GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טטיאנה (טניה) מזרסקי:
 אז אני חושבת שצריך לעשות ריענון ולחזק יותר את העובדים שעובדים במגע ישיר עם העולים החדשים, לתת יותר מידע גם ליועצי קליטה שעובדים בלשכות עצמן, ולהפעיל אותם יותר
טטיאנה (טניה) מזרסקי:
 כי מה שמחלחל מלמעלה זה מעולה, אבל איך זה מגיע לשטח? אנחנו לא רואים את זה
עודד פורר:
 אני רוצה לשמוע את משרד הקליטה והחשב הכללי ואז נמשיך את הסבב עם האורחים שלנו
עודד פורר:
 אירוס
אירוס הומינר:
בוקר טוב, כבוד יושב-הראש
אירוס הומינר:
 עם תחילת המלחמה, משרד העלייה והקליטה נערך לסייע לבעלי עסקים עולים ותושבים חוזרים, כאשר בעצם הוקם קו חם 24/7 שנתן מידע בחמש שפות לכל מה ששייך לכל הנושא העסקי, כל מה ששייך לנושא המיסוי וכל מה ששייך לנושאים כלכליים נוספים
אירוס הומינר:
 כמובן, כמו שחברת הכנסת אמרה, שזו אחת הפניות הרבות ביותר בנושא הפיצויים, המתווה של הפיצויים, שגם לפעמים לישראלים קצת קשה, אז על אחת כמה וכמה למי שלא דובר השפה העברית
אירוס הומינר:
 ואנחנו גם שם מסייעים ועוזרים
אירוס הומינר:
 מעבר לכך, יש לנו 5 מרכזים ברחבי הארץ, שהם עובדים בקיבולת מלאה עכשיו
אירוס הומינר:
 יש הרבה מאוד פניות של אנשים, כל מה ששייך לעולמות התוכן של שרידות בתקופה מאוד-מאוד מאתגרת כמו שיש עכשיו
אירוס הומינר:
 חשוב גם לציין שיש גם הרבה פתיחות של עסקים חדשים
אירוס הומינר:
 אנשים מאבדים את מקום עבודתם ומנסים פרנסה אלטרנטיבית
אירוס הומינר:
     והנושא של יזמות עסקית בקרב העולים הוא ידוע, שגם הנושא הזה מאוד-מאוד קרוב לליבם וזה מאוד-מאוד מעניין אותם
אירוס הומינר:
 ומעבר לזה, אנחנו גם יודעים לפי כל המחקרים שהשרידות העסקית שלהם הרבה יותר גבוהה מאשר חברה ישראלית בכללותה
אירוס הומינר:
 בהקשר הזה, גם אפשר לציין שבחמש השנים האחרונות משרד הקליטה סייע, כמו שציינת, אדוני יושב-הראש, קרוב ל-20,000 יזמים ובעלי עסקים קיבלו סיוע
אירוס הומינר:
 הוקמו קרוב ל-3,000 - - -
עודד פורר:
מה הסיוע שאתם נותנים, אירוס?
אירוס הומינר:
אנחנו בעצם נותנים, כל מה ששייך להיתכנות של הריאיון, הכול נעשה בחינם ללא עלות, מלבד תוכנית עסקית בגובה של 250 שקלים, כי זה דמי רצינות בלבד
אירוס הומינר:
 אנחנו נותנים ליווי של קרוב ל-30 שעות בשפה ולפי הצורך
אירוס הומינר:
 אנחנו בונים מודלים עסקיים, קורסים וסדנאות
עודד פורר:
אבל אין מימון, ואין מענקים
אירוס הומינר:
אין מימון
אירוס הומינר:
 מלבד, כמו שאמרתי, 250 שקלים בלבד, בחמש שפות
עודד פורר:
אין מימון ואין מענקים
עודד פורר:
 הנושא הזה של חשיפה, לייצר כנסים של חשיפה לשל עסקים למגזר העסקי הישראלי, קצת "נטוורקינג"
עודד פורר:
 זה משהו שאתם עוסקים בו?
אירוס הומינר:
אנחנו עוסקים, אבל מן הסתם אנחנו נצטרך לעשות את זה בצורה הרבה-הרבה יותר אינטנסיבית והרבה יותר רצינית
אירוס הומינר:
 כן
עודד פורר:
 החשב הכללי
אורי סבג:
בוקר טוב
אורי סבג:
 אוריה סבג, נציג החשב הכללי בישיבה
אורי סבג:
 אני יודע שהתקיים שיח אצלנו במשרד עם מנכ"ל המשרד ועם החשבת, וכרגע למשרד אין תקציב להקמה של הקרן הזאת בחזרה
אורי סבג:
 וכרגע גם הבנו שהמשרד לא מעוניין בקרן הזאת
עודד פורר:
מי לא מעוניין? המשרד?
אורי סבג:
ככה אנחנו הבנו ממנכ"ל המשרד
אורי סבג:
 אתמול התקיים שיח
עודד פורר:
משרד הקליטה, אתם לא מעוניינים בקרן הזאת?
אורי סבג:
זה משיחה שהייתה עם המנכ"ל אתמול
אורי סבג:
 ככל והמשרד - - -
עודד פורר:
אני לא יודע, יכול להיות שהמנכ"ל והשר לא דיברו, כי השר אתמול לא הכיר בכלל את הנושא הזה
אורי סבג:
אז אתמול הייתה שיחה עם החשבת
אורי סבג:
 החשבת עדכנה את המנכ"ל, הם דיברו, הוא הכיר, התוודע לקרן
עודד פורר:
אריק, אתה רוצה להתייחס?
