GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהודה לייב פיינברג:
 אני יהודה פיינברג, ראש אגף התקציבים בסוכנות היהודית, וגם אמון על הנושאים הכלכליים בתוך הסוכנות, כולל הסיוע לעסקים
יהודה לייב פיינברג:
 בשגרה יש לנו כמה כלים שאנחנו נותנים לסיוע לעסקים בעיקר קטנים, קטנים עד בינוניים, ביניהם גם את "Spark-IL", שזה באמת מיזם מהמם שייסדנו יחד עם "עוגן"
יהודה לייב פיינברג:
 אנחנו, וברגע שיש מצב של חירום אנחנו מייד נכנסים לפעולה ומקימים כלים
יהודה לייב פיינברג:
 כלים שונים לטפל בעסקים קטנים
יהודה לייב פיינברג:
 אותם סוגים של עסקים שאין להם גישה לבנקאות, אין להם גישה באמת להון, הם מאוד-מאוד פגיעים במצבים כאלה
יהודה לייב פיינברג:
      זה לא רק עכשיו, גם בתקופת הקורונה אנחנו ביקרנו יחד עם "עוגן" - - -
עודד פורר:
אנחנו ביקשנו בקרן ההלוואות שנתנה הסוכנות היהודית לטובת עסקים שנפגעו במלחמה, ביקשנו לתת שם או ניקוד או עדיפות או איזושהי התייחסות עם קריטריון מיוחד לעולים חדשים
יהודה לייב פיינברג:
כן
עודד פורר:
ביקשנו את זה בשבוע שעבר
עודד פורר:
 השאלה אם עשיתם עם זה משהו? בנושא הזה
יהודה לייב פיינברג:
אז קודם כול, כול מה שאנחנו מוציאים אנחנו מוציאים בהחלט גם לעולים חדשים
יהודה לייב פיינברג:
 ויש לנו כמובן את הקשר לעולים חדשים
יהודה לייב פיינברג:
 אנחנו גם מסרנו למשרד העלייה והקליטה את האינפורמציה על הכלים השונים שלנו, ואנחנו בקשר איתם כדי שזה יופץ
עודד פורר:
לא, לא ענית לי על השאלה
עודד פורר:
 זאת אומרת, הבנתי את התשובה אבל לא ענית על השאלה
עודד פורר:
 התשובה היא שלא
עודד פורר:
 אנחנו ביקשנו שבקרן ההלוואות שאתם נותנים לעסקים, השוטפת עכשיו, שניתנה כתוצאה מהמלחמה, שתהיה איזושהי עדיפות או איזשהו תקציב ייעודי נוסף לטובת עסקים של עולים חדשים
עודד פורר:
 הגדרה
עודד פורר:
 קריטריון
עודד פורר:
 הסוכנות היהודית, בטח מבחינת חלק מתפקידיה המשמעותיים, זה לגיטימי לגמרי שהדבר הזה יהיה
עודד פורר:
 זאת הייתה בקשה שגם הפננו אותה בכתב אחרי הדיון הקודם, שאני מבקש לקראת הדיון הבא, כי יהיה דיון נוסף בנושא הזה, שחוזר להנהלת הסוכנות, שתעלה את הנושא הזה שוב
עודד פורר:
 אנחנו נבקש לקבל על זה תשובה
יהודה לייב פיינברג:
אבל, אני כן יכול להגיד שאנחנו בעצם אילמים
יהודה לייב פיינברג:
 כלים שונים, כולל גם מענקים - - -
עודד פורר:
את הכלים האחרים אני מכיר
עודד פורר:
 את הכלים של "עוגן" והחברות של השותפים, אני מכיר
יהודה לייב פיינברג:
לא רק של "עוגן", והמענקים שאנחנו נותנים ב"עוטף לעסק"
עודד פורר:
זה היה בדיון הקודם
יהודה לייב פיינברג:
אוקיי
עודד פורר:
כל פעם מגיע מישהו אחר
עודד פורר:
 ליזה פדוטוב
אליזבתה פדוטוב:
(נושאת דברים בשפה הרוסית, להלן תרגום חופשי על ידי מנהלת הוועדה – שלומית אבינח)     קוראים לי אליזבתה, הגעתי לפני שנה
אליזבתה פדוטוב:
 יש לי סטודיו לקרמיקה בתל אביב וברמת גן
אליזבתה פדוטוב:
 הבעיה העיקרית היא שכל האתרים לסיוע הם בעברית בלבד, וקשה למלא את הטפסים לבד למי שאינו דובר עברית, וצריך עזרה של דובר עברית שיהיה לידי
אליזבתה פדוטוב:
 מיכאל לוין עוזר מאוד
אליזבתה פדוטוב:
 המידע לא מגיע אלינו
יבגני סובה:
אני אגיד בקצרה
יבגני סובה:
 אני מקבל לא מעט פניות של אנשים שאומרים "אנחנו נפגענו כתוצאה מהמלחמה", השאלה הפשוטה היא האם אתם פניתם לרואה החשבון שלכם? פניתם למישהו שמנהל לכם את העסק? - "לא"
יבגני סובה:
 אז למה לא? אם אתם מתקשים בשפה, קודם כול תפנו לבן אדם שכן שולט בשפה, כי אין רואה חשבון שלא מבין את השפה
יבגני סובה:
 בסדר? בואו נתחיל מזה
יבגני סובה:
 רואה חשבון צריך לדעת את כל הדברים האלה
יבגני סובה:
 עכשיו, בניגוד לקורונה, ואני אגיד פה, אני לא סנגור של הממשלה, יש לי הרבה ביקורת כלפי הממשלה, אבל בניגוד לקורונה, אכן כן יש סיוע גם לעסקים שנפתחו בחודשים האחרונים, לא רק אלה שנפתחו לפני שנה
