GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סימה ואקנין גיל:
 שימו לב גם שמי שתוקף את ההגדרה ומי שמנסה לקעקע אותה עושה את זה בדיוק על האלמנט הזה של הבידול בין שנאת יהודים לבין שנאת ישראל והציונות
סימה ואקנין גיל:
 ולכן, אנחנו צריכים לחזק את הסיפור הזה של ההגדרה ולקדם אותה
סימה ואקנין גיל:
     התנועה למאבק באנטישמיות חרטה על דגלה את סיפור הגדרת IHRA
סימה ואקנין גיל:
 זה נמצא אצלנו כמחויבות, אנחנו מקדמים את הדבר הזה
סימה ואקנין גיל:
 אנחנו עוקבים מזה מספר שנים על אימוץ ההגדרה, ולאחרונה באופן הרבה יותר ברור, גם על היישום של ההגדרה
סימה ואקנין גיל:
 ואני רוצה להגיד רק כמה מסרים לגבי זה
סימה ואקנין גיל:
 אחד, אנחנו רואים שיש צורך בהבנה בהגדרה בכל מיני מקומות בכל הרמות השונות
סימה ואקנין גיל:
 עדיין יש ויכוח על איזו הגדרה ואיך להשתמש בה
סימה ואקנין גיל:
 יש עלייה קבועה, לטעמנו, היא מעט איטית ממה שהיה צפוי
סימה ואקנין גיל:
     יש לשים לב שבתוכניות שונות שאימצו מדינות שונות, מארצות הברית דרך גרמניה ואחרות – הגדרת IHRA בדרך כלל מופיעה כהגדרה הבלעדית אם לא המרכזית
סימה ואקנין גיל:
 האו"ם, דווקא האו"ם הוא היחיד שעדיין לא יצא עם תוכנית
סימה ואקנין גיל:
 ולכשיעשה הדבר הזה, היה אמור לקרות השנה בספרד, אנחנו צריכים לדחוף שהגדרת IHRA תהיה ההגדרה היחידה שבה נעשה שימוש
סימה ואקנין גיל:
     אנחנו העברנו פוקוס לעבודה ברמה הלוקלית, כי בסוף אימוץ הגדרה זה משהו אחד, אבל ליישם אותה ולפעול, זה כנראה מביא אותנו לרמה הלוקלית
סימה ואקנין גיל:
 וגילינו שראשי ערים וראשי רשויות ומחוזות ומדינות בתוך מדינות פדרליות – הרבה יותר קל לעבוד איתם ובעצם להפוך את ההגדרה למשהו ממשי
סימה ואקנין גיל:
 מאוד מתסכל שבארצות הברית, שבה יש התפרצות, אין לי מילה אחרת, לאנטישמיות בקמפוסים, אוניברסיטאות זה אחד המקומות שפחות מאמצים את ההגדרה, ואם לא, יש שם ויכוח בדיוק לכיוון ההפוך
סימה ואקנין גיל:
 והשנה, למשל, רק אוניברסיטה אחת אימצה אותה
סימה ואקנין גיל:
      אני רוצה לומר שני מסרים כלליים גם בשם התנועה וגם בשמי באופן אישי
סימה ואקנין גיל:
 אני חושבת שמדינת ישראל, זה נאמר פה גם על ידי חברת הכנסת וגם על ידי צ'ארלס, ואני רוצה לחזק את זה, גם אמרתי את זה בזמנו כשהייתי מנכ"ל המשרד
סימה ואקנין גיל:
 מדינת ישראל חייבת להגדיר את סוגיית האנטישמיות, וקמפיין הדה-לגיטימציה, שהיום הוא חלק מובלע בתוך הדבר הזה - כאיום מתפתח עם פוטנציאל להשפעה אסטרטגית
סימה ואקנין גיל:
 אני רואה בזה לא פחות מאיום לביטחון הלאומי של העם היהודי היושב בישראל והיושב בגלות, או מחוץ לישראל, גלות זה לא מילה טובה
סימה ואקנין גיל:
     אני חושבת שאנחנו צריכים לקחת הובלה על הדבר הזה, גם בשם היותנו מרכז לעם היהודי
סימה ואקנין גיל:
 והמסר השני הוא שאירועי ה-7 באוקטובר ומה שבא בעקבות זה, חד משמעית, מחדדים לנו את הקשר החשוב הם יהדות התפוצות בכל הרמות
סימה ואקנין גיל:
 זה נכס אסטרטגי ואנחנו צריכים לשמר את זה מכל משמר
סימה ואקנין גיל:
 והמסר הוא למשרד התפוצות, לדעתי, יש את הכוח לעשות את החיבור הכי נכון והכי אסטרטגי בין שני המאמצים האלה, בגלל שהיום הכול נמצא במקום אחד ולא מפוזר
סימה ואקנין גיל:
 וזו קריאה שלי מפה למשרד, באמת לקחת את זה בצורה הזאת
צגה מלקו:
תודה רבה, תא"ל במיל' סימה
צגה מלקו:
 עכשיו נעבור לאחרון הדוברים, תום יוחאי
תום יוחאי:
תודה רבה
תום יוחאי:
 אני תום יוחאי, מארגון "CAMERA ON CAMPUS"
תום יוחאי:
 אנחנו ארגון שכבר עשרות שנים עוסק בכל העניין הזה של ההסברה ישראלית בקמפוסים, וגם במאבק באנטישמיות שקורת בקמפוסים
צגה מלקו:
איזה קמפוסים? באיזה מקום?
