GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם בורג: אוטונומי – במובן שאני אוכל לקבל החלטות על עצמי, ואיש לא יכתיב לי, לא יתעלל בי, או לא יתעלק עליי, שזה כמעט אותו דבר, אם כי בעולמות שיחה אחרים.
אברהם בורג: אבל מצד שני, גם המערכת תהיה דמוקרטית, שיש לי איזה שהם יחסים של חובה וזכות בתוך המערכת.
אברהם בורג: אבל אני מעצב את האדם האוטונומי והדמוקרטי במערכות הכי היררכיות והכי תלותיות בעולם.
אברהם בורג: משפחה זאת מערכת היררכית ותלותית.
אברהם בורג: בית ספר זאת מערכת היררכית ותלותית, וצבא זה מערכת היררכית ותלותית למי שמשרת בצבא.
אברהם בורג: ומתוך כל הדברים האלה, אני לא מתפלא שיש בעולם הזה כל כך הרבה אנשים נבוכים, סוטים, משונים שלא מבינים את הסתירה הפנימית של היות האדם ילד, היות הילד אדם שלם שהחובה שלו לא לפגוע, והזכות שלו לא להיפגע היא זכות אבסולוטית.
אברהם בורג: ויש עדיין אנשים שחושבים שילדים הם הקניין הכוחני שלהם, ועושים בילדים מעשים שלא ייעשו.
אברהם בורג: אם זה בדברים המיידיים של עבודת ילדים, שהיא על סף עבדות ילדים.
אברהם בורג: ואם בהתעללות המינית בתוך המשפחה ובתוך המערכות החברתיות עד כדי הדברים הנוראים שאנחנו מן הסתם נשמע אותם גם היום, אבל הם לחם חוקינו כחברה יום-יום.
אברהם בורג: לכן, בתוך כל המערכת הזאת, אנחנו צריכים איזונים.
אברהם בורג: כשאנחנו צריכים איזונים, איזונים הם בין שני דברים.
אברהם בורג: מי שמקשיב לשיחה של הילדים שלנו בבית, שומע בשנים האחרונות מלים שאני מעולם לא אמרתי אותם בשיחה שלי עם הוריי, אבל הן מלים נהדרות.
אברהם בורג: הילדים שלי על כל דבר אומרים: מגיע לי, זאת זכותי.
אברהם בורג: אני חושב שזאת אמירה מאוד מתקדמת, זאת אמירה מאוד חשובה.
אברהם בורג: זאת אמירה של אדם שאומר: יש לי זכויות.
אברהם בורג: והמון פעמים אני שומע את הילדים שלי אומרים, בין אם מדובר בהכנת שיעורי בית, בין אם מדובר במשימות בתנועות הנוער, בין אם מדובר בסתם: אני חייב.
זהבה גלאון: לי אומרים: אל תתערבי.
אברהם בורג: כי הם מכירים אותך, אבל זה עניין אחר.
אברהם בורג: ואני חושב שהאיזון בין אני חייב, במובן שיש לילד חובות כי אנחנו מתייחסים אליו כשלם אנושי, לבין זכותי ומגיע לי, כי יש לילד גם זכויות, אלה האיזונים שצריכים להוביל אותנו אל שאלת המפתח שלי - בשביל מה יש ילדות.
אברהם בורג: אני חושב שכל החיים, עם כל הפרדוקס שאתה חי על מנת למות בסופו של דבר, כי אין אף אדם שהצליח להתגבר על המשימה של להישאר בחיים ולא למות.
אברהם בורג: כל החיים הם בסופו של דבר קדושת החיים.
אברהם בורג: כל החיים המטרה שלהם היא יצירת חיים.
אברהם בורג: כל החיים המטרה שלהם היא המשך החיות של המין האנושי.
אברהם בורג: האיכות של חיות המין האנושי מתגבשת בקורס ההכנה לחיים שזאת הילדות.
אברהם בורג: במהלך הילדות אני לומד איזה מין אדם אני אהיה.
אברהם בורג: אני אהיה אדם טוב, אני אהיה אדם רע.
אברהם בורג: אני אהיה אדם פוגע, או אני אהיה אדם נפגע.
אברהם בורג: אני אהיה אדם מקבל, או אני אהיה אדם שדוחה.
אברהם בורג: אני אהיה אדם שחי בחיים חברתיים, אני אהיה אדם שהוא לצורך העניין עב"ם שלא מחובר לשום דבר.
אברהם בורג: הילדות כקורס הכנה לחיים צריכה כמו הרבה מאוד דברים בחיים שלנו, גם עיגון בחקיקה.
אברהם בורג: משום שיש כל כך הרבה דברים שהם בחיים שלנו משתנים.
אברהם בורג: העלייה של מעורבות ילדים וצעירים בעולם הפשע, ומצד שני ילדים כקורבנות.
אברהם בורג: שני צדדים של אותה תופעה.
אברהם בורג: התפקיד שלנו ככנסת, ובראש וראשונה תפקידה של הוועדה הזאת היא לגרום לכך שמערכת המבוכות שציינתי כאן תיפתר בקצת, והמערכת הנורמטיבית שנדבר בה במשך היום תעוגן הרבה לתוך החיים החקיקתיים שלנו, ואני מאחל לכולנו גם הצלחה, גם יום דיונים פורה, ותודה לכל מי שעשה בהכנת היום והאירוע הזה.