יבגני סובה:
 אז בקורונה אנחנו פספסנו את זה כי בקורונה הייתה בעיה של עסק שהוא נפתח לפני פחות משנה ולכן הוא נפל בין הכיסאות
יבגני סובה:
      היום המצב הוא לא ככה
יבגני סובה:
 היום המצב הוא שונה
יבגני סובה:
 גם עסק שנפתח בחודשים האחרונים עדיין יכול לדווח לפי המע"מ שלו שהוא משלם או על בסיס חודשי או על בסיס דו-חודשי ולקבל את הסיוע הזה
יבגני סובה:
 זה נכון, זה כסף קטן, אבל זה כסף שלפחות יסייע
יבגני סובה:
 זה כמה אלפי שקלים בהתאם לגובה של הרווחים של העסק הפטור או מורשה וכולי
יבגני סובה:
 עד 300,000 שקלים
יבגני סובה:
 אני אומר את זה בכוונה כי אנשים פשוט, יש לי תחושה שאנשים לא - - -
עודד פורר:
לא, זה גם תלוי איפה העסק
יבגני סובה:
לא, יש פגיעה ישירה, זה דבר אחד
יבגני סובה:
 יש פגיעה, מה שנקרא - - -
עודד פורר:
לא, פגיעה עקיפה זה תלוי איפה העסק
יבגני סובה:
אז יפה, בפגיעה העקיפה, אם בן אדם נפגע כתוצאה מירידה במחזור בגלל מהמלחמה הוא יכול להוכיח את זה דרך החשבון שלו
יבגני סובה:
 ולכן חשוב מאוד, חברים, חשוב מאוד לדרוש מרואה החשבון
יבגני סובה:
 זה המקצוע שלו, זה התפקיד שלהם, לעשות את זה בתקופה כל כך קשה
נעמה אור:
נכון, אבל אתה יודע שהעוסקים הפטורים, המקסימום שהם יכולים לקבל זה 4,000 שקלים
נעמה אור:
 זה המקסימום
נעמה אור:
 אז עוסק פטור מתקשר אליי ואומר לי "מה אני אעשה עם זה? אני אפילו לא יכול ללכת עם זה למכולת יותר מחודש"
עודד פורר:
לא, זה ברור, אבל בתוך כל הבעיות לא תמיד יש את כל הפתרונות
עודד פורר:
 הדבר הראשון הוא לדעת מה מגיע
עודד פורר:
 יש כאלה שאפילו את ה-4,000 שקלים לא יודעים
עודד פורר:
אז אם יש מישהו שמגיע לו 4,000 שקלים, שייקח את 4,000 השקלים
עודד פורר:
 הסיפור המרכזי, בעיניי, שנוגע לגבי עולים – הוא המימון ומימון הביניים
עודד פורר:
 שם הם נתקלים בקשיים הכי גדולים ושם הם גם בנחיתות הכי גדולה
עודד פורר:
 כי בסוף, בסיוע הם כמו כולם
יבגני סובה:
באיזו עיר את גרה? בתל אביב
עודד פורר:
 במשפט, אירוס
אירוס הומינר:
אני רק אגיד משפט בהקשר הזה
אירוס הומינר:
 חשוב לי לציין ששבוע שעבר וגם השבוע אנחנו מוציאים סמס לכל העולים, שכל מי שמעוניין לקבל סיוע בשפות על ידי רואי חשבון, כלכלנים, יועצים עסקיים, יכול להסתייע על ידנו ללא מימון
עודד פורר:
חשוב מאוד
קריאה:
הם לא קיבלו
עודד פורר:
הם מוציאים בגלל זה סמס לעולים, שידעו שזה קיים
אירוס הומינר:
קונסטנטין שוויביש, ואחריו רפאל שמריהו
אירוס הומינר:
 אני מבקש לדבר בקצרה כי אנחנו צריכים לסיים את הדיון
קונסטנטין שוויביש:
תודה רבה
קונסטנטין שוויביש:
 שמי קונסטנטין שוויביש, אני מנכ"ל רשת "איגום" – איגוד מורים עולים
קונסטנטין שוויביש:
 אנחנו קיימים 31 שנה, ואנחנו מעסיקים היום 350 עובדים, רובם עולים וחלקם עולים חדשים
קונסטנטין שוויביש:
 מ-1991 עלו ארצה כ-80,000, אפילו יותר, מורים עולים
קונסטנטין שוויביש:
 מתוכם הועסקו במשרד החינוך כ-10,000
קונסטנטין שוויביש:
 כל היתר לא עוסקים בתחום
קונסטנטין שוויביש:
 אבל מספר רב של עולות חדשות פתחו גני ילדים
קונסטנטין שוויביש:
 גני ילדים ומעונות, וזה עסק מאוד רוסי
קונסטנטין שוויביש:
 והענף היחיד שנסגר על ידי ממשלה זה ענף החינוך
קונסטנטין שוויביש:
 כלומר, הממשלה באה ואמרה "עד גיל 6 אין לימודים"
קונסטנטין שוויביש:
 כלומר, אנחנו לא נפגענו רק מכיוון שאין לקוחות אלא מכיוון שהממשלה סגרה אותנו
קונסטנטין שוויביש:
      בתור פיצויים לא קיבלנו שום דבר
קונסטנטין שוויביש:
 כלומר, יש את אותן תוכניות שחבר הכנסת סובה דיבר עליהן, אבל זה טיפה בים
קונסטנטין שוויביש:
 אני רוצה להזכיר שכשהייתה קורונה יושב-ראש ועדת כספים, אמנם זמני אבל פעיל מאוד, חבר הכנסת עודד פורר הגיע להסכמה עם משרד החינוך ומשרד האוצר על סבסוד מיוחד למעונות וגני ילדים
קונסטנטין שוויביש:
 וזה היה עבור כל ילד
קונסטנטין שוויביש:
 ולא צריך להמציא דברים חדשים כאשר ישנם מנגנונים שיודעים לפעול
קונסטנטין שוויביש:
 אבל הממשלה הזאת, משום מה, לא יודעת
עודד פורר:
זה משהו שצריך להעלות אותו בוועדת כספים, לא פה
קונסטנטין שוויביש:
העלו את זה בכל הוועדות
קונסטנטין שוויביש:
 אני חושב שרק בוועדת התיירות זה לא עלה, אבל ביתר הוועדות כבר דיברו על זה
קונסטנטין שוויביש:
ועוד דבר אחד שרציתי להגיד הוא שאת חלק מהעובדים שלחנו לחל"ת (חופשה ללא תשלום), אבל עולים חדשים שאנחנו מעסיקים זה יותר מחמישים עובדות, והן לא זכאיות לחל"ת
קונסטנטין שוויביש:
 ולכן, אנחנו לא יכולים לשלם - - -
עודד פורר:
למה הן לא זכאיות לחל"ת?
קונסטנטין שוויביש:
כי אין להם 6-8 חודשים של ותק
עודד פורר:
אין להן מספיק ותק
קונסטנטין שוויביש:
הן עלו והגיעו ישירות למלחמה
עודד פורר:
תעביר לי כתוב את שתי הסוגיות האלה, אני אפנה בזה ליושב-ראש ועדת כספים
קונסטנטין שוויביש:
בסדר גמור
עודד פורר:
 רפאל שמריהו
רפאל שמריהו:
שלום
רפאל שמריהו:
 אני רפאל שמריהו, ויש לי קהילת סטארט-אפיסטים, היי-טקיסטים, פה בארץ, עולים חדשים, כמעט 2,000 אנשים
רפאל שמריהו:
 זה "דיירקט", עם קשר "אין-דיירקט" זה כמעט 10,000 אנשים בערך
רפאל שמריהו:
 אני אשמח לדבר באנגלית
רפאל שמריהו:
     (נושא דברים בשפה האנגלית, להלן תרגום חופשי)     אז אנחנו בקשר צמוד איתם, כאשר העמיתים שלנו כבר אמרו לסופיה, אנה ואחרים, שיש לי בעיה שיטתית בקבלת מידע חיוני, עדכונים, פיצויים וכולי עבור כל עולה חדש כשזה נוגע לעבודה, כשזה נוגע לקבלת עדכונים, כשזה נוגע להקמת עסק
רפאל שמריהו:
 אני אשמח להדגיש כמה מהם כשאני פה
רפאל שמריהו:
 הדבר הראשון הוא, אגיד סוג של גל של אנשים שלא יכולים לקבל כסף לפתיחת עסק קטן
רפאל שמריהו:
 דיברנו על הלוואות, נכון? דיברנו על היבטים שונים של פתיחת עסק כאן, שזה נהדר, אבל מה עם אנשים שכן יש להם כסף אבל הם לא יכולים לשים אותו בחשבון שלו כדי להקים את העסק?      (חוזר לשפה העברית)     אז עולים חדשים שהגיעו למדינה, הם לא יכולים לפתוח פה עסק
רפאל שמריהו:
 יש לכם 20,000 דולר, סתם דוגמא, והם לא יכולים לשים בחשבון הבנק שלהם ולפתוח עסק פה
רפאל שמריהו:
 זה סתם
עודד פורר:
כן, זאת הבעיה שאנחנו מכירים
רפאל שמריהו:
זו בעיה גדולה
עודד פורר:
כבר עלה כמה פעמים
רפאל שמריהו:
אתה יודע מה הם עושים? הם נוסעים לקפריסין
רפאל שמריהו:
 זה בסדר? אני לא חושב
רפאל שמריהו:
 אני גר פה, אני משלם מיסים
עודד פורר:
זה לא בסדר
עודד פורר:
 זה מאוד לא בסדר
עודד פורר:
 זה בדיוק הטענות שלנו לבנק ישראל
רפאל שמריהו:
כן, אז זו הבעיה הראשונה וזו בעיה שיטתית
רפאל שמריהו:
 זה לא רק מקרה אחד ששמעתי עליו, אוקיי? הדבר השני, כמו שדניאל לוין אמר, הוא שאין מקום אחד שכולם יכולים להיכנס אליו ולקרוא ולדעת מה קורה
רפאל שמריהו:
 מה קורה עם משרדי הממשלה, מה קורה עם חדשות על הכול
עודד פורר:
עדכונים
רפאל שמריהו:
אין
רפאל שמריהו:
 ואנחנו יודעים שבערך חצי מיליון אנשים לא כל כך טובים בעברית
רפאל שמריהו:
 זה לא הרבה כסף
רפאל שמריהו:
 זה לא הרבה כסף לעשות את העדכון באתר, נכון? אנחנו לא יודעים מה פה הבעיה ואיך אנחנו יכולים לעזור בזה
רפאל שמריהו:
וסליחה, הדבר האחרון הוא שיש דוגמא ספציפית שאני רוצה להגיד גם
רפאל שמריהו:
 וגם שמעתי משותפי, דוד פלג
רפאל שמריהו:
 אז יש לנו עולה חדש, ויש לו עסק של שליחת ארוחות מוכנות
רפאל שמריהו:
     (נושא דברים בשפה האנגלית, להלן תרגום חופשי)     שליחת ארוחות מוכנות עבור החיילים שלנו
רפאל שמריהו:
 היום במלחמה, 8,000 חבילות ארוזות של אוכל מוכן לשליחה, באופן יומי
רפאל שמריהו:
 בסדר? אז את תעודת הכשרות - - -
דוד פתל:
זה לא לכשרות, זה תעודה ממשרד הבריאות
דוד פתל:
 זה משהו שלוקח חודשיים, והוא לא יכול לעשות את זה
דוד פתל:
 אנחנו במלחמה, ואם אתם יכולים לעזור לו לעשות את זה
עודד פורר:
איפה הוא מייצר?