תום יוחאי:
בארצות הברית, ברחבי צפון אמריקה, בריטניה, וגם בישראל
תום יוחאי:
 לצערי, אנחנו גם לא חפים מכל גל האנטישמיות הזה של אנטי-ישראליות בקמפוסים בישראל
תום יוחאי:
 וקודמיי אמרו, דיברו על הגדרת האנטישמיות של IHRA, שזו לא הגדרה פוליטית, זו לא הגדרה שיוצאת כנגד מדינה פלסטינית
תום יוחאי:
 זו בעצם הגדרה שאומרת שאנטישמיות ואנטי-ציונות זה היינו הך
תום יוחאי:
 וחשוב להגיד שיש פה הרבה אנשים עם קשרים לממשלות שונות, לארגונים שונים, למוסדות שונים, וכבר מאות של ארגונים בעולם אימצו את ההגדרה הזאת, שהיא לא אמורה איכשהו, בצורה כזאת או אחרת, לפגוע באוכלוסייה הפלסטינית או ברצון כלשהו למדינה פלסטינית
תום יוחאי:
     ועצם זה שמוסדות שונים יאמצו את ההגדרה הזאת, יהיה להם בעצם גם מחויבות בכל פעם שמשווים את ישראל לנאצים, בכל פעם שתוקפים יהודים על עצם זה שהם יהודים, בעצם יהיה כוח חוקתי לפעול נגדם
תום יוחאי:
 כי בינתיים, להרבה מוסדות, כמו שתא"ל סימה לפניי דיברה, היא אמרה שרק מוסד אחד בארצות הברית אימץ את ההגדרה הזאת
תום יוחאי:
 ובזה שנוכל לפעול שמוסדות אחרים בעולם יאמצו את ההגדרה הזאת, ככה נוכל גם למגר את האנטישמיות
תום יוחאי:
 תודה רבה
צגה מלקו:
 כבוד השר שיקלי, סיכום
עמיחי שיקלי:
אני רוצה להודות קודם כול לכל מי שטרח, הגיע, בארץ ומעבר לים, לקחת חלק בדיון הזה
עמיחי שיקלי:
 אני חושב שזה היה דיון חשוב מאין כמותו
עמיחי שיקלי:
 אני מבקש שוב להודות לך, עמית, על שעות אינסופיות של עבודה על הדוח הזה, וגם על הפעילות שמתבצעת בנושא
עמיחי שיקלי:
 אני רוצה לסיים בדברים, ציינתי את חיים הרצוג – אני חושב שזה היה אחד הנאומים החשובים בדברי ימי ימינו
עמיחי שיקלי:
 כמה מתוך דבריו אז בשנת 1975: "אכן הולם הוא, אדוני הנשיא, שדיון זה שהוא מזימה להסיט את המזרח התיכון מצעדיו לקראת שלום", ואגב, זה מדהים כמה שמאורעות ה-7 באוקטובר הם גם מזימה להסיט את המזרח התיכון מצעדיו לקראת נורמליזציה, לקראת שלום
עמיחי שיקלי:
      הדברים חוזרים על עצמם – "משנערך באווירה אנטישמית קשה ייערך ביום השנה של הלילה ההוא"
עמיחי שיקלי:
 הדיון הזה, היום אנחנו מקיימים את הדיון ביום השואה הבינלאומי, אז הדיון היה בעצם בציון של ליל הבדולח
עמיחי שיקלי:
 ואז הוא אומר את הדבר הבא: "אכן הולם הוא, אדוני הנשיא, שארגון האומות המאוחדות, שהחל דרכו כברית אנטי-נאצית, ימצא עצמו 37 שנים מאוחר יותר הולך ונעשה מרכז האנטישמיות של העולם
עמיחי שיקלי:
 היטלר היה מרגיש עצמו בבית במספר הזדמנויות במשך השנה שעברה אם היה מקשיב לדיונים בפורום הזה, ומעל הכול, לדיון על הציונות
עמיחי שיקלי:
 עצוב מאוד לחשוב לאיזו רמה נגרר האו"ם, אם מוטל עלינו לעמוד מול מתקפה על הציונות, התקפה זו נותנת תוקף לא רק להתקפה אנטי-ישראלית מהסוג המכוער ביותר, אלא גם להתקפה על היהדות"
עמיחי שיקלי:
     אני חושב שהרצוג, ביחד איתו, יגאל אלון, באותה העת שר החוץ, כבר עמדו בחדות ובזריזות על מה שלהרבה לקח עשרות שנים להבין, עד כמה המתקפה פה היא לא נגד מדינת ישראל והיא לא נגד הציונות גרידא; היא מתקפה נגד היהדות
עמיחי שיקלי:
      "אחת הדתות העתיקות והמבוססות ביותר בעולם
עמיחי שיקלי:
 דת שנתנה לעולם את ערכי האנוש של התנ"ך, דת ששתי דתות אדירות אחרות – נצרות ואסלאם – נבעו ממנה
עמיחי שיקלי:
 האם אין זה טרגי לחשוב שאנו כאן באספה בשנת 1975 הוגים התקפה גסה על דת אדירה ומבוססת זו? היהדות שנתנה לעולם את התנ"ך, עשרת הדיברות, הנביאים הגדולים: משה, ישעיהו, עמוס
עמיחי שיקלי:
 שהעניקה לעולם הוגים עצומים: רמב"ם, שפינוזה, מרקס ואיינשטיין