אהרן אוזן:
אריק אוזן, משרד העלייה והקליטה
אהרן אוזן:
 כן, אני לא יודע על אמירה נוקבת כזו
אהרן אוזן:
 אני יודע שהמנכ"ל קיבל את הפנייה לאחר הוועדה המשותפת בשבוע שעבר של ועדת העלייה והקליטה וועדת הכלכלה, והוא הנחה לבחון את הנושא ולראות איך ניתן יהיה להתאים את הקרן ולתת את המענה המירבי לעולים
אהרן אוזן:
 כמובן, ככל שיהיה לנו תקציב לשנת 2024
עודד פורר:
אירוס, או שאתה יודע, אריק – על איזה סכום עמדה הקרן ב-2019? לפני שהיא הפסיקה
אהרן אוזן:
התכנון הראשוני של הקרן, במתכונתו הממונפת, הייתה של עשרה מיליון שקל בשנה
אהרן אוזן:
 בפועל, המימושים היו נמוכים יותר
אהרן אוזן:
 בין היתר בגלל המנגנון הזה של קרן ממונפת, שלבנק הייתה זכות וטו על חלק מהתיקים
אהרן אוזן:
 אירוס בטח תוכל להרחיב על זה אם תרצה
אהרן אוזן:
 ואכן, אנחנו מדברים על - - -
עודד פורר:
אני מנסה להבין על איזה תקציב אנחנו מדברים שנדרש מהמדינה
עודד פורר:
 קרן של עשרה מיליון שקל בשנה, מה הייתה צריכה להעמיד המדינה? סדר-גודל של שני מיליון שקל ערבות, נכון?
אהרן אוזן:
 עשרה מיליון שקל היה אמור להיות החלק של המשרד
עודד פורר:
החלק של המשרד, כדי שיהיה חמישים מיליון שקלים?
אהרן אוזן:
חמישים מיליון שקלים בשנה, בפועל המימושים היו הרבה יותר נמוכים?
עודד פורר:
כמה היו המימושים? סדרי-גודל
עודד פורר:
 אני לא אתפוס אותך במילה
אירוס הומינר:
היו הרבה יותר נמוכים משום שהבנק הטיל וטו
אירוס הומינר:
 זה עניין עסקי-כלכלי
עודד פורר:
וכשהקרן הייתה כולה בבעלות המשרד היא הייתה על סכום של עשרה מיליון שקלים?
אירוס הומינר:
לפעמים אפילו 15 מיליון, לפעמים היו תקופות גבוהות יותר, והמימושים היו הרבה יותר גבוהים
עודד פורר:
וה-15 מיליון האלה בעצם עמדו כערבות שהמשרד העמיד?
אירוס הומינר:
בקרן הממונפת זאת הייתה הערבות
אירוס הומינר:
 זאת אומרת - - -
עודד פורר:
ומה זה היה בקרן לפני כן?
אירוס הומינר:
בקרן התקציבית זה היה עלות מלאה של המשרד
עודד פורר:
אבל הוא היה מחזיר את זה
אירוס הומינר:
נכון
עודד פורר:
הכסף היה חוזר
אירוס הומינר:
הכסף היה חוזר לקופת המדינה
עודד פורר:
הוא היה משלם לקופת המדינה
עודד פורר:
מה אחוז ההחזרים?
אירוס הומינר:
בקרן התקציבים זה עמד, אחוז ה"דיפולטים" היה מאוד-מאוד נמוך
אירוס הומינר:
 היה, אם אני לא טועה, 1
אירוס הומינר:
5%
אירוס הומינר:
 והיום הממונפת על 4%
עודד פורר:
זאת אומרת שמבחינת תקציבית אין לזה עלות
עודד פורר:
 חוץ מעלות המימון
עודד פורר:
 חוץ מעלויות המימון
אירוס הומינר:
כן, יש את המערך, כמובן, כמו שאמרנו
עודד פורר:
בסדר, הוא קיים
אירוס הומינר:
הוא קיים, כן
עודד פורר:
הוא כבר בתוך התקציב
אהרן אוזן:
מבחינת המשרד זה הוצאה נטו
אהרן אוזן:
 גם עד שהכסף מוחזר, גם מבחינת הסתכלות כללית על קופת המדינה
אהרן אוזן:
 זאת אומרת, גם, יש כמה שנים
עודד פורר:
בסדר, זה עלויות מימון בעצם
עודד פורר:
זה עלויות מימון
עודד פורר:
 זה תקציב שאתה מעמיד אותו ואתה מקבל אותו חזרה
אורי סבג:
אני רוצה להמשיך את דבריי
אורי סבג:
 ככל והמשרד ירצה, נבחן את הדברים
אורי סבג:
 אנחנו יודעים להעמיד מכרזי אשראי
אורי סבג:
 את זה אנחנו מעמידים גם כן בערבות מדינה
אורי סבג:
 זה גם מכרז שלנו
אורי סבג:
 יש לנו גם עוד מכרזי הלוואות שונים
עודד פורר:
אגב, העלויות של ערבות מדינה הם מחוץ לתקציב, אם אני זוכר נכון
עודד פורר:
 כששים את הערבות היא לא נספרת בתוך תקציב המדינה
אורי סבג:
זה מחוץ לתקציב
עודד פורר:
אני לא מצליח להבין מה מונע מכם בקומה שלוש, מספרים שאתם נותנים ערבויות וזה לעסקים, אז ברור לחלוטין שיש פלח באוכלוסייה שהרבה יותר קשה לו להגיע לבנק, הרבה יותר קשה לו לקבל הלוואה, ולכן גם צריך אולי ערבות באחוז יותר גבוה מהאחוז שאתה נותן לכל שאר העסקים בגלל הסיכון
אורי סבג:
ב-2019 היה מכרז
אורי סבג:
 המכרז נפל, אבל יצאו למכרז
עודד פורר:
כשמכרז נופל זה סימן שהמכרז לא היה טוב
עודד פורר:
 תאמין לי, אני מכיר את הסוגייה הזאת
אורי סבג:
אז אפשר לבוא ולעשות את זה יחד עם המשרד
עודד פורר:
צריך לעשות מכרז חדש
עודד פורר:
 מתקנים את מה שלא היה בסדר, בודקים למה אנשים לא ניגשו למכרז, מה מנע מהם לגשת למכרז, ומתקנים
אורי סבג:
אז במידה והמשרד מעוניין אנחנו נשמח לשבת איתם
עודד פורר:
תאר לך שעכשיו היינו צריכים לסלול כביש והיינו מפרסמים מכרז ואף אחד לא היה ניגש, אז היינו אומרים "טוב, אז לא נסלול את הכביש" – מה הייתם עושים?
