אני לא רואה את הרשות הזאת כגוף, למשל, שיקים באופן עצמאי מרכזים בתחום הקהילה, אלא יותר כגוף מטה שיסייע בנושא הזה למשרדים הקיימים ולגופים הקיימים.
דני נוה: זה כמובן דבר שאפשר לדבר עליו , אפשר לדון עליו, אפשר לראות עד כמה גוף כזה, אם יקום, באמת יהיה גם גוף שיקח על עצמו פעילות שטח ופעילות קהילתית, מעקב ובקרה אחר הפעילות של הגופים השונים.
דני נוה: מה שחשוב לדעתי מאוד ברשות הזאת שתקום זה שהגופים הוולונטריים הקיימים יהיו מעורבים בפעילות של הרשות הזאת.
דני נוה: לכן אני מציע שלצד המינהלת הזאת של הרשות תהיה ועדה מייעצת שתפעל באופן שוטף, שיהיו בה חברים, בין היתר נציגים של כל האירגונים הוולונטריים המרכזיים שקיימים היום ועוסקים בנושא הזה.
דני נוה: חשוב מאוד שהצעת החוק הזאת תזכה כאן בכנסת לתמיכה שחוצה מפלגות, כי באמת לא מדובר פה בנושא פוליטי או נושא מפלגתי, ולכן זה לא בכדי שגם חברת הכנסת זהבה גלאון וגם אני חתומים על הצעת החוק.
דני נוה: לא בכדי שחברת הכנסת תמר גוז'נסקי זימנה את הישיבה הזאת, משום שכאשר מגיעים לסוגייה הזאת של הילדים והנוער, אני חושב שאין נושא טוב מזה כדי להניח בצד את חילוקי הדיעות הכמעט יום יומיים שקיימים בינינו כאן בכנסת, בין ימין ובין שמאל ובין מפלגות שונות.
דני נוה: אני באמת רוצה שנגבש כאן בכנסת תמיכה רחבה מקרב כל הסיעות בבית להצעת החוק, ואני מקווה שגם הממשלה תצטרף לתמיכה בחוק הזה, כי רשות למען הילד בישראל הוא דבר של כולנו.
דני נוה: כולנו יכולים בסופו של דבר להתברך אם אכן תוקם רשות כזאת, והילדים הם האוכלוסייה הפגיעה ביותר בכל מדינה, גם במדינת ישראל.
דני נוה: זאת האוכלוסייה היחידה שאין לה אולי פה ואין לה אולי ייצוג, ורשות כזאת אני רואה אותה כרשות ממלכתית שתדאג לייצג את הילדים האלה, תדאג לייצג אתכם, את כל הגופים הוולונטריים שעוסקים בנושא הזה, את כל משרדי הממשלה שעוסקים בנושא הזה ותפעל, כמו שאמרתי, אם זה בחינוך ובהסברה, אם זה בסיוע לטיפול קהילתי, אם זה בסיוע בתחום החקיקה או בכל תחום שהוא שתהיה כתובת ממלכתית אחת במדינת ישראל למען הילדים ולמען הנוער.
דני נוה: אני מקווה מאוד שנזכה גם לשיתוף הפעולה שלכם וגם לשיתוף הפעולה של הממשלה כדי לקדם את החוק.
תמר גוז'נסקי: אנחנו עומדים לציין בחודש הבא עשור לאמנה הבינלאומית לזכויות הילד.
תמר גוז'נסקי: בכנסת יערך ב9- בנובמבר אירוע גדול לציון המועד הזה, ואני רואה בכל מה שהוועדה לקידום מעמד הילד תעשה פעולה שצריכה להיות ברוח האמנה הבינלאומית לזכויות הילד.
תמר גוז'נסקי: אני חושבת שכל חשיבה שבאה להעלות את נושא הילדים, הזכויות שלהם, על סדר היום ולהעלות את זה ברמה לאומית וברמה שבה בעצם כל גוף שקיים במדינת ישראל יצטרך להשיב בכנות מה הוא מוכן לעשות לקידום זכויות הילד ולקידום מעמד הילד ומה הוא מוכן לעשות כדי להקשיב לילדים ולהקשיב לבני נוער, זה דבר חשוב.