GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גיא קונפורטי:
 כלומר, אם היועצת המשפטית של פיקוח על הבנקים חוששת מקשירת הידיים או העיניים של מקבלי ההחלטות, אז אני מסכים שלא צריך לסמן חיילים בודדים, כי באמת, זה יכול להיות גם בעוכריהם
גיא קונפורטי:
 אבל לסמן חוב כחוב שנוצר בתקופת שרות החובה שזו תקופה קשה לכולם, וכולם יבינו את הסיטואציה הזו, בהחלט אפשרות גם לאפשר עוד מידע למקבלי ההחלטות כדי לדעת שחוב מסוים קטן או זניח ככל שיהיה שנפתח בתקופת שרות החובה, זה חוב שאולי אפשר להתעלם ממנו או לא לדבר עליו
גיא קונפורטי:
      בהמשך לדיון הקודם, ראיתי בפרוטוקול, וגם בדיון המשכי שהייתי בו, נאמר שבעצם הבנקים מכירים את הסיפור של החיילים, והם יכולים תמיד להגיד שזה חוב שהיה בצבא
גיא קונפורטי:
 היום הבנקאות עוברת למתכונת יותר מקוונת ודיגיטלית
גיא קונפורטי:
 הבנקאים פחות פוגשים את האנשים
גיא קונפורטי:
 בקשות להלוואות נעשות בכפתורים ובאפליקציות לפחות בשיח בין-אישי, ככה שגם אם בן-אדם יסורב, או יקבל תנאים גרועים, אולי דווקא יידע מה הרקע ולזה נוכל להסביר את עצמו
גיא קונפורטי:
 ולכן, גם מהסיבה הזו, אני חושב שהרקע האישי של אותו אדם, אם זה חושב שנוצר בתקופת השרות הצבאי, זה משהו שיכול להיות רשום, וזה גם יכול לעזור למקבלי ההחלטות לקבל את ההחלטות הנכונות יותר מבלי לתייג את האדם לשלילה כחייל בודד חלילה, או לחיוב כחייל בודד
גיא קונפורטי:
      דבר אחרון מבחינת נושא של עורכי הדין
גיא קונפורטי:
 כן אנחנו נתקלים בחוסר אחידות, וזה גם מתקשר לנושא של הסלולר באופן הטיפול של משרדי עורכי דין בחובות של חיילים
גיא קונפורטי:
  הרבה מהחיילים מגיעים למשרדים האלה, משוחחים איתם קודם כל לבד
גיא קונפורטי:
 מה שקורה, שהמשרדים האלה הרבה פעמים ולא תמיד מטים להם אוזן, והם מתנהלים איתם לבד, ומגיעים אלינו הרבה פעמים במעגל שני, או כמעגל שני אחרי שנתקלו, נניח, באטימות
גיא קונפורטי:
 אז כאן אני חושב שצריכה להיות איזושהי אחידות
גיא קונפורטי:
 אני קורא מכאן לכל חברות הסלולר והבנקים, זאת אומרת, לא רק לחכות שהפניות יגיעו אליכם ואז בגלל שזה חייל אז יטפלו בהם
גיא קונפורטי:
 יש את חברת "פרטנר", שאני יודע שהיא כתבה שיש להם מדיניות מוגדרת לגבי חיילים, זה מבורך, זה משהו שצריך להיות לדעתי אחיד בכל חברות הסלולר, בכל הבנקים, כי באמת, זו תקופה, כמו שנאמר כאן, היא תקופה לא פשוטה, ובאמת, אלו חובות קטנים וזניחים
גיא קונפורטי:
 תודה
עודד פורר:
 פחות צריכים לנקוט כפי שחלק מחברות הסלולר כבר ענו לנו, שכל חייל בודד שיפנה, ישלם את הקרן בלבד, ולייצר לנו תוכניות ייחודיות ייעודיות לחיילים
שמרית רגב שריבר:
שלום, אני כאן בדיון ביחד עם אביבה גבאי, מנהלת היחידה לחייל ונזקק ברשות שהוקמה ב-2014, מאז אנחנו בעצם ניסינו לתת מענה ופתרון לחיילים עם חובות, מה שבעצם תפקיד מנהלת היחידה היה עוד מאז לפנות ולסייע לחיילים שיש להם חובות, ומיידעים אותם בנוהל משותף שחיברנו, ואז, בעצם מה שנעשה פונים לחברות הסלולר ולזוכים השונים, ומבקשת ומסדירה את הנסיבות המיוחדות
שמרית רגב שריבר:
 בסופו של דבר, בהחלט, יש הרבה מקרים שבאים לקראת החיילים, מוחקים חלק מהחובות, מגיעים להסדרים, וכך אנחנו מסייעים
שמרית רגב שריבר:
 עיקר הקושי זה שאין לנו ממשק במערכת שיודע בעצם להתחקות אחר חיילים כאשר מדובר בתיקים של חיילים
שמרית רגב שריבר:
 ולכן, זו הדרך שמצאנו לפתור אותה – לעשות שיתוף פעולה עם צה"ל, ובעצם, ליצור את הקשר ועם מש"קיות הת"ש שהן אלה שמפנות אלינו את המקרים
שמרית רגב שריבר:
     אני חושבת שהדגש צריך להיות ליידע כמה שיותר חיילים לפנות למש"קיות ת"ש, להסביר, ולבקש לטפל בחובות, ולא לדחות ולא להתעלם
שמרית רגב שריבר:
 כאן צריך להיות באמת גם פוקוס של ליידע ולהעלות מודעות בקרב החיילים שיש אפשרות ויש את הפתרון הזה
שמרית רגב שריבר:
 זה לא פתרון אופטימלי
שמרית רגב שריבר:
 זה שוב פתרון ששם את רוב המשקל בידיו של החייל שהוא זה שצריך לפנות והוא זה שצריך ליידע
שמרית רגב שריבר:
 אבל עדיין זה הפתרון שיש כרגע
שמרית רגב שריבר:
 אני כן אגיד לגבי הנושא של הפחתת פיגורים
שמרית רגב שריבר:
 גם היום במערכת ההוצאה לפועל הגורמים השיפוטיים, רשמי הוצאה לפועל בבקשה מתאימה הם יכולים להפחית ריבית פיגורים בנסיבות מיוחדות
עודד פורר:
זה כבר שלב על שלב על שלב
עודד פורר:
 זה כבר שהגענו בסוף
שמרית רגב שריבר:
זה לא בסוף
שמרית רגב שריבר:
 אבל זה כן בשלב יותר מתקדם
שמרית רגב שריבר:
 אבל עדיין זאת אופציה
שמרית רגב שריבר:
 לגבי עיכוב הליכים - מדובר בחייל כדי לאפשר עיכוב הליכים בשלב הראשוני
שמרית רגב שריבר:
 עדיין הקושי הוא באמת לדעת שמדובר בחיילים, זה  עיקר הקושי
שמרית רגב שריבר:
 כדי לשנות את זה, וכדי שבאמת יהיה ממשק, צריך שינוי חקיקה לצורך זה
שמרית רגב שריבר:
 אביבה, תרצי להתייחס גם לנושא של שיתוף פעולה עם צה"ל ולנוהל הקיים שבעצם פועל כבר מספר שנים
עודד פורר:
 אנחנו רוצים להתקדם בכמה נושאים
עודד פורר:
      בבקשה, אליסף כהן, מנהל תחום חיילים ב"הלל" אגודה ליועצים בשאלה
אליסף כהן:
בהמשך בהמשך לוועדה הקודמת, אז דיברתי על אחד המאפיינים שמייחדים את האוכלוסייה שאני מטפל בה, זה בעצם הלוואות מגורמים שהם אינם רשמיים כבנקים, הלוואות שגם מורכב - - - למערך הת"ש, וגם לרוב לצערי, החיילים שלנו לא מקבלים מענים לדבר, ובעצם נמצאים בחובות מאוד גדולים, אנשים פרטיים שלפעמים הם גם ממש נושים אחריהם, ומקבלים הודעות מאיימות
אליסף כהן:
 זה חיילים שמפחדים לחזור לבית
עודד פורר:
מה הפתרון שאתה מציע?