אורי סבג:
סוללים את הכביש עם חברה אחרת
עודד פורר:
הייתם מתקנים ומפרסמים מכרז חדש כדי שהוא יתאים לצורכי השוק ולזה שבשוק, כנראה ששמתם מחיר שהוא מתחת למחיר האספלט, נכון? במכרז
עודד פורר:
 אז אף אחד לא ייגש ויפסיד כסף
עודד פורר:
 בניתם מכרז לא טוב
עודד פורר:
 אז לא מחכים עם זה
דניאל לוין:
אני יכול להגיד שתי מילים? דווקא בנושא של ערבות המדינה, כי אני עברתי את זה אישית
דניאל לוין:
 יש לי חברה שקיבלה מענק בערבות המדינה, אישור הלוואה בערות המדינה ב-500,000 שקלים, ואף פעם לא קיבלנו את זה
דניאל לוין:
 והסיבה היחידה היא שהבנקים אמרו שלא מעניין אותם ערבות המדינה, והם הסתכלו על החברה כחברה, הם אמרו "או שאנחנו נותנים לכם את ההלוואה הזאת או שלא נותנים, ולא משנה לנו ערבות המדינה"
דניאל לוין:
 היינו בכל הבנקים בארץ ישראל
דניאל לוין:
 לכל בנק שקיים הלכנו ודיברנו, והם אמרו "ערבות המדינה זה יפה אבל אנחנו לא מסתכלים על ערבות המדינה, אנחנו מסתכלים על המצב של הבנק"
דניאל לוין:
עכשיו, ברשותך, קודם כול אני רוצה להגיד שאנחנו כעולים יהודים, הלב שלנו עם החטופים ועם המשפחות וכואב לנו מאוד עם כל מה שקורה
דניאל לוין:
 עכשיו, אני, ברשותך, אדבר באנגלית כי אני הייתי רוצה שאנשים שהם לא דוברי עברית יבינו
דניאל לוין:
 אם זה בסדר
עודד פורר:
 אבל בקצרה
דניאל לוין:
(נושא דברים בשפה האנגלית, להלן תרגום חופשי)     אוקיי
דניאל לוין:
 אנחנו יכולים לדבר על בעיות מפה ועד הודעה חדשה מבלי למצוא פתרונות או להציע פתרונות, אנחנו פשוט ניפגש ונדבר על בעיות
דניאל לוין:
 אני אז דיברתי על זה ואני מציע את זה שוב ושוב – הדרך היחידה להצליח בסיטואציה של העולים החדשים בישראל היא לארגן מוסד, ואני חושב שצריך להיות תחת משרד הקליטה, אפשר לקרוא לזה עמותה או איך שאתם רוצים, מקום שבו יהיה כל מה שצריך עבור העולים החדשים
דניאל לוין:
 מהמידע לאיך לבנות ועם הממשלה, כי הממשלה עסוקה בדברים רבים אחרים
דניאל לוין:
 ויש המון מוסדות ממשלתיים ומשרדים, והם לא באמת מדברים זה עם זה ולא באמת עובדים זה עם זה
דניאל לוין:
 כולנו יודעים את זה
דניאל לוין:
      עכשיו, אם מדברים על איך לעזור – יד אחת מנסה לעזור והיד השנייה מחזיקה באג'נדה וזה מונע מזה לקרות
דניאל לוין:
 אז אם אנחנו כאן כדי לפתור את הבעיה ולא רק לדבר עליה, אני מציע, ואני דיברתי על זה הרבה פעמים – בואו נמצא מקום, בואו נמצא משרד שייקח חסות על זה, ואתם תחליטו איזה – משרד הקליטה או משרד הכלכלה – ואנחנו נייצר את הקבוצה תחת אותו משרד ונתחיל לעבוד ביחד ולרכז את הכל ממידע על כספים, הגירה עד משרד הפנים
דניאל לוין:
      (חוזר לשפה העברית)     דרך אגב, האנשים, אם אתה זוכר מהישיבה הקודמת, שהייתה להם בעיה עם הדרכון – שום דבר לא נפתר
דניאל לוין:
 פשוט שנדע שאנחנו דיברנו ומשרד הפנים בסוף אמרו בדיוק אותו דבר שהם אמרו לפני שאתה נתת להם בקשה לטיפול בעניין של האנשים שממש גרים פה והם מסתובבים בגלל העסקים – תערוכות וכאלו – שום דבר לא קרה
דניאל לוין:
     (נושא דברים בשפה האנגלית, להלן תרגום חופשי)     אז אם אנחנו רוצים שדברים יקרו, בואו נרכז אותם
דניאל לוין:
 כי עכשיו הישיבה הזאת תיגמר וכל אחד יצא עם האג'נדה שלו, ואי אפשר להאשים אותו
דניאל לוין:
 אז בואו נרכז את זה, ואנחנו, כקבוצת אנשים בעלי השפעה, יש לנו אלפים של אלפים של אנשים ב"אינסטגרם" וברשתות חברתיות אחרות
דניאל לוין:
 ואם לא את השליטה, אלא את ההשפעה אנחנו יכולים להביא, אבל אנחנו צריכים להביא אותם למוסדות מרוכזים
דניאל לוין:
 וזו הדרך היחידה
עודד פורר:
 ארטיום מנילוב
ארטיום מנילוב:
שלום לכולם
ארטיום מנילוב:
 שמי ארטיום
ארטיום מנילוב:
 אני עשיתי עלייה מרוסיה לפני כמעט ארבע שנים
ארטיום מנילוב:
 אני יודע עברית כי למדתי עברית באוניברסיטה במוסקבה
עודד פורר:
יפה, חשבתי באולפן
ארטיום מנילוב:
מה שאני עשיתי ברוסיה ובארצות הברית לפני שעשיתי עלייה לפה זה בניית מערכת לבתי-עלמין, כמו CRM, שאפשר דרכה לעשות מיפוי
ארטיום מנילוב:
 זה לא אקטואלי לישראל, זה אקטואלי לארצות הברית, למכור את המקומות
ארטיום מנילוב:
 המערכת שלנו מייצרת את כל המסמכים וכל הדבר הזה
ארטיום מנילוב:
 ואני לא חשבתי שאני אעשה את זה בארץ, ומצאתי את הקשורים למועצה הדתית אשדוד ועשיתי להם אפליקציה בשם "בזיכרון"
ארטיום מנילוב:
 וכשעשינו מיפוי ומלאי ראינו את כל האנשים שמסתובבים בבתי-העלמין, ושאין שירות שאפשר להזמין דרכו מצבה חדשה
ארטיום מנילוב:
 אי אפשר לחדש אותה
ארטיום מנילוב:
 עשינו את זה השירות הזה כמו "גט-טקסי"
ארטיום מנילוב:
 יש לנו עשרה קבלנים כבר שעושים 30 מצבות כל יום
ארטיום מנילוב:
 והתחלנו לעשות את זה רק בינואר הזה
עודד פורר:
איפה הבעיות אבל? אנחנו רוצים לשמוע את הבעיות
ארטיום מנילוב:
אני חשבתי שיש בעיה, אבל יש
ארטיום מנילוב:
 יש לנו שותף בעסק האמריקאי, והוא רצה לעשות השקעות גם בעסק הישראלי
ארטיום מנילוב:
 הוא רוסי אבל יש לו גם דרכון איטלקי, הוא גם אזרח איטלקי
ארטיום מנילוב:
 ויש לו כסף בשוויץ
ארטיום מנילוב:
 וכשרצינו לעשות את ההסכם הזה אני התקשרתי לבנק "הפועלים", ויש לי יחסים טובים עם הבנקאית שלי, והיא אמרה לי שאסור, שאי אפשר לשלם את הכסף לחברה שלי משוויץ
ארטיום מנילוב:
 והתחלתי להסביר מה זה ולמה אנחנו עושים את זה
ארטיום מנילוב:
 ואז היא אמרה "לא, זה אסור, אני לא רוצה לשמוע על זה"
ארטיום מנילוב:
 ודיברתי אחר כך, מצאנו את הדרך לעשות את זה, כי זה מישהו שהוא כבר שותף שלנו
ארטיום מנילוב:
 ואני שאלתי את רואה החשבון שלי "אוקיי, זה שותף שלי כבר אבל בעתיד המטרה שלנו היא לעשות חברה וללכת ל-IPO ולהתחיל לעשות אותו דבר גם בארצות ואולי באירופה"
ארטיום מנילוב:
 ולסיכום, מה לעשות אם יש לנו עוד השקעות או שמישהו רוצה לקנות את החברה?