דוד פתל:
הוא מחולון, ממה שאני יודע
דוד פתל:
 והוא יכול לעשות כמעט 300,000 כל חודש
דוד פתל:
 זה משהו הכי חשוב עכשיו, כשאנחנו במלחמה, לחיילים שלנו
דוד פתל:
 ואם אנחנו יכולים לעזור ולעשות את זה בכמה ימים
עודד פורר:
תפנו אחרי זה ליועץ שלי, מארק
עודד פורר:
 אני אראה מה אנחנו יכולים לעשות
דוד פתל:
אני יכול לתת - - -
עודד פורר:
לא עכשיו, לא לדיון הזה
עודד פורר:
 בבקשה, אלכסנדר
אלכסנדר וודובוז:
תודה רבה
אלכסנדר וודובוז:
 שמי אלכסנדר וודובוז, אני מנכ"ל בחברת ייעוץ פיננסי
אלכסנדר וודובוז:
 בשנתיים האחרונות ליווינו מעל אלף לקוחות אישית בנושאים שדובר כאן, וגם הלקוחות שלי יושבים סביב השולחן
אלכסנדר וודובוז:
 נושאים שהם עניינים בנקאיים – פתיחת חשבונות, העברת כספים – זה נושא מספר אחד
אלכסנדר וודובוז:
 מה הבעיה? ואני אומר את זה מאוד-מאוד מדויק כי בעברי הייתי מנהל סיכוני אשראי בבנק "הפועלים" ואני מכיר את זה – אין מדיניות אחידה בבנקים
אלכסנדר וודובוז:
 וזו בחירה של הבנקים
אלכסנדר וודובוז:
 יש בנקים שמקבלים, יש בנקים שלא מקבלים, יש בנקים שנותנים חלקית, ויש כאלה שבכלל לא, ויש כאלה שאסרו כספים והם מוקפאים כבר שנתיים
אלכסנדר וודובוז:
      איפה הבעיה? צריכה להיות הנחיה, לא המלצה של בנק ישראל
אלכסנדר וודובוז:
 היו המלצות – הנחיה חד-משמעית מתי לקבל ומתי לא לקבל, איזה מסמכים לדרוש, אם זה משוויץ, אם זה מקפריסין, אם זה מרוסיה
אלכסנדר וודובוז:
 זה דבר אחד
אלכסנדר וודובוז:
 הדבר השני הוא כספים מאוקראינה
אלכסנדר וודובוז:
 דובר פה על אוקראינה
אלכסנדר וודובוז:
 הבעיה היא לא בארץ, הבעיה היא באוקראינה
אלכסנדר וודובוז:
 אם הממשלה יכולה לדבר עם הממשלה באוקראינה
אלכסנדר וודובוז:
 הממשלה באוקראינה, בגלל המלחמה שם, לא מסכימים להוציא מטבע חוץ
אלכסנדר וודובוז:
 ויש הרבה אנשים פחות אמידים שמגיעים מאוקראינה ואין להם כלום, אין דרך לעזור
עודד פורר:
טוב, זה דיון אחר
אלכסנדר וודובוז:
זה דיון אחר אבל זה בין-ממשלתי
אלכסנדר וודובוז:
 הדבר האחרון הוא, גם דובר פה על עניין שפתי
אלכסנדר וודובוז:
 אני הקמתי פעילות, דיברתי עם בנקים – אנשי עסקים צריכים להעביר כספים
אלכסנדר וודובוז:
 ואין אפליקציה באנגלית וברוסית ובצרפתית, אין אפליקציה בנקאית ברוסית
אלכסנדר וודובוז:
 לא קיים
אלכסנדר וודובוז:
 באנגלית יש רק לבנק "לאומי" לאחרונה
אלכסנדר וודובוז:
 בנקים, חברות כרטיסי אשראי
אלכסנדר וודובוז:
תנחו אותם
אלכסנדר וודובוז:
 בנק ישראל, תנחו אותם לעשות את זה
עודד פורר:
 ילינה, בבקשה
ילינה מנגטדיאך:
(נושאת דברים בשפה האנגלית, להלן תרגום חופשי)     שלום, תודה רבה על ההזמנה
ילינה מנגטדיאך:
 אני תלמידת משפטים בינלאומית, עליתי לישראל לפני כשנה
ילינה מנגטדיאך:
 וכמובן, אני לא אחזור על מה שדוברים קודמים דיברו לגבי הבעיות שאנחנו נחשפים אליהן כעולים חדשים שמגיעים לכאן
ילינה מנגטדיאך:
      ההצהרה שלי תהיה יותר ממוקדת בעלייה האחרונה שהגיע מרוסיה ואוקראינה, אנשים עם רוח יזמית, אנשים עם ידע, אנשים עם טכנולוגיה, אנשים עם מוטיבציה גבוהה להביא ולהמשיך לפתח כאן
ילינה מנגטדיאך:
 הם מצאו את עצמם במצב של לעבור מבעיה לבעיה בנסיבות הנוכחיות
ילינה מנגטדיאך:
 וההצעות שכולנו מדברים עליהן כאן לפתירת הבעיות, וההצעות העיקריות שיכולות לעלות, כמובן שזו דרישה גדולה להקים מוסד מאורגן בעל מומחיות, כמו שדובריי הקודמים אמרו
ילינה מנגטדיאך:
      אבל מעבר לזה, צריכה להיות שקיפות, דרך קלה ונגישה לקבלת מידע בכל השפות, ויותר מזה, צריכה להיות נגישות ישירה למשאבים פיננסיים תומכים
ילינה מנגטדיאך:
 כמו קרן חירום, שקיימת ברוב המדינות, שיכולה להיות בשימוש בנסיבות הנוכחיות
ילינה מנגטדיאך:
 זו הנקודה העיקרית, זו רק לחזק ולהדגיש את ההצהרות וההצעות הקודמות, ואנחנו יכולים לדבר על זה בפירוט אחרי הדיון
עודד פורר:
 איגור שלינסקי
איגור שלנסקי:
(נושא דברים בשפה האנגלית, להלן תרגום חופשי)     שלום לכולם
איגור שלנסקי:
 החברה שלי היא לא חברה ישראלית, היא חברה אמריקאית, אז אני לא אטריד אתכם לגבי הבעיות של חברות ישראליות ועסקים קטנים
איגור שלנסקי:
 פתחתי אותה לפני כמה שנים, לפני המעבר לישראל
איגור שלנסקי:
 אני עובד הרבה עם עלייה, שיש להם חברות בכל רחבי העולם, אבל כולם מסתכלים קדימה לעבר משקיעים, שווקים
איגור שלנסקי:
 ולכן, ההצעה שלי, ויש לי שתיים בשבילכם ברמת המיקרו
איגור שלנסקי:
 הראשונה היא, במלחמה הזאת עכשיו יש הרבה אנשים בארצות הברית ובאירופה, קרנות של אנשים יהודיים שמוכנים להשקיע
איגור שלנסקי:
 אם נוכל לארגן עם "Ventura Capital", עם חברות אחרות, סוג של תנועה להבאת האנשים האלה, העברת הכספים שלהם לישראל
איגור שלנסקי:
 זה יעזור לכל העסקים כאן, לרוב העסקים כאן
איגור שלנסקי:
 וההצעה השנייה היא הסתכלות החוצה
איגור שלנסקי:
 אנחנו צריכים ליצור "made in Israel" או משהו כמו "it's done in Israel" – חברות ישראליות, מוצרים ישראליים, שירות ישראלי הם פופולריים בעולם
איגור שלנסקי:
 אנחנו צריכים לתמוך באנשים שהולכים לתערוכות ומיצגים ודברים כאלה
איגור שלנסקי:
 תודה
עודד פורר:
 אירוס, את רוצה להגיד משהו לפני הסיכום? לא
עודד פורר:
 אם כן, אני רוצה לסכם את הדיון
עודד פורר:
 דבר אחד, זה ניכר לחלוטין שהנושא הזה פשוט לא מטופל
עודד פורר:
 הוא לא מטופל, הוא מטופל במינימום הנדרש, וגם הוא אפילו לא עומד ברף
עודד פורר:
 ראשית, אני אומר את זה למשרד העלייה והקליטה, יש את הנושא של המידע
עודד פורר:
 הנגשת המידע זה נושא שאנחנו עוסקים בו כל הזמן, החל מתרגומים ועד לדברים אחרים, לא מספיק נגיש
עודד פורר:
 בסוף, המבחן של הנגשת המידע הוא האם הם מצליחים
עודד פורר:
 הם, הם המבחן, לא אני
עודד פורר:
 אני לא יודע אם המונגש או לא
עודד פורר:
 בסוף, אם העולה לא יודע להגיד לפרטים האלה, המידע, מבחינתנו, לא מונגש
עודד פורר:
 וזה בעיקר המידע הפיננסי
עודד פורר:
 עכשיו, זו אחריות שלכם
עודד פורר:
 זו אחריות שלכם גם מול הגופים האחרים
עודד פורר:
 אני אומר את זה חד וחלק, ואנחנו נעשה על זה גם מעקב
עודד פורר:
     הדבר השני שחסר בכלים שנותן האגף ליזמות זה נושא הסבסודים לתצוגות וחשיפה ואירועי "נטוורקינג"
עודד פורר:
 יש אירועים כאלה, שאני אשווה את זה אולי לכוח אדם – לירידי תעסוקה
עודד פורר:
 זה כמו יריד תעסוקה רק בהיבט הזה של עסקים
עודד פורר:
 צריך לעשות אירועי חשיפה שהמשרד אפילו יוזם, עם עסקים שונים של עולים מול רשויות מקומיות, בעלי עסקים, שיכירו
עודד פורר:
 שידעו מה קיים
עודד פורר:
 ולדאוג שיגיעו נציגים של חברות שונות מהתחומים לפי מי שיציג שם
עודד פורר:
 אירוע החשיפה וה"נטוורקינג" האלה הם מאוד קריטיים
עודד פורר:
 זה אחד החסמים שיש לעולה במדינת ישראל
עודד פורר:
 יש תמיד את המבחן של תוך כמה שיחות טלפון אתה מגיע למנכ"ל או ליושב-ראש חברה, אז בישראל אם יש לך את המקורות שלך ולמדת פה וגרת פה, והיית פה בגן ילדים ועשית פה צבא, ההוא ואז ההוא ואז ההוא, ואז הגעת