תמר גוז'נסקי: אני מודה ליושב ראש הכנסת על המלים עם החיוך בזווית הפה.
תמר גוז'נסקי: אני רוצה לציין שהנסיון לקדם את רעיון זכויות הילד ואת רעיון אמנת האו"ם בדבר זכויות הילד, הרעיון הזה היה מעשה של יום-יום לגבי ארגונים רבים.
תמר גוז'נסקי: נוסדה קואליציה שיזמה האגודה הבינלאומית לזכויות הילד, והקואליציה הזאת ארגנה חמישים ארגוני אדם, ארגוני ילדים להגנת ילדים כדי לנסות לקדם את האמנה הבינלאומית לזכויות הילד.
תמר גוז'נסקי: אני חושבת שהרעיון שלילדים יש זכויות כבני אדם ולא רק משום שאנחנו המבוגרים רוצים לטפל, או יש לנו תכניות לגביהם, הרעיון הזה הוא רעיון מרכזי.
תמר גוז'נסקי: אנחנו שמחים שהוחלט לפני שנתיים להקים ועדה לבחינת עקרונות היסוד בתחום הילד והמשפט, ויישומן בחקיקה.
תמר גוז'נסקי: הוועדה הזאת אמורה לבדוק איך החוקים במדינת ישראל עולים בקנה אחד עם האמנה ועם התפיסה שלנו לגבי זכויות ילדים.
תמר גוז'נסקי: בראש הוועדה הזאת עומדת השופטת סביונה רוט-לוי שרבות הזכויות השמורות לה בנושא קידום ילדים, ובנושא קידום זכויות ילדים.
תמר גוז'נסקי: ביקשנו ממנה להציג בפנינו את הנושא של האמנה, יישומה וזכויות ילדים במדינת ישראל.
תמר גוז'נסקי: בבקשה, גברתי.
תמר גוז'נסקי: סביונה רוט-לוי:
תמר גוז'נסקי: תודה לחברת הכנסת גוז'נסקי על שהזמינה אותי להשתתף ביום החשוב הזה, המציין עשר שנים לקיומה של האמנה לשלום הילד - עליה חתמו כמעט כל מדינות העולם.
תמר גוז'נסקי: אני מברכת על הקמת הוועדה למעמד הילד בכנסת, שאני רואה בה ביטוי למחויבות כלפי ילדים, והעלאת מעמדם כקבוצה בעלת אינטרסים שיש לקדמה.
תמר גוז'נסקי: אני גם שמחה על ההזדמנות שניתנה לי לספר לכם קצת על עבודת הוועדה ליישום האמנה לזכויות הילד, ועדה שאני עומדת בראשה.
תמר גוז'נסקי: האמנה לזכויות הילד איננה דומה לעצרות ואמנות קודמות שעסקו במעמד הילד.
תמר גוז'נסקי: האמנה הביאה למהפכה בדפוסי החשיבה שהיו נהוגים במשך מאות השנים האחרונות.
תמר גוז'נסקי: על פי האמנה ילדים אינם עוד רכוש הוריהם.
תמר גוז'נסקי: על פי האמנה ילדים אינם רק מושא של זכויות אחרים.
תמר גוז'נסקי: על פי האמנה ילדים הינם בעלי זכויות מכוח היותם בני אדם, יצורי אנוש.
תמר גוז'נסקי: זכויות אלה מוקנות להם מרגע לידתם וממומשות בהתאם להתפתחותם.
תמר גוז'נסקי: אין צורך בהענקת זכויות אלה כמחווה של רצון טוב, כיוון שהזכויות הללו שייכות להם מעת צאתם לאוויר העולם ואינן תלויות בחסדי אחרים, לא בחסדי הוריהם, לא בחסדי מוריהם, ואפילו לא בחסדי המחוקק.
תמר גוז'נסקי: אלה זכויות שבמדינה דמוקרטית מתוקנת, שבה הכל שווים במעמדם כבני אדם, הן נלוות לאדם והוא גם זכאי לתבוע את אכיפתם.
תמר גוז'נסקי: הצהרת זכויות האדם שהתקבלה באו"ם עוד ב-1948 אומרת כי "כל בני האדם נולדו בני חורין ושווים בערכם ובזכויותיהם".
תמר גוז'נסקי: כל בני האדם כולל גם ילדים.
תמר גוז'נסקי: חידוש נוסף של האמנה הוא בהכרה כי ילדים זכאים למלוא זכויותיהם.
תמר גוז'נסקי: כלומר, זכויות אנושיות, פוליטיות, כלכליות, תרבותיות וחברתיות מלאות, תוך הכרה כי בשל היותם ילדים, ובשל אי הבגרות הפיזית והנפשית זקוק הילד לביטחונות והשגחה מיוחדים, לרבות הגנה משפטית נאותה.
תמר גוז'נסקי: הישג נוסף של האמנה בא לידי ביטוי בכך שהאמנה איננה מסתפקת בהצהרה על עקרונות וזכויות, אלא קובעת באופן מפורש את אחריותן של המדינות החברות, אלה שחתמו על האמנה, לנקוט בכל האמצעים והדרכים על מנת שזכויות הילדים לא תיוותרנה כסיסמאות ריקות מתוכן.