עודד פורר:
תכף נשמע את בנק ישראל
עודד פורר:
 אתה רוצה להגיד משהו, שמעון כצנלסון? עיריית אשדוד
שמעון כצנלסון:
אני רק רוצה להגיד שאין בעיה
שמעון כצנלסון:
 עדיין ממשיכים לצערי למות באשדוד, ככה שהעסק הזה משגשג
שמעון כצנלסון:
 אין פה הרבה - - -
עודד פורר:
בשני העסקים תמיד יש קליינטים
עודד פורר:
 זה בבריתות ובלוויות
שמעון כצנלסון:
אני אמרתי שיש להם גם עתיד, כי אני מקווה שיגיע משיח, אז יש לכם בכלל עסק טוב
שמעון כצנלסון:
 אז אין לכם מה לחשוב על זה
שמעון כצנלסון:
 אבל אנחנו שמחים שקיבלתם את העזרה של המועצה הדתית שלנו
שמעון כצנלסון:
 אנחנו מכירים את הפרויקט בעירייה, ואנחנו חושבים שאפשר להרחיב אותו באשדוד
שמעון כצנלסון:
 ומה שאני רציתי רק להגיד, אדוני יושב-הראש, מבחינתי לא צריכים לחפש את הייעוצים
שמעון כצנלסון:
 אנחנו מלווים את העולים בעצמנו, כעיריית אשדוד
שמעון כצנלסון:
 ואני מזמין את מרינה אלינו
שמעון כצנלסון:
 אין לנו שום בעיה, יש לנו גם שטחים, יש לנו גם מפעלים שעובדים יחד איתנו כמו "אלתא" או "אלבטק" או כול דבר כזה
שמעון כצנלסון:
 ואנחנו בהחלט, יש לנו אגף שלם שהוא רק בשביל העסקים, ואנחנו מטפלים גם בעולים חדשים מכיוון שיש לנו אגף של עולים חדשים שהוא מטפל בזה
עודד פורר:
אירוס, זאת דוגמא למה קורה כשעושים חשיפה ומביאים כמה גורמים ביחד כדי לשמוע, כדי להציג, כדי לראות
עודד פורר:
 פתאום יש רעיונות, זה מחבר את זה וזה מביא את זה
עודד פורר:
 ובתוך הסיפור של החשיפה נשמע עכשיו את בנק ישראל
איילון בנימין:
שלום, אדוני יושב-הראש
איילון בנימין:
 אני איילון בנימין, מהפיקוח על הבנקים
איילון בנימין:
 בנק ישראל, מרגע שפרצה המלחמה, פעל כדי לסייע, בעיקר בנושא של תשלומי הלוואות ומשכנתאות לעסקים בכלל ולעסקים קטנים בפרט
איילון בנימין:
 זאת אומרת, שבוע לאחר פרוץ המלחמה אנחנו גיבשנו מתווה שאימצנו על ידי כל הבנקים וחברות כרטיסי האשראי, ובהמשך הוא גם הורחב לתושבי הצפון בהתאם להתפתחויות, שמאפשר לדחות את תשלומי ההלוואות העסקיות למי שנמצא במעגל הראשון ללא ריבית וללא עמלה למשך שלושה חודשים
איילון בנימין:
 המעגל הראשון זה בעצם תושבים שמתגוררים עד 30 ק"מ מרצועת עזה, כולל העיר אשדוד, שהכנסנו אותה פנימה למתווה כי זה היה מאוד חשוב לנו
איילון בנימין:
 כמה שיותר נרחב
איילון בנימין:
 כל האוכלוסייה שפונתה על ידי גורמים רשמיים במדינה גם מהדרום וגם מהצפון גם בתוך המעגל הזה
איילון בנימין:
 כל קרובי המשפחה של החטופים, הנעדרים או של חללי המלחמה, הקרובים שלהם, קרבה ראשונה, גם הם בתוך המעגל
איילון בנימין:
 ומשרתי המילואים ומגויסי צו 8
עודד פורר:
כן, אבל השאלה, אנחנו נמצאים בוועדת עלייה וקליטה
איילון בנימין:
זה סיוע גם לעולים, אדוני יושב-הראש
עודד פורר:
אני מבין שזה גם לעולים
עודד פורר:
 אין לכם פילוח הרי?
איילון בנימין:
אין לנו נתונים שמתייחסים ספציפית למגזר הזה, לאוכלוסייה הזאת
איילון בנימין:
 אין, זה לא צבוע במערכת הבנקאית, נתונים לעולים
דניאל לוין:
לא, אבל מה שמרגיז זה איך יכול להיות שבנקים לא מקבלים את הערבות של המדינה
עודד פורר:
גם כשהם באים לבקש אשראי?