עודד פורר:
 מי שנחת פה לפני שנה או שנתיים, אין לו את זה
עודד פורר:
 זה ה"נטוורקינג"
עודד פורר:
 וזו אחריות שלכם
עודד פורר:
 ואני מצפה ממשרד העלייה והקליטה ליצור את הדברים האלה
עודד פורר:
 מעבר לכלים האחרים הסטנדרטיים, שהם טובים, אבל הם לא מספיקים
עודד פורר:
      ההיבט של העברת כספים, ואני אומר את זה לבנק ישראל, אנחנו קיימנו על זה כמה וכמה דיונים פה ואני מרגיש שהלכנו אחורה
עודד פורר:
 אנחנו נצטרך לחזור עוד פעם
עודד פורר:
 אנחנו נתחיל עוד פעם להיפגש
עודד פורר:
 כבר היינו עם הצוותים וישבנו, ישבנו עם כל החבר'ה בבנק ישראל ועם המפקח על הבנקים וכולי, וכן והייתה נכונות, והם עשו וובינר
עודד פורר:
 כל הדברים האלה נעשו אחרי שלושה-ארבעה דיונים שלחצנו
עודד פורר:
 כנראה שאנחנו צריכים לחזור לזה עוד פעם
עודד פורר:
 ואנחנו נחזור לזה כי זה פשוט לא מקובל
עודד פורר:
 והממשלה לא יכולה להתנער מזה
עודד פורר:
 אי אפשר להשאיר את זה רק לשיקול דעת הבנקים
עודד פורר:
 הדבר האחרון זה נושא קרן ההלוואות
עודד פורר:
 מבחינתי, זה אחד הנושאים החשובים והקריטיים שחייבים לייצר אותו מחדש
עודד פורר:
 אמרתי את זה גם לשר אתמול בשיחה, ואני אומר את זה גם לך
עודד פורר:
 תעבירו את זה בבקשה למנכ"ל בהיבט הזה
עודד פורר:
 אני לא יודע מה עלה פה בשיחה עם החשב הכללי
עודד פורר:
 אני אבקש לקבל על זה גם איזשהו עדכון
עודד פורר:
 אם זה נכון שהמנכ"ל אמר שאתם לא מעוניינים
עודד פורר:
 זאת אמירה, אבל לא נשמעת לי הגיונית
עודד פורר:
     אני מציע, לאור מה ששמענו כאן מהעמותות השונות הנוגעות בדבר, שתלכו על מודל של רשת בטחון לגופים חוץ-בנקאיים שנותנים
עודד פורר:
 ירצו הבנקים להתמודד? יכולים גם להתמודד
עודד פורר:
 אבל זה לא, לא לעשות את זה רק לבנקים
עודד פורר:
 ואז הפילנתרופיה שנותנת כל כך הרבה במובן הזה, יחד עם המדינה – המדינה תיתן את רשת הביטחון, יהיה לנו את הפילנתרופיה, ובא לציון גואל
עודד פורר:
 אין דרך אחרת, חייבים לפתוח את החסמים האלה
עודד פורר:
 אנחנו נעשה על הנקודות האלה שהעליתי פה ישיבת מעקב בעוד שבועיים
עודד פורר:
 זימון יצא בצורה מסודרת
דוד ביטן:
שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח ישיבה משותפת של ועדת הכלכלה וועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, בראשות חבר הכנסת פורר
דוד ביטן:
 זו ישיבת מעקב לדיון שהתקיים לפני כחודש בנושא הצגת חלוקת הכספים שתרמו יהדות התפוצות בתקופת המלחמה לעסקים ולנפגעים
דוד ביטן:
 נרצה לשמוע מה קרה ומה השינויים
דוד ביטן:
 אני רוצה להגיד לך שהנושא של אימוץ הקהילות בעולם, בעיקר בצפון אמריקה, ארצות הברית, קנדה ומקסיקו, של יישובים בעוטף ובסביבות העוטף, כמו שיקום שכונות, לתקופת זמן ארוכה, זה דבר מצוין ומאוד מאוד חשוב
דוד ביטן:
 זה גם יתרום לתמיכה גבוהה, לא רק כספית, גם מורלית
דוד ביטן:
 אני גדלתי בשכונה שאומצה ע"י קהילת ניו-ג'רסי, שכונת רמת אליהו, וזה דבר מבורך
דוד ביטן:
 כל הכבוד שאתם עושים את זה עכשיו עם העוטף, זה רעיון מצוין, מחבר ומחזק את הקשר בין הקהילות לבין מה שקורה בישראל
הקליטה והתפוצות):
אנחנו ביקשנו שיהיה בדיון נציג חשב כללי כדי לוודא שאין כפל של תרומה
הקליטה והתפוצות):
 אני לא רוצה שתרומה תחליף כסף ממשלתי
הקליטה והתפוצות):
 יש דברים שהממשלה חייבת לעשות והיא צריכה לשלם
דוד ביטן:
היא משלמת הרבה
הקליטה והתפוצות):
הכול בסדר, אבל התרומות באות מעבר, לא במקום
דוד ביטן:
מאה אחוז, אני מסכים אתך