תמר גוז'נסקי: כלומר, המדינות החברות, ובכללן ישראל, נטלו על עצמן מחויבות לחוקק חוקים שיממשו את עקרונות האמנה ולדאוג לא רק לחקיקת החוקים, אלא גם לאכיפתם בכל רמות הביצוע שעליהן מופקדת המדינה.
תמר גוז'נסקי: המדינות אף התחייבו להקצות משאבים ואמצעים שיאפשרו להורים לממש את זכויות הילדים.
תמר גוז'נסקי: המדינות אף התחייבו שעקרונות האמנה יופצו ויילמדו על ידי הכל, כולל הילדים עצמם, שכן איך תדעו על הזכויות שלכם אם הם לא יופצו ברבים ולא יילמדו על ידי הכל.
תמר גוז'נסקי: לאמנה תרומה נכבדה בהעמקה של התשתית הדמוקרטית במדינת ישראל.
תמר גוז'נסקי: מכיוון שהאמנה מעגנת בחובה מכלול רחב זה של זכויות, הרי שכל מי שלומד את ההוראות שלה -בין שהוא מבוגר, ובין שהוא ילד - למד על מהותה של הדמוקרטיה.
תמר גוז'נסקי: לכן הפצת האמנה והתכנים שלה ועיגון הערכים והעקרונות שלה בחקיקה והעמקת ההסברה לגביה, מקדמות הטמעת ערכים דמוקרטיים הן בחברת המבוגרים והן בחברת הילדים.
תמר גוז'נסקי: אפשר לומר אם כן, שכשם שהמאה החולפת שאנחנו מסיימים אותה עתה, מתאפיינת בשינוי דרמטי אם כי לא שלם של שינוי מעמד האשה, תתאפיין, כך אני מקווה, המאה הבאה, בשינוי מהפכני של מעמדם וזכויותיהם של ילדים בחברה.
תמר גוז'נסקי: אמנם גם במאה העשרים חל שינוי במעמדם של ילדים, בראש וראשונה הם זכו להגנה עליהם מצד המדינה, הגנה שאמנם נגסה במעט בזכויות ההורים, כיוון שהמדינה ראתה לעצמה למחות, לנגוס באוטונומיה של המשפחה כאשר הילדים נמצאים בסיכון.
תמר גוז'נסקי: ילדים זכו להכרה בזכותם לחינוך, אף כי לצערנו זכות מסוייגת ומדורגת במדינות רבות.
תמר גוז'נסקי: הם זכו להגנה בתחום דיני העבודה.
תמר גוז'נסקי: אולם גם בשלהי המאה העשרים, אסור לנו לשכוח, כי מרבית ילדי העולם לא רק נטולי זכויות כבני אדם, אלא שאף אינם זוכים להגנה ומשמשים כחפץ בידי הוריהם ויתר המבוגרים.
תמר גוז'נסקי: חפץ שאפשר להכותו, חפץ שאפשר לנתצו, חפץ שאפשר לסחור בו, חפץ שאפשר להעלותו כעולה, אם מטעמים פוליטיים ואם מטעמים דתיים.
תמר גוז'נסקי: מיליוני ילדים בעולם מנוצלים על ידי המבוגרים לעשיית רווחים כלכליים, לסיפוק היצרים המיניים האפלים ביותר.
תמר גוז'נסקי: מיליוני ילדים בעולם הינם חסרי בית.
תמר גוז'נסקי: מיליוני ילדים בעולם גדלים ללא אב ואם, פעמים רבות תוצר של מלחמות, פעמים תוצר של נטישה והזנחה על ידי ההורים, ופעמים תוצר של מצב כלכלי גרוע.
תמר גוז'נסקי: מיליוני ילדים בעולם אינם זוכים לארוחות סדירות ונמצאים מתחת לקו העוני.
תמר גוז'נסקי: מיליוני ילדים בעולם אינם לומדים במערכות חינוך.
תמר גוז'נסקי: מיליוני ילדים בעולם נמכרים על ידי הוריהם להטבת מצבם הכלכלי.
תמר גוז'נסקי: מיליוני ילדים בעולם חיים כעקורים וכפליטים ללא זהות וללא תקווה.
תמר גוז'נסקי: מיליוני ילדים בעולם משתתפים בגיל צעיר מאוד במלחמות, שעליהן החליטו המבוגרים.
תמר גוז'נסקי: מיליוני ילדות בעולם מושאות בעל כורחן.
תמר גוז'נסקי: במיליוני ילדות בעולם מבוצעים מעשים אכזריים של מילה.
תמר גוז'נסקי: מאות מיליוני ילדים בעולם מוכים על ידי הוריהם, מחנכיהם ומדריכיהם.
תמר גוז'נסקי: בקצרה, למרבית ילדי העולם נדרשים עדיין הצרכים הבסיסיים ביותר של מזון, מיטה, אהבת הורה, חינוך ובריאות ובכל מה שסיפרתי בתחילה בגאווה על נפלאות האמנה, הוא עבורם בגדר חלום עתידני.
תמר גוז'נסקי: גם בישראל, לצערי, עדיין חיים יותר מדי ילדים מתחת לקו העוני.
תמר גוז'נסקי: יותר מדי ילדים אינם לומדים, יותר מדי ילדים מנוצלים בעבודה.
תמר גוז'נסקי: וגם כאן גופם וכבודם של ילדים רבים הינו הפקר.