איילון בנימין:
הבנקים לא מדווחים לנו איזה אשראי ניתן לעולה חדש
איילון בנימין:
 אין איזשהו "סגמנט" כזה בדיווח
איילון בנימין:
 ככל ויהיו אינדיקציות לאיזשהן בעיות בעניין הזה, או בכלל פניות מהשטח
איילון בנימין:
 אנחנו לא קיבלנו פניות אלינו בנושא הזה, אדוני יושב-הראש
איילון בנימין:
 ספציפית לגבי אשראי אנחנו בקשר - - - ונושאים אחרים שאתם מכירים אותם היטב
איילון בנימין:
 אבל ספציפית בזה אנחנו לא
איילון בנימין:
 אבל כלל ותהיה איזושהי תלונה - - -
עודד פורר:
מה זה "ככל ותהיה"? כבר קיימנו כמה וכמה דיונים בסיפור הזה בוועדה
עודד פורר:
 הסיפור שהעלה פה ארטיום, זה לא סיפור שאני שומע פעם ראשונה, ולא ממנו
עודד פורר:
 זאת אומרת, אנחנו שומעים את זה פעם אחר פעם אחר פעם אחר פעם מעסקים של עולים שמגיעים לפה עם אותו סיפור
עודד פורר:
 אותו סיפור
עודד פורר:
 אם אתה עולה חדש אל תבוא לבנקים בישראל
עודד פורר:
 אל תבוא
עודד פורר:
זה המסר
עודד פורר:
 המסר הזה היה לפני המלחמה, וקל וחומר במלחמה
אנה משה:
בנק ישראל אומר לנו "אנחנו לא מקבלים פניות"
אנה משה:
 אני ביקשתי ממי שמדבר איתנו למצוא את התלונות של בנק טוקיו הראשי - אם הם היו מגיעים ליפן כעולים חדשים, איך הם היו מוצאים את הלינק של התלונות
אנה משה:
 לא התלוננו ולא יבואו ולא ימלאו
אנה משה:
 עכשיו תרגמו את הלינק הזה
אנה משה:
 זה לא יקרה
אנה משה:
 אף אחד לא יתלונן ולא זה
אנה משה:
 ומעבר לזה, כשיש תלונות ואתם פונים לבנקים, במקום להשית עליהם קנסות
אנה משה:
 הנה, סופיה תספר
עודד פורר:
בוא ניתן לה לספר
עודד פורר:
 בבקשה, סופיה טופולב
סופיה טופולב לוז:
היי, אני סופיה טופולב לוז, ואני פה מטעם הארגונים "Start-Up Nation Central" והעמותה לשילוב כלכלי לעולים
סופיה טופולב לוז:
 במיוחד לישיבה הזאת עשינו סקר חדש וטרי אתמול עם 400 תשובות מהקהילה של העולים
סופיה טופולב לוז:
 38% מדווחים על חוסר מידע על עזרה שיש מהממשלה; 32% מדברים על בעיות העברת כספים מחו"ל; 23% מדברים על בעיות בבנקים
סופיה טופולב לוז:
 זה לא דברים חדשים
סופיה טופולב לוז:
 יש להם את אותן בעיות
סופיה טופולב לוז:
 לבנקים בישראל לא אכפת מהעולים החדשים, הם מעדיפים שהעולים ילכו לבתי-משפט ויקבלו פסיקה על העברות כספים במקום לפעול מסודר לפי תקנון
סופיה טופולב לוז:
 חסר מידע, חסרים פתרונות לעולים לבעלי עסקים
סופיה טופולב לוז:
 והממשלה לא שמה מספיק לחץ על הבנקים
סופיה טופולב לוז:
 הגישה למערכת הפיננסית בישראל זה תנאי בסיסי לשילוב כלכלי של העולים
סופיה טופולב לוז:
 בלי זה העולים לא יצליחו לנהל פה עסקים ולחזק את הכלכלה הישראלית בזמן כזה
יבגני סובה:
אבל היה נציג איגוד הבנקים בדיונים הקודמים, ומה? לא קיבלתם תשובה? כי היו גם, טיבי היה, אני חושב, והוא דיבר על זה
סופיה טופולב לוז:
הבנקים לא רוצים לעזור לעולים חדשים
עודד פורר:
הרבה סיפורים, מעט תשובות
סופיה טופולב לוז:
אולי בנק ישראל והממשלה יכולים לשים לחץ על הבנקים סוף-סוף, למשל
עודד פורר:
מה שמעניין אותי זה איפה משרד העלייה והקליטה בעניין הזה
עודד פורר:
 תראו, אין משרד אחר שידאג לנושא הזה
עודד פורר:
 זה לא יעניין אף משרד אחר
עודד פורר:
 זה לא יעניין את משרד האוצר, זה לא יעניין את משרד הכלכלה
עודד פורר:
 יש משרד עלייה והקליטה, מתוך הבנה שצריך מישהו ברמת שר עם משרד, שהוא ישים את זה על השולחן כל הזמן
עודד פורר:
 זו השאלה שלי אליכם
עודד פורר:
 הרי, זאת בעיה שאתם גם לא שומעים אותה בפעם הראשונה, אירוס
עודד פורר:
 אני מניח
סופיה טופולב לוז:
אפשר להוסיף משהו קטן? אז אנחנו פה כמעט שנה באים לוועדה ברשותכם ועובדים ביחד עם בנק ישראל ומשרד העלייה על מנת למצוא פתרונות
סופיה טופולב לוז:
 פתחנו עמותה לשילוב כלכלי, אנחנו יושבים פה כמה נציגים של העמותה, והמטרה היא להמשיך לעשות את העבודה הזאת
סופיה טופולב לוז:
 ובאנו לפני שבועיים לבנק "דיסקונט" על מנת לפתוח חשבון לעמותה והייתה בעיה טכנית שתעודת הזהות שלי לא הייתה בתוקף
סופיה טופולב לוז:
 באמת עשיתי טעות שלא הבאתי מסמך נכון
סופיה טופולב לוז:
 הבאתי דרכון ורישיון נהיגה
סופיה טופולב לוז:
 אני לא נוהגת טוב אבל יש לי רישיון פה, ישראלי
סופיה טופולב לוז:
 והם לא נתנו לנו לפתוח חשבון, ובצדק, זה לא היה לפי החוקים של הבנק
סופיה טופולב לוז:
 אבל איך שדיברו איתי, הרגשתי כל כך קטנה ואמרתי "ואי, אני לא מאמינה, אני פה שמונה שנים
סופיה טופולב לוז:
 זה כמו קומדיה"
סופיה טופולב לוז:
 אני לא יודעת מה להגיד
סופיה טופולב לוז:
 אז אנחנו נעשה ניסיון שוב, אבל היחס לא שם
סופיה טופולב לוז:
 לא אכפת להם מהעולים
סופיה טופולב לוז:
 הרגשתי את זה על עצמי, בעמותה שלנו
דניאל לוין:
אני ניסיתי להסביר להם שזו לא חברה, זו עמותה בשביל לעזור לאנשים
דניאל לוין:
 "תעזרו לנו, יש לנו כסף שצריכים להביא", והם אמרו וגם מבקשים תלונות
דניאל לוין:
 למה אתם רוצים תלונות מאנשים אם אנחנו מייצגים את האנשים האלה?