דוד ביטן:
 הן לא באות במקום אבל בינתיים הממשלה שילמה הרבה מאוד כספים בחודש וחצי האחרונים
לינור דויטש:
אשמח לקבל זכות דיבור בהקשר למה שעודד העיר, לדעתי אתם לא מודעים לנהלים שעברו, אשמח להסביר
דוד ביטן:
אנחנו מודעים אבל אתן לך לדבר יותר מאוחר
דוד ביטן:
 בינתיים הממשלה שילמה עד עכשיו מעל 35 מיליארד שקל, כולל לחיילים, כולל לנשות החיילים, כולל לישובים מהעוטף, כולל פיצויים, חלק היא תשלם בשבועיים הבאים
דוד ביטן:
 ממשיכים לעשות זה גם בנובמבר ובדצמבר אז לאט-לאט
דוד ביטן:
 נציג החשב הכללי, תענה לפורר, בבקשה
אריה פדורוב:
לא מקזזים
הקליטה והתפוצות):
אני יודע בדיוק מה אני שואל
הקליטה והתפוצות):
 אני לא חושב שמקזזים
הקליטה והתפוצות):
 אני רק חושב שיש הרבה מאוד דברים שהממשלה עשתה או עושה בלי קשר לתרומות ופתאום הגיע תורם אז הממשלה הפסיקה לעשות
דוד ביטן:
כמו מה?
הקליטה והתפוצות):
אני לא יודע, זה החשש שלי
הקליטה והתפוצות):
 לדוגמה בהקשר לפינוי לבתי מלון
דוד ביטן:
הוא אומר לך שלא יעשו את זה
הקליטה והתפוצות):
לא, הוא אמר שלא מקזזים
דוד ביטן:
תגיד את זה במפורש
אריה פדורוב:
לא, אין כוונה
אריה פדורוב:
 אנחנו לא בוחנים תרומות כשאנחנו מחליטים על תקצוב או על מדיניות
אריה פדורוב:
 זה לא קורה
דוד ביטן:
זה לא בא האחד במקום השני?
אריה פדורוב:
לא
דוד ביטן:
ולא יבוא אחד במקום השני?
דוד ביטן:
אז תגיד את זה, אל תיתן לי להגיד את זה, תגיד את זה אתה
אריה פדורוב:
כרגע לא מקזזים
אריה פדורוב:
 אין תוכנית לקזז
אריה פדורוב:
 באופן כללי כשמסתכלים על תקצוב לא מסתכלים על התרומות שמתקבלות
אריה פדורוב:
 זה לא משהו שאנחנו בוחנים כחלק מהמדיניות
הקליטה והתפוצות):
בית מלון ששולם לו מכספי תרומות בתחילת הלחימה והסתבר שהאנשים היו זכאים, שילמו לבית המלון, תרמו את המלון, שילמו על משהו שהמדינה הייתה אמורה לתת כי המדינה לא הייתה מאורגנת בהתחלה
דוד ביטן:
זה לא נבחן לדעתי אבל אני מציע שנשב בשבוע הבא ביום שני, יש לנו ישיבה עם שר התיירות
הקליטה והתפוצות):
נתתי את זה כדוגמה
דוד ביטן:
זה אכן יכול להיות בגלל שהיה בהתחלה איזשהו פער
הקליטה והתפוצות):
כספי התרומות גישרו הרבה פעמים על זה שהממשלה עוד לא נכנסה
הקליטה והתפוצות):
 אני לא רוצה שהכסף הזה יחליף את הכסף הממשלתי
הקליטה והתפוצות):
 אפשר לקחת עכשיו את כספי התרומות האלה ולהפנות אותם לטובת הישובים
סימון מושיאשוילי:
יותר מזה, אולי אתה יכול ללמוד מהמיגונית
סימון מושיאשוילי:
 הייתה שאלה כזו, דוד, גם לגבי מיגוניות
סימון מושיאשוילי:
 רשויות הוציאו כסף על מיגוניות
דוד ביטן:
אז מה? זה אחד התפקידים שלהן
סימון מושיאשוילי:
או אנשים פרטיים, אנשים פרטיים הוציאו כסף על מיגוניות
דוד ביטן:
זה לא קשור, זו תרומה
דוד ביטן:
 במיגוניות זה לא אותו כי כמה שיותר מיגוניות זה טוב
דוד ביטן:
 הממשלה נתנה כרגע לחקלאות – אני לא מדבר על מקומות אחרים – אלף מגוניות שהיו בשדות, 50 מיליון שקל ע"י משרד החקלאות ו-50 מיליון שקל ע"י משרד האוצר
דוד ביטן:
 אם בא תורם ותורם עוד אלף מיגוניות, מה זה קשור לממשלה? לפי זה, כל תרומה הממשלה צריכה להחזיר
דוד ביטן:
 הם נתנו תרומה של 10 מיליון שקל ליישובי העוטף, אז מה זה שייך? זה בא במקום הממשלה? הממשלה נותנת להם בכל מקרה
דוד ביטן:
 אין גבול לדברים האלה
דוד ביטן:
 מה שהוא אמר לגבי מימון המלון זה יכול להיות ונבדוק את זה
דוד ביטן:
 אני מציע שנפנה למשרד התיירות ולמשרד הפנים, שהם שילמו בהתחלה, שיבדקו את זה עד לישיבה שתהיה עם שר התיירות ביום שני הבא