עמיחי שיקלי:
 שהעניקה לעולם מגדולי האומנים, ואחוז גבוה ביותר של זוכים בפרסי נובל למדע
עמיחי שיקלי:
      הצעת ההחלטה נגד הציונות התקבלה במקורה לגנות גזענות וקולוניאליזם
עמיחי שיקלי:
 בנושא זה היינו יכולים להגיע להסכמה שהייתה יכולה להיות בעלת חשיבות עצומה כולנו ולעמיתנו האפריקנים במיוחד
עמיחי שיקלי:
 אך הנה אנו רואים כיצד קבוצות מדינות, שיכורות מהרגשת העוצמה של רוב אוטומטי, מכוונות את האו"ם בתמרון מתועב על ידי השימוש ברוב הזה להשוואת הציונות עם הנושא העומד לדיון
עמיחי שיקלי:
 אינני עומד על דוכן זה כדי להגן הערכים המוסריים וההיסטוריים של העם היהודי
עמיחי שיקלי:
 הם אינם זקוקים להגנה, הם מדברים בעד עצמם
עמיחי שיקלי:
 הם נתנו לאנושות הרבה מאוד מגדולתה ונצחיותה
עמיחי שיקלי:
      אני בא לכאן כדי לקטרג על שתי עוולות אדירות המטילות אימה על כל חברה, ועל חבר האומות במיוחד, ואלו הן השנאה והבערות
עמיחי שיקלי:
 שתי עוולות אלה מהוות את הכוח המניע מאחורי מציעי החלטה זו ותומכיה"
עמיחי שיקלי:
      אני עוצר כאן כי אין זמן לקרוא את הנאום כולו
עמיחי שיקלי:
 אבל, אולי דבר אחרון שצריך לשים אליו - הנשק הכי גדול שיש היום לאנטישמיות בעולם זה הבערות, זה היעדר הידע
עמיחי שיקלי:
 והמחקר הכי משעשע וטרגי שנחשפנו אליו לאחרונה היה בברקלי, ששם שאלו את הסטודנטים "from the river to the sea" אתם יודעים מה זה הנהר ומה זה הים? ופחות מ-50% ידעו לתת את התשובה
עמיחי שיקלי:
      ובנימה מעט הומוריסטית זו ומתוך בטחון בצור ישראל, אנחנו מסיימים את הדיון החשוב הזה
עמיחי שיקלי:
 תודה רבה לכל המשתתפים
עודד פורר:
אני מתכבד לפתוח שוב את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות
עודד פורר:
 אני מקווה שהיא תהיה יותר רגועה מהישיבה הקודמת
עודד פורר:
 הנושא הוא סטטוס התמודדות עסקים של עולים חדשים במלחמת 'חרבות ברזל'
עודד פורר:
 זאת ישיבת מעקב מיום 4 בדצמבר 2023
עודד פורר:
 הדיון הזה הוא דיון מעקב לדיון שהתקיים בוועדה ומעקב גם לישיבות משותפות שקיימנו עם ועדת הכלכלה, שאז עלתה מצוקתם של בעלי העסקים העולים החדשים במלחמת 'חרבות ברזל'
עודד פורר:
 אנחנו ביקשנו מהסוכנות היהודית לייחד כספי סיוע לעסקים בבעלות עולים חדשים
עודד פורר:
 אך, הבקשה והציפייה העיקרית הייתה ממשרד העלייה והקליטה, לגבי חידוש פעילות הקרן לסיוע לעסקים לעולים חדשים, שסייעה בעבר לבעלי עסקים עולים חדשים רבים
עודד פורר:
     בסיכום הדיון הקודם ביקשנו ממשרד העלייה והקליטה והחשכ"ל לצאת למכרז חדש להפעלת הקרן לעסקים לעולים חדשים ולאפשר לגשת למכרז למועמדים גם שאינם רק בנקים, אלא ארגונים נוספים, כגון עמותות
עודד פורר:
 המכרז הקודם שהוציא משרד העלייה והקליטה נכשל מאחר שלא ניגשו אליו, אבל רק בנקים יכלו לגשת אליו
ולדימיר בליאק:
וזה היה לפני ארבע שנים
עודד פורר:
 משרד העלייה והקליטה התבקש לבצע אירועי חשיפה במתכונת של ירידי תעסוקה אעבור עולי חדשים בעלי עסקים, שיוכלו לחשוף את עסקיהם ופעילותם על מנת שייווצרו שיתופי פעולה ו"נטוורקינג"
עודד פורר:
 הבקשות האלה גם הועברו בכתב לשר העלייה והקליטה ב-11 בדצמבר 2023, לפני חודשיים
עודד פורר:
      לקראת הדיון הנוכחי אני מבקש לתת לנציגת החשכ"ל, שפשוט מסרה לוועדה שנציגי החשב הכללי ביקשו לקבל את הנתונים העדכניים ממשרד הקליטה כדי לסייע באפיון האתגרים והצרכים, אולם אלה טרם הועברו, וללא הנתונים לא יוכלו לבחון את בקשת הוועדה
עודד פורר:
 ובעצם לא נעשתה כל התקדמות
עודד פורר:
 לפני שנציגת החשכ"ל הולכת לדיון אחר, שתעלה פה
עודד פורר:
 היא בזום?