תמר גוז'נסקי: אבל אסור שמצב זה ירפה את רוחנו להמשיך ולשאוף לכך, שבמקביל לשיפור ההגנה שאנחנו נותנים לילדים, לסיפוק צרכיהם על ידי ההורים ועל ידי המדינה, נוסיף לחתור למימוש עקרונות האמנה, ונראה בילדים בני אדם, לא רק נראה בהם יצור שיש לו בטן מקרקרת מרעב, לא רק גרון צמא למים, לא רק נפש כמהה לאהבה, אלא נראה בהם גם יצורים בעלי רגש, בעלי רצון משלהם, ובמיוחד בעלי תחושה של כבוד עצמי.
תמר גוז'נסקי: כבוד האדם איננו רק סיסמה.
תמר גוז'נסקי: כבוד האדם, כולל הילד, אף איננו ניתן למימוש בדרך של הטפה.
תמר גוז'נסקי: יש לתת ביטוי לכבוד שאנו רוחשים לילד בדרך מעשית, יום-יומית בכל תחומי החיים.
תמר גוז'נסקי: השאלה היא איך עושים את זה?
תמר גוז'נסקי: איך משנים תפישת עולם?
תמר גוז'נסקי: איך גורמים לכך שעולם המבוגרים יוותר על חלק ממה שנחשב בעיניו כזכויותיו לטובת הילדים?
תמר גוז'נסקי: איך נגרום לכך, שהדיבורים על כך שהילדים הם השמחה, או המשאב, האוצר החשוב ביותר של המדינה יקבלו תוכן כן וממשי?
תמר גוז'נסקי: איך נגרום לכך שילדים ילמדו לחיות בחברה דמוקרטית-שיוויונית מגיל צעיר, ולא ייזרקו לפתע לעולם אכזר בגיל 18 שבו הם שווים לכל?
תמר גוז'נסקי: איך נגרום לכך שנשתף ילדים בהחלטות הנוגעות להם ולגורלם, ואף ניתן לדעותיהם משקל ראוי?
תמר גוז'נסקי: וזה הזמן לספר לכם קצת על עבודת הוועדה בראשה אני עומדת.
תמר גוז'נסקי: ועדה זו הוקמה לפני כשנתיים על ידי שר המשפטים, והיא כוללת אנשי מקצוע רבים מכל תחומי החיים.
תמר גוז'נסקי: המנדט של הוועדה הוא רחב ביותר ונועד לבחון את כל מכלול הוראות החוק הקיימות בדין הישראלי הנוגעות לילדים, לאור האמנה הבינלאומית בדבר זכויות הילד, ולגבש המלצות בדבר חקיקה אפשרית שתטיב את מעמדם של ילדים במדינת ישראל.
תמר גוז'נסקי: בפני הוועדה ניצב אתגר גדול, כיוון שעד כה כל החקיקה הישראלית בתחום הזה נעשתה טלאים טלאים, לא מתוך תפישת עולם מגובשת, וכמובן לא מתוך ההכרה של עקרונות האמנה.
תמר גוז'נסקי: הוועדה גם מוסמכת לדון בהקמת גופים ומנגנונים שיוכלו לדאוג לאכיפת החוקים אם בבוא העת יחוקקו.
תמר גוז'נסקי: הוועדה עוסקת בכל תחומי החיים של ילדים: משפחה, בריאות, חינוך, התחום הפלילי, זכויות אזרחיות ופוליטיות של ילדים שזה תחום חדש לחלוטין, זכויות כלכליות וחברתיות של ילדים, עבודת נוער, זכות הילדים לייצוג בהליכים שונים, ילדים שנמצאים בפנימיות במסגרות חוץ שונות.
תמר גוז'נסקי: ילדים בסיכון והטיפול וההגנה עליהם בנושא אימוץ, בנושא של ביטחון סוציאלי וכיוצא בזה.
תמר גוז'נסקי: אמנה בפניכם את ארבעת העקרונות החשובים של האמנה שלאורם הוועדה עובדת, ובבוא העת תמליץ גם המלצה.
תמר גוז'נסקי: ובכן, העקרון הראשון החשוב הוא זכות כל ילד להתפתחות ולהישרדות.
תמר גוז'נסקי: העיקרון השני הוא זכות כל ילד לשיוויון ולאי הפלייה על רקע של גזע, צבע, מין, שפה, דת, השקפה פוליטית, מוצא לאומי, אתני או חברתי, רכוש או נכות מלידה.
תמר גוז'נסקי: העיקרון השלישי מדבר על זכות כל ילד להביע דעה משלו בחופשיות בכל עניין הנוגע לו בהתאם לגילו ולהתפתחותו ולהשתתף בכל הליך שיפוטי או מינהלי הנוגע לו במישרין או בעקיפין.
תמר גוז'נסקי: העיקרון הרביעי – זכותו של כל ילד, כי בכל פעולה הנוגעת לו, בין שהיא נעשית בידי מוסד ציבורי או פרטי, בין אם בבתי משפט או רשויות מינהליות, או אפילו גופים תחיקתיים, טובת הילד תשמש כשיקול ראשוני.
תמר גוז'נסקי: עקרונות אלה כאמור קובעים את מסגרת עבודת הוועדה.
תמר גוז'נסקי: אני אביא בפניכם חלק קטן מהסוגיות שבהן אנחנו נעסוק, ואני אתחיל בנושא החינוך, כי אני רואה שיש כאן ילדים רבים שחלקם הגדול נמצאים במסגרות חינוך.