דוד ביטן:
 לינור דויטש, בבקשה
לינור דויטש:
עו"ד לינור דויטש, מנכ"לית לובי 99
לינור דויטש:
 זה בדיוק עונה למה שחבר כנסת מדבר עליו
לינור דויטש:
 ב-18 באוקטובר עברה החלטה במשאל טלפוני, ללא דיון מוקדם, ללא פרסום כלשהו, החלטת ממשלה, נוהל 969, תחת סעיף 19(א), שמאפשר קבלת החלטות במשאל טלפוני, שבחסות או בכסות המקום של גיוס תרומות מתאפשר למשרדי הממשלה השונים לגייס כסף ישירות מתאגידים, מבעלי הון, מכל מי שהם רוצים, לא רק ממלכ"רים, לא רק דרך המוסדות הלאומיים, ולעשות את זה גם תחת מגבלות מאוד קטנות על סכומים, גם בעילום שם, שהציבור אפילו לא יידע על זה
דוד ביטן:
מה הבעיה עם זה? פורר מדבר על הכסף של הסוכנות, לא על כל תרומה שהיא
לינור דויטש:
אני חושבת שדווקא היום, אגב, כשמתכנסים לדון בנושא הכספים הקואליציוניים, האם יש קיזוזים או לא והאם כסף של תרומות מחליף כסף אחר – וגם אם אנחנו לא נכנסים למקום האם תפקיד הממשלה לגייס בכלל תרומות כשיש את המוסדות הלאומיים שיכולים לעשות את זה, אם נתעלם מכל זה שנייה ונשים את זה בצד, הרעיון של תרומה של יהדות התפוצות – המשמעות היא עכשיו מחר בבוקר כי"ל או עידן עופר יכולים עכשיו לתרום ישירות למשרד האוצר כסף בזמן שמשרד האוצר דן האם להאריך את הזיכיון שלהם ל-2030
לינור דויטש:
 הראל ויזל, הבעלים של פוקס, יכול לתרום ישירות למשרד הכלכלה, לבקש להיות בעילום שם, שאנחנו הציבור לא נדע שהוא תרם, בזמן שמשרד הכלכלה דן האם לבטל את הפטור מ-75 דולר
דוד ביטן:
אני לא מכיר את זה, אני מציע שתכתבי לנו את זה
לינור דויטש:
אנחנו פנינו עם זה כמובן לכל השחקנים הרלוונטיים – זה, אגב, הנוהל וזו הפניה, אני מיד אעביר לכם את זה – פנינו גם למזכיר הממשלה, ליועצת המשפטית לממשלה, לחשכ"ל, בשאלה איך דבר כזה קורה, ואם אתם כבר מעבירים דבר כזה יש להדק את המסננת
דוד ביטן:
את מסיטה את הדיון
דוד ביטן:
 פורר מדבר כרגע על כספי התרומות של הקהילות היהודיות בחו"ל, שזה לא יבוא במקום
דוד ביטן:
 לגבי מה שאת אומרת – משפטית, לא משפטית, אם זה טוב או רע – זה לא לדיון הנוכחי
דוד ביטן:
 תראי לנו את זה ואנחנו נבדוק את זה, אין בעיה
לינור דויטש:
א', כן, אני חושבת שבתור ועדת כלכלה יש לכם את החובה לפקח
לינור דויטש:
 דבר שני, אני רוצה לדעת - - -
דוד ביטן:
תאמיני לי שפורר הולך לבדוק את זה כמו שצריך
לינור דויטש:
מעולה
לינור דויטש:
 אני כן חושבת שחשוב שכשיושב פה נציג של יהדות התפוצות, שמביאה את התרומות, שיידעו שבכסות של גיוס כסף מהם מכניסים דברים אחרים
דוד ביטן:
לא, אין קשר
דוד ביטן:
 אם יהודי מחו"ל מחליט לתרום ל"אחים לנשק", לצורך העניין, 100 מיליון שקל, זו זכותו
דוד ביטן:
 יש להם עמותה, הוא יכול לתרום להם, זה לא קשור אחד לשני
לינור דויטש:
אף אחד לא אמר שלא, אין בעיה, אבל למה הוא צריך לתרום ישירות למשרד הכלכלה?
דוד ביטן:
אז אני לא מכיר את זה, פנית ליועצת המשפטית לממשלה
לינור דויטש:
בוודאי, עכשיו אני מעבירה לכם את הפניות של שניהם
הקליטה והתפוצות):
אני אבקש בסיכום הדיון לקבל מהממשלה את פירוט כל התרומות שהתקבלו במסגרת החלטת 969
הקליטה והתפוצות):
 אחרי שנקבל את זה אפשר יהיה לקיים על זה דיון
לינור דויטש:
זה בדיוק מה שאני רוצה
רון כץ:
היא אומרת שיכול להיות שהכסף הזה הגיע למשרד ממשלתי כלשהו, צריך לבדוק
דוד ביטן:
יכול להיות, אני לא יודע
דוד ביטן:
 מה זה קשור למה שגייסו מהפדרציות? זה נתרם ישירות דרך הפדרציות