שחר בן צבי:
כן, שלום
שחר בן צבי:
 אז אנחנו ביקשנו לקבל חומרים, כפי שציינו בבקשה הכתובה שהעברנו לוועדה, כדי לנסות לאפיין את הצרכים של העולים שלא מקבלים היום מענה בקרן הנוכחית
שחר בן צבי:
 אתמול באחת וחצי בערך הועברו אלינו הנתונים, אז כמובן שלא יכולנו לגבש עמדה נחרצת או להבין את הצרכים הנוכחיים בתקופה הזו
שחר בן צבי:
 אני רק רוצה להגיד ליושב-ראש הוועדה שהיום הקרן לעסקים קטנים ובינוניים בערבות המדינה, פועלים בה 12 נותני אשראי שונים, שלא כולם מהמערכת הבנקאית
שחר בן צבי:
 חלקן הן חברות חוץ-בנקאיות, נותני אשראי חוץ-בנקאיים
שחר בן צבי:
 חלקן הן חברות כרטיסי אשראי
שחר בן צבי:
     זאת אומרת, היצע וגיוון מקורות האשראי בקרן הוא גדול ומגוון
שחר בן צבי:
 הגדול ביותר, למעשה, שקיים היום
שחר בן צבי:
 אני, כמובן, לא יכולה להתייחס שוב לנתונים הפרטניים, לאור המצב
שחר בן צבי:
 אם יש שאלות נוספות שתרצו שאתייחס אז אני לרשותכם
עודד פורר:
שחר, אני רק אציין, אני מניח שאת לא מכירה את הקרן שמשרד הקליטה הפעיל בזמנו, אבל התנאים שניתנו בקרן שמשרד הקליטה הפעיל היו שונים לחלוטין מהתנאים של הקרן בערבות המדינה
עודד פורר:
 גם ביכולת לקבל את ההלוואה, גם בשעות הייעוץ שמוצמדות למי שמבקש את ההלוואה, והליווי העסקי ובניית התוכנית העסקית
עודד פורר:
 וגם בתנאים עצמם
עודד פורר:
 התנאים עצמם היו משמעותית הרבה יותר טובים, מתוך הבנה שהיכולת של עולה חדש לקבל הלוואה עסקית, גם כזו שהיא בקרן ערבות המדינה, נמצאת בחסרון משמעותי לעומת אזרח ותיק
עודד פורר:
      כי כל עולה חדש נכנס לבנק – מטבע הדברים, הוא כבר במינוס
עודד פורר:
 לא מכירים את ההיסטוריה שלו, הוא עולה חדש, אז מטבע הדברים הוא כבר יותר בסיכון
עודד פורר:
 וכל התנאים, מכאן כבר נגזר עליו שרשור של תנאים של תנאים שפוגע ביכולת שלו להקים עסקים
עודד פורר:
 הקרן שפעלה במשרד הקליטה הייתה קרן שגם אחוז ההחזר שלה היה פנומנלי, לדעתי, בצורה בלתי רגילה, עם הרבה מאוד יתרונות משמעותיים לטובת העולים החדשים, שגם רבים מהם הועסקו בעסקים של עולים
עודד פורר:
 כי רואים שעסקים של עולים מעסיקים יותר עולים
עודד פורר:
     ולכן, הבקשה שלנו בעניין הזה היא חד משמעית – אנחנו חייבים קרן ייעודית של משרד הקליטה כפי שהייתה
עודד פורר:
 וכאן, כדי שהמכרז יצליח, שלא כמו המכרז הקודם, לאפשר לארגונים גם מהמגזר השלישי להיכנס לתוך התחום הזה, שהם לא נמצאים בתוך קרן ההלוואות ובתוך מה שנותן החשכ"ל היום
עודד פורר:
 אלא ארגון פילנתרופי שיודע לתת את הגרוש ללירה לטובת הנושא
עודד פורר:
 וגם זה עלה כאן
עודד פורר:
 לכן, ביקשנו את הבחינה של הקרן
שחר בן צבי:
אז אני רק אתייחס, אם אפשר
שחר בן צבי:
 אחד, יש לנו היום בקרן מסלול שנקרא מסלול עסקים והקמה
שחר בן צבי:
 שזה בעצם מסלול שהוא מיועד, לפחות בחלקו, לחלק מהקשיים שאתה תיארת – עסקים שאין להם שום מידע היסטורי ושום ידע בנקבילי בכדי לעשות את החיתום
שחר בן צבי:
 וכבר היום יש לנו הרבה מאוד הגשות במסלול הזה, אז אני כבר חושבת שאנחנו נותנים מענה במובן הזה
שחר בן צבי:
      ואני רוצה לשתף, למשל, במסלול המילואים שהשקנו בעקבות המלחמה עשינו שיתוף פעולה עם משרד הכלכלה וייעוץ "מעוף", ובעצם חיברנו בין הליווי שנותן מעוף לעסקים של משרתי מילואים לבין הקרן
שחר בן צבי:
 זאת אומרת, היועץ עצמו יכול להגיש את הבקשה לאותו משרד מילואים - - -
עודד פורר:
 אני מכיר את זה
עודד פורר:
 זה גם היה בעבר, בלי קשר למילואים, ולא רק למילואימניקים, דרך מעוף
עודד פורר:
 הם יכלו לעזור לך ומצמידים לך יועץ שמגיש
שחר בן צבי:
נכון
עודד פורר:
זה לא דומה