תמר גוז'נסקי: אני אמנה בפניכם חלק זעיר של הסוגיות הרחבות.
תמר גוז'נסקי: דרך אגב, בתוך תת הוועדה שעוסקת בנושא חינוך, משתתפים באופן קבוע שני ילדים שנבחרו על ידי מועצות תלמידים והם יהוו מרכיב חשוב של עבודת הוועדה.
תמר גוז'נסקי: אחת הסוגיות היא – האם במסגרת החוק הקיים פועלת מערכת החינוך על כל גווניה על יסוד שיוויון?
תמר גוז'נסקי: האם ילדים במערכת החינוך מופלים על רקע מינם, צבעם, דתם, מוצאם הלאומי או נכותם?
תמר גוז'נסקי: האם שיקולים של טובת הילד נשקלים כשיקול ראשוני בהחלטות שונות של המערכת החינוכית?
תמר גוז'נסקי: האם מערכת החינוך משתפת ילדים בהחלטות שונות הנוגעות להם?
תמר גוז'נסקי: לדוגמה, בהליכי משמעת שננקטים כלפי ילדים, במעבר מבית ספר אחד לשני, מכיתה לכיתה, בבחירת תכנית לימודים?
תמר גוז'נסקי: אני לא מתכוונת לשיתוף של מועצות ילדים בסוגיות שונות, אלא לשיתופו של כל ילד באופן פרטני כאשר עניינו נדון על ידי גורם כלשהו במערכת החינוך.
תמר גוז'נסקי: האם הגנים ובתי הספר מארגנים את סביבתו של הילד שתתאים לעקרון ההתפתחות וההישרדות, בין השאר כדי למנוע תאונות, כי אנחנו יודעים שהפציעות כתוצאה מתאונות מהוות היום מרכיב מרכזי בתמותה ובפציעות של ילדים.
תמר גוז'נסקי: מה הם גבולות חופש הביטוי בבית הספר?
תמר גוז'נסקי: האם מותרת צנזורה על דרכי הביטוי של תלמידים?
תמר גוז'נסקי: איך ליישב בין זכותו של כל ילד לזהות לבית זכויות בית הספר להעניק לילד משמעת.
תמר גוז'נסקי: לדוגמה, אם ילד רוצה להופיע עם כיסוי ראש, או בלי כיסוי ראש.
תמר גוז'נסקי: איך ליישב בין זכותו של הילד לחופש מחשבה מצפון ודת לבין זכות בית הספר להנהיג תכנית לימודים שיש בה כדי לפגוע באותה זכות?
תמר גוז'נסקי: איך ליישב בין זכות הילד לחופש ההתאגדות, לבין זכות בית הספר לקביעת איסורים שונים שמונעים מהם את האפשרות להתאגד?
תמר גוז'נסקי: איך ליישב בין זכות הילד לפרטיות, הכוללת גם את הזכות שלו לפרטיות על מה שהוא כותב, לבין מקרים שכיחים במערכת החינוך שבהם ניטלים פתקים שילדים שהם מעבירים, או יומנים שהם כותבים כחלק מהטלת משמעת על ידי מורים?
תמר גוז'נסקי: פרטים אלה אחר כך מועברים לכל מיני גורמים והם בהחלט פוגעים בזכות הפרטיות של הילד.
תמר גוז'נסקי: איך למנוע ענישה גופנית בבתי ספר?
תמר גוז'נסקי: איך למנוע הטלת אמצעי משמעת פוגעים כלפי ילדים, שהינם הפרה בוטה של האמנה?
תמר גוז'נסקי: איך מבטיחים שבמערכת החינוך ילדים עם צרכים מיוחדים בתחום הנפשי או הרגשי אכן יוכלו להשתתף בלימודים בתנאים שמבטיחים להם כבוד, מקבלים עצמאות ומקילים על יכולת השתתפותו ויכולתו הפעילה בחיי הקהילה?
תמר גוז'נסקי: איך מבטיחים שזכותו של הילד לחינוך תהיה שיוויונית מלאה לכל ובחינם?
תמר גוז'נסקי: שהרי גלוי לכל שכל עוד חינוך איננו בחינם והוא כרוך בתשלום, הוא לעולם לא יהיה שיוויוני.
תמר גוז'נסקי: אלה הם מקצת הדוגמאות בתת הוועדה של החינוך.
תמר גוז'נסקי: רציתי להביא לכם דוגמאות על תחום דיני המשפחה שבו אנחנו נצטרך לדון, כי אנחנו רוצים לבחון מחדש לאור מעמדם של ילדים, ולאור הקניית זכויות לילדים, איך אנחנו נוכל לבנות מחדש את מרקם היחסים במשפחה שבה לפתע מוענקים לילדים זכויות של ממש, לא רק זכויות להגנה עליהם.
תמר גוז'נסקי: במסגרת תת ועדה אחרת אנחנו נדון בכל הנושאים שקשורים בילדים שנמצאים מחוץ לבית.
תמר גוז'נסקי: אנחנו נצטרך להגדיר מחדש את מעמדם של הורים אומנים לעומת הורים ביולוגיים, לדוגמה.
תמר גוז'נסקי: את זכויותיהם של ילדים לכתובת קבועה לפנות בתלונות כדי שלא יישכחו באיזה שהוא מקום.