איילון בנימין:
אפשר להגיב, אדוני יושב-הראש? אז קודם כל, במקרה של בנק "דיסקונט", ברור שזה לא מקרה תקין, ויחס כזה, זה מקרה פרטני - - -
סופיה טופולב לוז:
לא, לא
סופיה טופולב לוז:
 כל עולה מקבל יחס כזה
קריאה:
תשאלו כמה שנים אני בארץ
איילון בנימין:
רק שני משפטים
איילון בנימין:
 אנחנו, בנק ישראל רואה חשיבות רבה במתן שירות לעולים
איילון בנימין:
 המערכת הבנקאית תדבר בשם עצמה, אבל אני כן יכול להגיד, וגם אתן יכולות להעיד על מהלכים שעשינו על מנת להנגיש את השירות כמה שיותר לעולים, כולל תרגום של החומרים לרוסית, כולל ראיונות ברדיו הרוסי, רדיו רקע
עודד פורר:
זה אחרי שלושה דיונים שקיימנו בעניין הזה, אני חושב
איילון בנימין:
אנחנו כן קיימנו וובינר בנושא לעולים
איילון בנימין:
 זאת אומרת, אנחנו כן רואים בזה חשיבות וכן פועלים בזה
איילון בנימין:
 אפשר לעשות עוד תמיד, אבל ספציפית לגבי העניין, אני באתי לפה על מנת להציג את הסיוע שניתן לכלל העסקים בישראל, כולל לעולים החדשים, שנקלעו לקשיים בעקבות המלחמה
עודד פורר:
את הסיוע שניתן לכלל העסקים בישראל אנחנו מכירים
עודד פורר:
 הסיבה שיש ועדת עלייה וקליטה היא העובדה שהסיוע שניתן לכלל העסקים לא נגיש לעולים
עודד פורר:
 בדיוק כמו שיש דברים שניתנים לכלל הציבור ולא נגישים לעולים
עודד פורר:
 ולכן גם הייתה קרן הלוואות ייעודית במשרד העלייה והקליטה, זה לא קשור אליך, אבל לכן גם הייתה קרן הלוואות ייעודית מהסיבה הפשוטה של הלוואות בערבות המדינה לא נגישות לעולים מכל מיני טעמים
עודד פורר:
 החל מהקריטריונים של הלוואות בערבות מדינה, שמבקשים לראות את ההיסטוריה שלך מאנו באנו ארצה ועד לתנאי האשראי והערבויות שעולה חדש לא יכול להעמיד
עודד פורר:
 ולכן בא משרד העלייה והקליטה ועשה את מה שהוא צריך לעשות ונכנס בנעליים איפה שיש לקונה
עודד פורר:
 לא צריך את משרד העלייה והקליטה בשביל לתת את כל שאר השירותים שקיימים, את זה אומר בלי קשר
עודד פורר:
 משרד העלייה והקליטה צריך לעשות את ההתאמות האלה
עודד פורר:
 נעמה אור
נעמה אור:
תודה רבה
נעמה אור:
 ראשית, אני רוצה לפתוח בזה שפתחתי את הבוקר עם הודעת וואטסאפ ב-06:30 מהמפקד של הבן שלי
נעמה אור:
 יש לי שני בנים שמשרתים עכשיו בעזה
נעמה אור:
 שניהם מפקדים בצנחנים
נעמה אור:
 ונריה שאער, זכרונו לברכה, הוא חבר פלוגה של הבן שלי, ומפה אני ממשיכה להלוויה
נעמה אור:
 זו ההתמודדות היום-יומית שלנו
נעמה אור:
     הדבר השני שאני רוצה להגיד הוא שהמייסד של "Spark-IL" הוא ג'ון פולין, שהבן שלו, הירש, שבוי בעזה, וזה סובב אותנו 24/7
נעמה אור:
 אז קודם כול, אני ממש מודה לכם שפתחתם ככה את הוועדה היום
נעמה אור:
 אז שמי נעמה אור, ואני אעבור רגע לפן המקצועי ולא רק לרגשי, אבל זה הכל עובד ביחד בימינו
נעמה אור:
 אני מנכ"לית "Spark-IL", שזו עמותה שקיימת כבר שנה וחצי, ואנחנו נותנים הלוואות ללא ריבית בכלל לעסקים זעירים וקטנים במדינת ישראל
נעמה אור:
 24% מהעסקים האלה הם עולים חדשים
נעמה אור:
 אני רוצה לשים את זה על השולחן
נעמה אור:
 כי אנחנו מבינים ורואים שאין להם פתרון בבנקים
נעמה אור:
 הם מגיעים אלינו ואין להם היסטוריית אשראי, ואין להם אפשרות להציג
נעמה אור:
      הגיע אליי בחור מהמם מאוקראינה, שברח מאוקראינה, והייתה לו שם רשת בתי קפה של חמישה בתי קפה, והוא הגיע לכאן ואף בנק לא היה מוכן לתת לו הלוואה
נעמה אור:
 הוא קיבל מאיתנו הלוואה של 90,000 שקלים, הקים בית קפה מקסים בחיפה, ופשוט נתן לו אור
נעמה אור:
 עכשיו במלחמה פנתה אלינו מישהי בשם - - -
עודד פורר:
בית הקפה שלו עובד בזמן המלחמה?