עודד פורר:
 לא לליווי במשרד העלייה והקליטה, שהוא גם ליווי שפתי
עודד פורר:
 גם מבחינת ההיכרות
עודד פורר:
 ואני אגיד לך יותר מזה
עודד פורר:
 גם כשמגיע בעל עסק, אז זה נכון שאין לך היסטוריה עסקית – יש לך היסטוריה על האזרח, על מי מגיע
עודד פורר:
 יש הבדל בין כל אחד שנכנס לבנק ואומר "אני רוצה להקים עסק" – יש גם את המשמעות של מי הבן-אדם שבא לבנק
עודד פורר:
 וזה חלק מהסיכונים שהבנק מנהל בכל אירוע ואירוע
עודד פורר:
 ומטבע הדברים, כשנכנס מישהו ואומר "אהלן", הוא לא אומר את זה בעברית כי הוא לא דובר עברית כל כך טוב, אלא הוא אומר את זה כנראה בשפת האם שלו – "אני עליתי למדינת ישראל לפני חצי שנה ואני רוצה לפתוח עסק" – אוטומטית הוא כבר נמצא במסלול אחר גם בבנק וגם בחברת האשראי
עודד פורר:
     לכן, הנכון ביותר הוא אותה קרן
עודד פורר:
 כפי שכבר הייתה במשרד העלייה והקליטה, והייתה מוצלחת
עודד פורר:
 הסיבה היחידה שאין קרן כזו היום היא כי פעם אחת עשו מכרז והמכרז נכשל והם פשוט לא ניסו עוד פעם, בתוך קורונה, בחירות, עניינים, סיפורים – כל מה שקרה פה בחמש השנים האחרונות
עודד פורר:
 בסך הכול מנסים לקחת משהו שעבד ולהחזיר אותו, ואפילו לטייב אותו
עודד פורר:
 זאת המטרה
עודד פורר:
 אירוס הומינר, משרד העלייה והקליטה
שחר בן צבי:
אז, כבוד יושב-הראש, אולי אם אפשר לנסות לעשות שיתוף פעולה בין משרד העלייה והקליטה ובינינו, כדי שזה לא יהיה סוכן של מעוף, לצורך העניין, שיעשה את הליווי, אלא מישהו מטעם המשרד עצמו
שחר בן צבי:
 אנחנו יודעים לעשות את החיבור
עודד פורר:
זה בסדר, נכון, רק אני אומר עוד פעם, אני, תסלחי לי, אני יכול לתת לך עכשיו את רשימת הריג'קטים שלי על הקרנות של החשב הכללי ועל הלוואות בערבות המדינה לעסקים
עודד פורר:
 לא, אני אומר שוב, במקרה הזה, צריך משהו שהוא ייעודי בהיבט של עולים חדשים
עודד פורר:
 זה גם לא באותם היקפים
עודד פורר:
 זה אפילו לא מתקרב לסכומים של הקרנות שאתם העמדתם לעסקים
עודד פורר:
 שזה בסדר, שם זה דיון אחר בהיבט הכללי, הכלל משקי
עודד פורר:
      אבל, לא לחינם ישנו משרד עלייה וקליטה, ואני מדבר בתקופות אחרות יותר פשוטות, שהיה יותר קל לקבל בהן אשראי, ידע והעמיד את הקרן הזו
עודד פורר:
 ועובדה שהיא עבדה
עודד פורר:
 עובדה שנכנסנו אליה
עודד פורר:
 וגם התנאים, תנאי ההלוואה שניתנו שם, היו הרבה יותר טובים, באופן משמעותי
עודד פורר:
 ומשרד העלייה והקליטה לקח על עצמו את הסיכון, אגב, מה שהיה בהתחלה זה היה 100-100
עודד פורר:
 זאת אומרת, משרד העלייה והקליטה הקצה את מלוא הסכום לטובת העניין הזה
שחר בן צבי:
אז אני אגיד שיש לנו בקרן למשל שיתוף פעולה עם משרד החקלאות
שחר בן צבי:
 יש לנו מסלול חקלאיים
עודד פורר:
אני לא אשכנע אותך, אני מבין
עודד פורר:
 את כל פעם תלכי איתי למשרד אחר
שחר בן צבי:
לא, אתם רוצים שמשרד העלייה והקליטה יצא למכרז, ישקיע זמן ומשאבים בלעשות את הדבר הזה? בסדר
שחר בן צבי:
 אם יש לו את התקציב ואת היכולת והוא יודע להציב שם תנאים יותר טובים מהתנאים בקרן, בבקשה, שיעשה את זה
שחר בן צבי:
 אין לי, אני לא יכולה, אם זו דעתך, בסדר גמור
שחר בן צבי:
 אם יש למשרד את התקציב, את היכולת, את המשאבים לצאת למכרז ולהשיג תנאים יותר טובים מהתנאים של הקרן – בסדר גמור
שחר בן צבי:
 אין לי מה להגיד בנושא
עודד פורר:
כן, בבקשה, בואי תשמעי רגע את נעמה אור, מנכ"לית Spark, מהסוכנות היהודית
נעמה אור:
שמי נעמה אור, אני מנכ"לית של SparkIL, שאנחנו נותנים הלוואות ללא ריבית בכלל לעסקים קטנים במדינת ישראל, וביניהם יש לנו כיום מעל 30% עולים חדשים
נעמה אור:
 12 החברות שמנית אותן שיכולים להגיש לקרן, הן כולן חברות
נעמה אור:
 ואנחנו מדברים על איך אפשר להגדיל את, מה שמדבר עליו יושב-הראש ומה שאנחנו מתחילים לקדם מול המשרד, הוא איך אפשר להגדיל את זה שהמכרז הזה יהיה פתוח גם לעמותות
נעמה אור:
 אנחנו מגייסים כסף פילנתרופי מאוד משמעותי
נעמה אור:
 כבר הגדלתי את הקרן ל-30 מיליון שקלים במהלך המלחמה, מכיוון שאנשים רוצים לסייע ולעזור לעסקים קטנים בארץ ולעזור לעולים החדשים
נעמה אור:
     אז הרעיון הוא לפתוח את המכרז למשהו מעבר למה שיש כיום, לתפור משהו ייעודי יחד עם משרד העלייה והקליטה, יחד איתכם, בשביל לעזור ספציפית לעסקים הזעירים והקטנים, שלא רלוונטיים בהכרח רק למסלולים של ה-12 חברות
נעמה אור:
 זה מבורך, ואפשר גם לייצר משהו נוסף שמותאם יותר
שחר בן צבי:
אני אשמח שניפגש, נעמה, ולשמוע מכם את הדברים
נעמה אור:
בשמחה
שחר בן צבי:
אני רק רוצה להגיד לוועדה שכל מי שיש לו רישיון למתן אשראי יכול להשתתף בקרן, והוגשה בקשה לאחרונה של עמותה, שאני כמובן לא אנקוב בשמה היות והתהליך בבחינה, בקשה להצטרפות לקרן ואנחנו בוחנים את הבקשה
שחר בן צבי:
 זאת אומרת, הקרן לא סגורה למתן אשראי על ידי הלוואות, כן? אנחנו לא
נעמה אור:
נכון, שחר, אני מכירה את העמותה כי היא אחד הבעלים של spark, העמותה הזאת, יחד עם הסוכנות היהודית
נעמה אור:
 אבל, אנחנו, כגוף שנותן אשראי ללא ריבית, אנחנו, יש לנו רישיון של רשות שוק ההון לתיווך אשראי, כי בסוף אנחנו פלטפורמה של P2P – לגייס את יהודי התפוצות וישראלים אחד למען השני במיקרו-לנדרס, בשביל ההלוואות האלה
נעמה אור:
 ולכן, אנחנו לא ניגשים למכרז הזה
נעמה אור:
 ובשביל זה אנחנו רוצים לייצר משהו ייעודי, ספציפי, יחד עם משרד העלייה והקליטה לעולים החדשים ובשיתוף פעולה איתכם
נעמה אור:
 זה פשוט להוסיף את הסל, להגדיל אותו
עודד פורר:
 אירוס, בבקשה
אירוס הומינר:
צוהריים טובים, כבוד יושב הראש
אירוס הומינר:
 באמת כמו שאמרה שחר, בהמשך לפגישה שהתקיימה סוכם שבאמת יועברו נתונים על מנת שהם ישקלו את העניין
אירוס הומינר:
 הסברנו את הגישה שלנו במובן של מה הסיבות שהעולים לא מקבלים אשראי בקרן בערבות המדינה, וסוכם באמת שיוגשו נתונים
אירוס הומינר:
 עכשיו, ברשותך, אני אציג אותם ממש בקצרה
אירוס הומינר:
 אז ככה, מהנתונים שעלו - - -
שלומית אבינח:
למה לא העברתם לוועדה?
אירוס הומינר:
את צודקת, זו טעות שלי, אני מתנצלת
אירוס הומינר:
 מסתבר שאתמול הייתה טעות והנתונים היו צריכים לעבור לפני כן למשרד האוצר
אירוס הומינר:
 זו טעות שלנו, אני מתנצלת, זה יועבר אליכם
אירוס הומינר:
      אז בכל אופן, מה שעולה מהנתונים, בעצם לקחנו את כל מבקשי האשראי במעלו"ת
אירוס הומינר:
 מעלו"ת זה מרכזיים עסקיים לעולים ותושבים חוזרים, שמשרד העלייה והקליטה מפעיל אותם באמצעות האגף
אירוס הומינר:
 ומה שעלה זה הנתונים הבאים; סך הכול הוגשו לקבלת אשראי 92 אנשים בלבד, שזה מספר נמוך מאוד
אירוס הומינר:
 וזה מתוך תובנה של העולים שהם לא יקבלו, שאין להם סיכוי לקבלה
אירוס הומינר:
 אז אנחנו מדברים על 92 לכלל הקרנות שקיימות לקבלת אשראי
אירוס הומינר:
     עכשיו, כשמנתחים את הנתונים עולה שמתוך ה-92, 19 תיקים הוגשו לקרן בערבות המדינה
אירוס הומינר:
 19 בלבד ,כאשר מתוכם 68% נדחו, 13 נדחו
אירוס הומינר:
 יש 5 שאושרו, ואחד נמצא כרגע בתהליך
אירוס הומינר:
 אני מקווה שהוא כן יצליח איכשהו לשנות את המספרים
אירוס הומינר:
 השאר הוגשו לקרנות אחרות, כאשר סך הכול, גם שם המספרים - - -
עודד פורר:
את הנתונים האלה העברתם לחשב הכללי?
אירוס הומינר:
כן, כן
אירוס הומינר:
הייתה טעות
עודד פורר:
אתמול העברתם?