תמר גוז'נסקי: את זכויותיהם של ילדים לכך שאם אמנם ייקבע ויתנהל דיון בעניינם אחת לכמה זמן באופן תקופתי על מנת שהם לא יישכחו באיזו מסגרת במשך כמה שנים.
תמר גוז'נסקי: אלה הן רק מקצת הסוגיות.
תמר גוז'נסקי: יכול להיות שבמסגרת השאלות והתשובות אני אוכל לענות על יותר מכך.
תמר גוז'נסקי: מכל מקום, מה שאני רק רוצה לומר, שאנחנו חברי הוועדה נעשה מאמצים כמיטב יכולתנו גם לתת ביטוי בעבודת הוועדה על השתתפות הילדים בעבודתנו, ולצורך זה אנחנו עכשיו יחד עם עמותת אשלים מתכננים פרוייקט שבו לכל אורך התהליך של עבודת הוועדה ישותפו הילדים בכל סוגייה שתעלה על הפרק בעבודה של הוועדה, ובכך יהיה ביטוי אמיתי לא רק בתור סיסמה לעיקרון שלפיו יש לשתף ילדים בכל החלטה שנוגעת לגורלם.
תמר גוז'נסקי: אני רוצה לסיים בכמה מלים לחברי הכנסת שנוכחים כאן.
תמר גוז'נסקי: מכיוון שעבודת הוועדה תיארך מספר שנים כי היא מקיפה את כל תחומי החיים של ילדים, אני מצפה שלא תחכו עד שעבודת הוועדה תסתיים, אלא תנהגו לפי הדרך שהציעה כאן חברת הכנסת גוז'נסקי, שכבר מעכשיו בכל עניין של ילדים יינתן ביטוי לעקרונות האמנה, לפחות בדרך זו שאנחנו נבדוק איזה השפעה יש לכל חוק על מצבם של ילדים, וגם נבדוק אם בעקרונות של האמנה יש ביטוי להצעות המוצעות.
תמר גוז'נסקי: מאחר ומדינת ישראל נטלה על עצמה מחויבות לנהוג על פי עקרונות האמנה, אני מציעה שיינתן לזה ביטוי כבר עכשיו בהצעות שמגיעות לשולחן הכנסת.
תמר גוז'נסקי: חברי הכנסת יכולים להיות הכוח המוביל שבעבר העניק הגנה לילדים ועתה יכיר גם בזכויותיהם האחרות.
תמר גוז'נסקי: יש לזכור כי יותר מכל ציבור אחר, ילדים, למרות שאנחנו שומעים שהם מהווים היום 2 מיליון, אין להם זכות בחירה, ולפיכך מוטלת אחריות כבדה ביותר על חברי הכנסת, כלפי ציבור הילדים, שקולם יישמע.
תמר גוז'נסקי: יש לתת ביטוי למעמד הילד בחברה, גם בסדר העדיפויות הלאומי, תוך התחשבות במספרם הגדול של הילדים.
תמר גוז'נסקי: כיום, למרבה הצער, סדר העדיפות הלאומי איננו מבטא לא את חלקם היחסי של הילדים באוכלוסייה, ולא את הצרכים שלהם.
תמר גוז'נסקי: כדי שתוכלו לשמש קול לאותם ילדים שבעתיד יהיו בעלי זכות בחירה וישפיעו על עתיד המדינה, ראוי היה לשתף ילדים בהליכי חקיקה, ולא רק בוועדת החינוך, אלא בכל הוועדות של הכנסת.
אברהם בורג: זה קורה.
אברהם בורג: סביונה רוטלוי: ולא רק כאקט סמלי, פופוליסטי, אלא מתוך הכרה בתרומתם הסגולית של ילדים לתרום לתהליך החקיקה.
אברהם בורג: בכך תתרמו לא רק להעצמת הילדים ולקידום מעמדם בחברה, בכך לא תביאו רק ליישום אחת העקרונות החשובים של האמנה, אלא תתרמו תרומה נכבדה לחינוך דור חדש של אזרחי המדינה שילמד להשתתף בתהליך הדמוקרטי וייטול על עצמו אחריות בניהולה בעתיד.
תמר גוז'נסקי: אני מודה לשופטת סביונה רוט-לוי אשר הציגה בפנינו גם את עבודת הוועדה, וגם את המחשבות והתכניות לעתיד.
תמר גוז'נסקי: אני רוצה לברך את חברי הכנסת שהצטרפו אלינו, ואת השר אלי ישי, שלא הבטיח את השתתפותו, ובכל זאת נכנס מפני שהוא חושב שהנושא מאוד חשוב ורק בגלל עומס התפקידים המוטלים עליו הוא לא יוכל להיות אתנו, ולכן הוא גם יצא.
תמר גוז'נסקי: לפני שנעבור לחלק השני, שינוהל על ידי יעל ארמוני, ויהיה חלק של שאלות ותשובות, אני רוצה להודות לשחקנית שירילי דשא שהסכימה לתרום מהידע, מהיכולת, מהמיומנות המקצועית שלה, והיא תופיע כאן עכשיו בקטע מהצגה שזכתה בשעתה בפרס בתיאטרון- נטו.
תמר גוז'נסקי: ההצגה נקראת "דרמה קטנה" בבימויו של רוני ניניו, בהפקת תיאטרון חיפה.
תמר גוז'נסקי: ואני מודה לה.