נעמה אור:
בית הקפה שלו קצת מדשדש בזמן מלחמה, וביקש תוספת, ועזרנו לו שוב
נעמה אור:
 פנתה אלינו מישהו מקסימה בשם קסניה, שהיא עולה חדשה מבלרוס, והיא אם יחידנית, ויש לה שני ילדים, ויש לה מספרה לגברים, שכל הגברים שם כמעט מגויסים ואין לה פרנסה מאז שהתחילה המלחמה
נעמה אור:
 והיא ביקשה הלוואה עכשיו בזמן החירום, ואני מייד אגיד מה עשינו בזמן החירום ובכלל, ונתנו לה הלוואה של 100,000 שקלים
נעמה אור:
 המטרה של "Spark-IL" היא קודם כול לתת את הפתרון לכל אזרח במדינה שצריך את ההלוואה הזאת
נעמה אור:
 אנחנו ממקדים את עצמנו בשגרה לאנשים שהם באוכלוסיות שיש להן קושי להשיג את ההלוואות האלה
נעמה אור:
 גם אוכלוסיות מהפריפריה הגיאוגרפית וגם החברתית
נעמה אור:
 אני רוצה להגיד כך
נעמה אור:
 יש לנו כיום קרן של 23 מיליון שקלים שאנחנו נותנים הלוואות
נעמה אור:
 פתחנו מתוכם 10 מיליון לקרן החירום בזמן המלחמה, כשאנחנו כבר, יש לי ביקש של קרוב ל-40 מיליון של הלוואות
נעמה אור:
 זה פשוט לא יאומן מה שקרה מאז שפתחנו את הקרן
נעמה אור:
     אני מאוד-מאוד הייתי שמחה, אני לא הייתי פה ב-2019 כי "Spark-IL" לא הייתה קיימת, אבל אני מאוד הייתי שמחה שאנחנו נוכל להיות אלה שייתנו את ההלוואות האלה באותו מכרז שהיה מדובר וכיום לא קיים ולעזור לעסקים
נעמה אור:
 אין לי שום רווח בכלום
נעמה אור:
 אנחנו עמותה שמגייסת את הכסף שלה מתרומות
נעמה אור:
 אנחנו רוצים לעזור לאותם עסקים ואנחנו עושים את זה
עודד פורר:
אגב, המכרז לדעתי, ותקני אותי אם אני טועה, המכרז היה מיועד רק לבנקים
עודד פורר:
 יכול להיות שאתם צריכים לעשות מכרז לא רק לבנקים, אלא לאפשר גם למגזר שלישי בעניין הזה
סופיה טופולב לוז:
נכון, "עוגן", אנחנו, הסוכנות
סופיה טופולב לוז:
 יש מספיק היום שיכולים לסייע
עודד פורר:
יש מספיק גופים שיכולים גם לחלוק ביניהם את הדבר הזה, בעיקר עכשיו אחרי שהיה איסוף כספים כל כך נרחב מיהדות התפוצות לטובת הפעילות פה במדינת ישראל
עודד פורר:
 יש הרבה מאוד עמותות שעושות את זה
עודד פורר:
 אני חושב שהייתי מוציא פה הוא מכרז לעמותות עם ערבות מדינה, שנותנת איזשהו בסיס
נעמה אור:
כרית בטחון
נעמה אור:
 אנחנו נצליח לגייס, אני רק אגיד - - -
עודד פורר:
אז העמודה תוכל גם לגייס כסף לזה
עודד פורר:
 אנחנו לא צריכים לעבור דרך בנק ישראל והבנקים שאף אחד לא אוהב להיכנס אליהם
נעמה אור:
אז אני רוצה רק להגיד שאנחנו האמת מדברים על כריות בטחון כדי שנוכל לגייס את הכספים ונדע שהממשלה עומדת מאחורינו בתוך ההלוואות האלה, שזה סופר חשוב, כי אנחנו לוקחים הלוואות בסיכון גבוה, ואנחנו מוכנים לעשות את זה, אנחנו רק צריכים את כריות הבטחון לטובת העניין הזה, וכמובן כסף תפעולי כדי שנוכל להמשיך ולהרחיב את הפעילות שלנו
נעמה אור:
 הייחודיות ב-"Spark-IL" זה שאנחנו מצד אחד נותנים את ההלוואות לאותם עסקים קטנים, ואנחנו פלטפורמה של P2P
נעמה אור:
 שמי שנותן, חוץ מהפילנתרופיים הגדולים, אנחנו יוצאים, כל עסק יוצא בסוג של "הד-סטארט"
נעמה אור:
 אנחנו מגייסים את הכסף הזה מהמונים
נעמה אור:
 מכל יהודי התפוצות ומישראליים, וכל אחד נותן כפי יכולתו בשביל לעזור לאותם עסקים
נעמה אור:
 ב-"Spark-IL" היא בבעלות משותף גם של קבוצת "עוגן" וגם של הסוכנות, וזה פתרון אחד של הסוכנות היהודית
עודד פורר:
מכאן נעבור ליהודה פיינברג מהסוכנות היהודית
יהודה לייב פיינברג:
תודה רבה יושב-הראש