אירוס הומינר:
כן, זה היה צריך לעבור כבר לפני שבועיים, אבל כתוצאה מטעות שנבעה אצלנו במשרד, אני מתנצלת, אבל זה הועבר רק אתמול, כתוצאה מזה שהוועדה העירה את תשומת ליבנו
אירוס הומינר:
 אני מתנצלת, הייתה כאן טעות פשוט של ההעברה
אירוס הומינר:
 הנתונים הבאים מראים שכמובן בקרנות אחרות זה נתונים אמנם גבוהים יותר, ממה שזכור לי 55%, אבל עדיין, גם במקומות אחרים, גם ב-spark יש אישורים בסך הכול יפים, אבל כמו שתיארתי, גם המספרים מאוד - - -
עודד פורר:
 מה לגבי אירועי החשיפה שביקשנו שתיזמו?
אירוס הומינר:
כן, אז ככה
אירוס הומינר:
 לגבי הנושא של אירועי החשיפה, אז קודם כול, נושא בנק ישראל, באותה ועדה אחרונה, הייתה פגישה איתם וסוכם שתהיה פעילות משותפת יחד עם הפרויקטורים
אירוס הומינר:
 הדיון יהיה בכל מה שקשור להעברות כספים
אירוס הומינר:
 סוכם גם שאנחנו נעשה יחד עם איגוד הבנקים, נפרסם את ההגדרות שצריך להגיש בפני העולים איך שהם מגיעים לארץ, נציג אותן בנמל התעופה עם הגעתם לישראל
אירוס הומינר:
 ונקודה שלישית שציינת כאן היא הנושא של, אנחנו נקיים שיתופי פעולה בעקבות ההערה של הוועדה
אירוס הומינר:
 אנחנו נקיים מול הרשויות המקומיות ונעשה את זה בקרוב
אירוס הומינר:
 עכשיו נראה לנו שהעיתוי קצת בעייתי
אירוס הומינר:
     אנחנו נקיים בקרוב, אני מקווה שבחודשיים הקרובים
אירוס הומינר:
 נקיים מול רשויות מקומיות שהן עתירות עולים, נבצע כנסים וירידים
אירוס הומינר:
 הרשות כאן היא מרכיב מאוד-מאוד משמעותי
אירוס הומינר:
 כידוע, יש בעיה קשה מאוד של כלל בעלי העסקים, כאשר אנחנו מגלים שבתוכם העולים, יש שם בעיה עוד יותר קשה
אירוס הומינר:
 כל נושא השיווק וכל נושא השרידות הם מאוד-מאוד בעייתיים
אירוס הומינר:
 ושוב, זה עולה כמו חוט השני, הנושא של האשראי
אירוס הומינר:
 אי אפשר פשוט להתעלם מזה
אירוס הומינר:
 זה נושא שחוזר כל הזמן
עודד פורר:
תראי, לגבי אירועי הנטוורקינג, שיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות הוא מבורך, אבל מה שאתם צריכים לעשות זה לעשות את זה ביחד עם כמה רשויות מקומיות
עודד פורר:
 כי לעסק ברחובות רלוונטי גם העולים שנמצאים בראשון
עודד פורר:
 ועסק בתל אביב, ויכול להיות שהעולה בכלל נמצא בנתניה והעסק בתל אביב
עודד פורר:
 לכן, אירועי נטוורקינג כאלה, זה נכון שאם מישהו מנהריה אז כנראה רחובות זה פחות
עודד פורר:
 אבל, אירועי הנטוורקינג האלה צריכים להיות אירועים של כמה רשויות ביחד
עודד פורר:
 אולי ברמה מחוזית
עודד פורר:
 ולהגיד שכל מחוז עושה אירוע
עודד פורר:
 לגבי כל חלקי הארץ, למעט באמת עוטף עזה והגליל, אין שום סיבה שלא לקדם את זה כבר עכשיו
עודד פורר:
     המשק חזר, בוודאי במרכז הארץ, לפעילות כמעט זהה
עודד פורר:
 אני חושב שאפילו עברה בחלק מהפרמטרים את מה שהיה לפני המלחמה
עודד פורר:
 לכן, זה בהחלט הזמן
עודד פורר:
 בעיקר נוכח מספרי העולים המטורפים שיש כאן לעומת מה שהיה בעבר
עודד פורר:
 כן, מישהו רוצה להוסיף?
נעמה אור:
אני יכולה להציע משהו לאירוס? אם כבר אנחנו עושים פה את הישיבה
עודד פורר:
אנחנו נעשה לכם פה את הישיבות
עודד פורר:
 נזמן אתכם וככה תעשו ישיבות
נעמה אור:
תעשי עכשיו כמה, ובקרוב יש את הכנס 'מוני' של כל הרשויות
נעמה אור:
 ואפשר אחר כך לקחת שתיים-שלוש שהצליחו ולהציג את זה שם לכל ראשי הרשויות, להראות מודל שכבר מצליח לכולם
נעמה אור:
 כי היום מגיעים עולים לכל כך הרבה רשויות, שזה יכול להיות משהו שיהיה רלוונטי לכולם
עודד פורר:
 בבקשה, דניאל לוין
דניאל לוין:
שלום
דניאל לוין:
 אני הייתי חוזר על מה שאני אומר לכם כל ישיבה, שאם אנחנו לא נרכז את האינפורמציה שיש לממשלה ברשתות, אם אנחנו לא נרכז את זה כאתר אחד ממשלתי ברוסית ונקדם את זה – התהליכים יהיו הרבה יותר איטיים
דניאל לוין:
 וכן, ראשי רשויות וראשי ערים ופגישות, אבל זה לוקח הרבה יותר זמן
דניאל לוין:
 זה לא מרוכז ולאנשים יהיה הרבה יותר קשה למצוא
דניאל לוין:
 זה לגבי זה
דניאל לוין:
      אני אוכל להגיד כמה דברים על בנק ישראל? לחזור על הישיבה הקודמת שלנו?