תמר גוז'נסקי: (השחקנית שירילי מופיעה בקטע מההצגה "דרמה קטנה")
תמר גוז'נסקי: תודה לשחקנית שירילי דשא שהמחיזה והמחישה לנו פרק בחינוך.
תמר גוז'נסקי: אנחנו עוברים לחלק השני, ותרשו לי להיפרד מיושב ראש הכנסת שעסוק בעיסוקים נוספים ולהודות לו שהוא כיבד אותנו בנוכחותו.
תמר גוז'נסקי: אני רוצה להזמין בבקשה את יעל ארמוני, יושבת ראש מועצת התלמידים והנוער הארצית.
תמר גוז'נסקי: ולפי העקרון שקבענו לעצמנו - הנוער ינהל את הישיבה, יעל תנהל את הישיבה, יעל תיתן רשות דיבור לבני נוער שהכינו שאלות, והנוכחים פה כמיטב יכולתם יענו לשאלות.
תמר גוז'נסקי: אם יש לך איזה שהוא קושי, אנחנו נעזור.
תמר גוז'נסקי: בבקשה יעל.
תמר גוז'נסקי: יעל ארמוני: מכובדי על שולחן הנשיאות, נציגי הארגונים השונים, נציגי משרד החינוך, וחבריי בני הנוער.
תמר גוז'נסקי: ראשית אני רוצה להודות לחברי הוועדה לקידום מעמד הילד בראשותה של חברת הכנסת תמר גוז'נסקי על היוזמה הכל כך מבורכת הזאת, וחשוב לי להגיד שהכוונה היא יסוד המעשה, כך נוכחתי לדעת.
תמר גוז'נסקי: אבל אנחנו בני הנוער פרקטיים, אנחנו לא אוהבים לשבת הרבה, אנחנו אוהבים לעשות, וכך גם בנושא הזה.
תמר גוז'נסקי: בואו לא נסתפק בהצהרת כוונות.
תמר גוז'נסקי: אנחנו – מועצת התלמידים והנוער הארצית, הגוף הנבחר והמייצג של כלל התלמידים ובני הנוער במדינה - פועלים מזה עשר שנים על פי רוח האמנה הבינלאומית לזכויות הילד בפעילויות שונות, כמו פעילויות למען ילדי הארץ והעולם, ילדי רואנדה וקוסובו, שמירה על זכויות התלמידים והנוער במדינה באמצעות פתיחת אתר האינטרנט, הטלמסר והטלנוער.
תמר גוז'נסקי: קשר הדוק עם גופים הפועלים למען רווחת וזכויות הנוער, כגון: אב"י, והקו הפתוח של משרד החינוך, ועוד גופים נוספים ורבים.
תמר גוז'נסקי: כנסים עירוניים, מחוזיים, ארציים בנושאי זכויות, אמנות ותקנונים שמטרתם עיצוב גופים דמוקרטיים המאפשרים לכל ילד לגבש דעות משלו בחופשיות, ולקבל משקל ראוי בקרב המבוגרים, ועוד פעילויות רבות ונוספות.
תמר גוז'נסקי: במשך המושב הקרוב נקיים פאנל בו יציגו חבריי בני הנוער שאלות לנציגי הממשלה, משרד החינוך והכנסת היושבים עמנו.
תמר גוז'נסקי: בני הנוער מייצגים סקטורים שונים של האוכלוסייה.
תמר גוז'נסקי: לאחר מכן, ישיב הנשאל לשאלה.
תמר גוז'נסקי: אני מבקשת מהמשיבים לעשות זאת בקצרה ולעניין, כדי שבאמת נוכל גם לשמוע את כל השאלות וגם את כל התשובות כי זה מאוד חשוב לנו.
תמר גוז'נסקי: לאחר שענה, תינתן לשואל או לשואלת ההזדמנות לשאול שאלת המשך אם התשובה לא סיפקה אותו.
תמר גוז'נסקי: נתחיל באלכס שמרוב שיפנה את השאלה שלו לחבר הכנסת אמנון רובינשטיין, יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט.
אלכסנדר שמרוב: אני מייצג את מחוז חיפה במועצת התלמידים והנוער הארצית.
אלכסנדר שמרוב: אני בכתה י', בית ספר כי"ח אליאנס בחיפה.
אלכסנדר שמרוב: השאלה שלי היא: ידוע לכולנו שלרוב בני הנוער בני 16, בני גילי, יש דעה פוליטית מגובשת ואיתנה.
אלכסנדר שמרוב: מדוע בכל זאת אין מאפשרים את זכות ההצבעה בבחירות לבני 16, גיל קבלת תעודת הזהות?
אמנון רובינשטיין: אלכסנדר, קודם כל אני רוצה לומר שהרעיון של הורדת גיל ההצבעה הוא רעיון נכון.
אמנון רובינשטיין: ועדת החוקה, חוק ומשפט לא יוזמת חוקים, היא מקבלת חוקים שעוברים אליה ממליאת הכנסת לאחר קריאה טרומית אם מדובר בהצעת חוק פרטית, או בהצעת חוק ממשלתית.
אמנון רובינשטיין: הממשלה בדרך כלל לא מציעה הצעות חוק בענייני בחירות, ייתכן וחברי כנסת יאמצו את הרעיון שלך, ואז אם זה יגיע לוועדה, אפשר יהיה לקדם את זה.