עודד פורר:
לא, זה לא נושא הישיבה
שלומית אבינח:
בקצרה
דניאל לוין:
אם אפשר בקצרה
עודד פורר:
בקצרה, כן
דניאל לוין:
היא מבקרת את מה שאנחנו סיכמנו בפגישה האחרונה, סליחה שאני אומר את זה
דניאל לוין:
 עכשיו, כבודו, ראש הוועדה, ביקש מבנק ישראל להתייחס לכל פנייה, כמו שזה היה כתוב ב-2 בפברואר, במכתב, לכל פנייה ולכל תלונה בכתב
דניאל לוין:
 זה לא קורה לחלוטין
שלומית אבינח:
מה זאת אומרת? הם לא מטפלים?
דניאל לוין:
לא, הם לא, אין שום תשובות בכתב, כמו שאנחנו דיברנו
שלומית אבינח:
אתם פונים בכתב והם לא עונים בכתב?
דניאל לוין:
לא אנחנו, אנשים שמתלוננים שיש להם בעיה, הם פונים בכתב ולא מקבלים שום דבר בכתב
שלומית אבינח:
הפונים שפונים בכתב ולא מקבלים מענה, אוקיי
דניאל לוין:
דיברנו על זה, אי אפשר לשים מעקב על הפעולות שלהם ואז אי אפשר להתלונן הלאה
דניאל לוין:
 דבר שני, דיברנו על זה שאם בנקים לא מבצעים את ההוראות שלכם, ההוראות של בנק ישראל, אז שום קנסות, שום דבר לא קורה
דניאל לוין:
 בנק ישראל לא נותן שום ענישות לבנקים על מה שהם לא עושים
עודד פורר:
קודם כול, בנק ישראל הוא לא הגורם הקונס, מה שאנחנו מדברים כאן זה המפקח על הבנקים
עודד פורר:
 הם אלה שהיו פה
דניאל לוין:
ודבר אחרון, כדוגמה ממש מדויקת, אנחנו פנינו לאדון טיבי לפני שלושה שבועות - - -
שלומית אבינח:
טיבי לא הוזמן לדיון הזה
דניאל לוין:
הוא היה אחד הנציגים שהוצג לנו כמישהו שיכול לעזור
עודד פורר:
איגוד הבנקים, כן
דניאל לוין:
ואנחנו פנינו אליו לפני שלושה שבועות עם שני דברים מאוד מדויקים
דניאל לוין:
 לא רק שלא קיבלנו תוצאה, פשוט לא קיבלנו תשובה
עודד פורר:
אז תעביר לנו בבקשה את הפניות ואנחנו נעביר אליו
עודד פורר:
 הוא פשוט לא בדיון כי זה לא נושא הדיון שלו
דניאל לוין:
בשמחה
דניאל לוין:
 אני רק התכוננתי לדבר על מה שעשינו דיון שעבר
עודד פורר:
 פניות שלא קיבלת עליהן מענה – תעביר לנו ואנחנו נדאג להעביר להם את זה
דניאל לוין:
תודה
אדם יבדייב:
אדם יבדייב, אני מנכ"ל חברה פרטית
אדם יבדייב:
 אני גם בן לעולים וגם עולה חדש בעברי, עליתי בגיל 16
אדם יבדייב:
 אני חושב שהבעיה הכי גדולה בכל מה שקשור לעניין זכויות העולים זה שהם פשוט לא יודעים שמגיע להם
אדם יבדייב:
 זה שכרגע אנחנו מדברים על זה ש-92 אנשים הגישו את הבקשה, זה לא כי ישבנו אנשים ואמרו "אין סיכוי שנקבל" – הם פשוט לא יודעים מזה
אדם יבדייב:
 הם פשוט לא יודעים שמגיע להם
אדם יבדייב:
אני גדלתי בנתניה והיום אני גר ברמת גן, ואני מכיר לא מעט אנשים שעלו לארץ ב-3-5 השנים האחרונות – יש מספיק קבוצות, בין אם זה קבוצות אינסטגרם, בין אם זה קבוצות שמתכנסות בתל אביב, בגבעתיים, של חבר'ה מגיעים מכל מיני
אדם יבדייב:
 כמו שאנחנו רואים, 46,000 עולים חדשים הגיעו לכאן מברית המועצות לשעבר
אדם יבדייב:
 אפשר להגיע להם שם, להביא לשם אנשים
אדם יבדייב:
 יש ערוץ נהדר, ערוץ 9
אדם יבדייב:
 אני חושב שכולם מכירים אותו
אדם יבדייב:
 אתם יכולים להביא בן אדם לשם ולהגיד "חבר'ה, יש לכם זכויות"
ולדימיר בליאק:
הייתי שם בבוקר
אדם יבדייב:
מישהו מטעמם שיבוא ויגיד להם "חבר'ה, יש לכם זכויות שאתם יכולים להגיש"
אדם יבדייב:
שאנשים באמת ידעו מזה