אמנון רובינשטיין: ההתרשמות שלי היא שתלמידי י"א ו-י"ב בהחלט יש להם דעה פוליטית מגובשת שזכאים לבחור, אני גם חושב שזה רעיון טוב שהם ייכנסו למעגל ההשתתפות בדמוקרטיה הישראלית בגיל צעיר ולפני שהם נכנסים לצבא.
אמנון רובינשטיין: אני בכלל מאמין גדול מאוד בשיתוף תלמידים, ואני רוצה לומר שבכל בתי הספר שבהם הוגדרו זכויות וחובות של תלמידים שנכנס מומנט קהילתי במסגרת ניסוי שעשה משרד החינוך בשנים 1994-1995 , בכל בתי הספר האלה היו תוצאות יוצאות מהכלל.
אמנון רובינשטיין: קודם כל ירדה מאוד רמת האלימות וגם רמת התוקפנות המילולית, וגדלה מאוד המוטיבציה, בעיות המשמעת ירדו.
אמנון רובינשטיין: יש לנו בתי ספר גם יסודיים וגם על-יסודיים שבהם שיתוף הורים-תלמידים ומורים, המשולש החשוב הזה, וההגדרה המדויקת של זכויות התלמידים במסגרת מועצת תלמידים ובמסגרת אחרת עם חוקה שכתבנו וגם משרד החינוך ביחד עם התלמידים, התוצאות היו ממש מדהימות.
אמנון רובינשטיין: אני שוחחתי על כך עם שר החינוך הנוכחי, עם עמיתי וידידי יוסי שריד, ואני חושב שהמשרד ימשיך ללכת, איציק, בכיוון הזה.
אמנון רובינשטיין: התוצאות הן באמת יוצאות מהכלל.
אמנון רובינשטיין: יש בית ספר אחד בנתניה, אני לא רוצה להזכיר את שמו, שעבר למשטר כזה עקב פעולה של ידידתנו יהודית קרפ, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, אני כן אזכיר את שמו – בית ספר "איתמר" בנתניה, שעבר למשטר של לימוד חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, וגם הפעלה של כבוד האדם וחירותו במשטר בית הספר שבו המנהלת וחבר המורים אמרו שהם עברו מלילה ליום, תוך שנה-שנתיים השתנתה האווירה לחלוטין.
אמנון רובינשטיין: לכן אני מאמין גדול מאוד בשיתוף תלמידים, צעירים וצעירות בחיים הפוליטיים של ישראל.
אמנון רובינשטיין: אם תאומץ הצעת חוק כזאת על ידי חברי כנסת ותוגש, אני כיושב ראש ועדה אקדם את הדיון בה.
אמנון רובינשטיין: תודה.
יעל ארמוני: את השאלה הבאה תפנה אמירית רוזן לשר מיכאל מלכיאור:
אמירית רוזן: אני תלמידה בבית ספר פלך בירושלים.
אמירית רוזן: אני מבקשת לשאול: מה אתה מתכוון לעשות על מנת להגן על זכויותיהם של ילדי העובדים הזרים לפי האמנה הבינלאומית שישראל חתומה עליה?
מיכאל מלכיאור: אני יכול לדבר בקול רם, בתפקידי הקודם כרב לא היו יכולים להירדם בדרשות, אז אשתדל להמשיך באותו כיוון.
מיכאל מלכיאור: אמירית, את מעלה שאלה מאוד יסודית, שאלה מאוד עמוקה בחברה ישראלית, שאלה שקשורה בכלל לגישתנו לעובדים הזרים, וכמובן גם לילדים של העובדים הזרים, דבר שאנחנו מעט מאוד מטפלים בחברה הישראלית.
מיכאל מלכיאור: אחרי שנודע לי אתמול בלילה שאת עומדת לשאול אותי את השאלה הזאת, ניסיתי קצת לברר מה בדיוק המצב, ואף אחד לא היה יכול לענות לי, זה אומר שאנחנו לא טיפלנו במצב כמו שצריך.
מיכאל מלכיאור: אני רוצה להגיד לך משהו מאוד יסודי לגבי גישתי לעניין, גם בתור שר וכחבר כנסת נוכל להתקדם בכיוון הזה.
מיכאל מלכיאור: במגילת העצמאות כתוב דבר מעניין: שהאומה היהודית שלנו נולדה בארץ ישראל.
מיכאל מלכיאור: לפי המסורת היהודית זה דבר לא נכון.
מיכאל מלכיאור: האומה היהודית נולדה לפי המסורת שלנו במצרים, ולפי חלק גדול מאוד מהמפרשים הם אמרו שכל התקופה הזאת של עבדות מצרים באה כדי ללמד אותנו כדבר יסודי לפני שבכלל הפכנו להיות אומר, איך לטפל בעובדים זרים.
מיכאל מלכיאור: זאת אומרת, הפסוק שכתוב הכי הרבה פעמים בתורה ושלצערנו מישהו לקח מספריים וקצת צינזר מהתורה, הוציא מהתורה, זה "ואהבתם את הגר, כי גרים הייתם בארץ מצרים" שגם מזה נובעת גישתנו הבסיסית לאחר בתוך החברה.
מיכאל מלכיאור: מבחינתי, כל גישתי גם לתורה, גם לחברה הישראלית כחברה יהודית ודמוקרטית, נגזרת מהדבר הזה.
מיכאל מלכיאור: בגלל זה נולדנו, בגלל זה היינו לעם ובגלל זה קיבלנו גם את עצמאותנו.