אליסף כהן:
אני שאלתי פעם שעברה את צה"ל מה נעשה בנושא הזה
אליסף כהן:
 אז נאמר שהם זכאים להלוואות ולמענקים
עודד פורר:
זה לא קיים, פשוט, כי הוא אומר - אני לא יודע, אני לא מכיר, זה שוק שלא קיים מבחינתי
אליסף כהן:
נכון
אליסף כהן:
 ולכן ההצעה שלי, שזו גם הצעה שהצעתי בקודם הקודם, היא מתן הלוואה בתנאים שמתאימים לחייל כמובן, ללא ריבית, כדי שיוכל קודם כל רק להחזיר את החוב לנושים שכרגע רודפים אותו, ואז, הוא יהיה חייב למקום שהוא רשמי יותר שהוא יוכל להתחשב במצב בתשלומים עצמם
שלומית אבינח:
אתה מדבר רק על הבודדים?
עודד פורר:
אין קרן הלוואות לחיילים בודדים?
אליסף כהן:
יש
אליסף כהן:
 צריך להוכיח למערך הת"ש
עודד פורר:
קרן הלוואות
עודד פורר:
 אתה פונה לקרן
עודד פורר:
 בסוף אנחנו מדברים על חוב שמתחיל בערך על 5,000, 10,000, לא מדברים על חובות של 300 אלף שקל של עסק
עודד פורר:
 ענבר, יש איזושהי קרן שנותנת הלוואות לחיילים בודדים, קרן הלוואות לחיילים
עודד פורר:
 יש קרנות כאלה לעסקים קטנים
עודד פורר:
 אגב, יש גם בערבות מדינה
עודד פורר:
 השאלה אם יש איזושהי קרן כזו? אגב, אפשר לייצר קרן כזו
עודד פורר:
 אם אתם הולכים למהלך של חינוך פיננסי לחיילים, אפשר לייצר קרן כזאת שאחד התנאים לקבלת הלוואה דרך קרן כזאת, זה שהחייל נכנס לתוך מסגרת של חינוך פיננסי
עודד פורר:
 אבל שיהיה פה משהו שהוא יכול איתו להתחיל דף חדש
עודד פורר:
 הרי זה לא עוזר לי
עודד פורר:
 אם אני חייב 10,000 שקלים חס וחלילה בשוק שחור, שוק אפור - - -
ענבר סיטבון:
אם לחייל יש 10,000 חוב, המפקדים וסגל הת"ש בונים איתו רגע מה עושים
ענבר סיטבון:
 ישלחו אותו חודש לעבוד כדי להביא משכורת
עודד פורר:
הם יכירו בחוב כשהוא יגיד שהחוב הוא לפלוני אלמוני ולא לבעל כרטיס האשראי?
ענבר סיטבון:
בטח, יש לנו מלא חיילים כאלה, לא משנה למי החוב
ענבר סיטבון:
 בסוף נוציא אותו לחופשה מיוחדת כדי שהוא יוכל לעבוד גם לפרנסתו, ולהשתחרר רגע מהצבא כדי שהוא באמת יוכל רגע להתפנות למה שהוא צריך להביא
ענבר סיטבון:
 אפשר לתת לו הלוואה עד 1,200 שקלים, כי אנחנו בעצם לא גובים ממנו ריבית כל חודש, הוא בעצם מחזיר
ענבר סיטבון:
 הלוואה שצה"ל נותן לו
ענבר סיטבון:
 וחוץ מזה, היום מענקים, כל חייל יכול לקבל מענקים – אין הגבלה
ענבר סיטבון:
 אפשר לתת לחייל כל סכום של מענק
ענבר סיטבון:
 פשוט צריך להבין שעל חובות לפלאפון כשיש לך יעד, זה נכנס לחוב לפלאפון, לא חייל בודד, בכלל, כל החיילים, לעומת חייל אחר שהחובות שלו הם למקומות אחרים כמו חשמל בבית, יש הבדלים
ענבר סיטבון:
 חייל כזה שהוא משלם את החשמל לכל בני המשפחה שלו
ענבר סיטבון:
 ולכן, כאשר אנחנו מנהלים תקציב מאוד גבוה של מענקים - -  -
עודד פורר:
אני שואל לא עליכם
עודד פורר:
 אני שואל האם יש קרן כזו שהיא לא של הצבא, יש קרנות חיצוניות?     בבקשה, משרד הקליטה
עודד פורר:
 רן, בזמנו, ממשרד הקליטה בזמנו, גם שטות שבוטל, דיברנו על זה בדיון אחר, הייתה קרן הלוואות לעסקים של עולים שנותנת בתנאים טובים, וגם עולה היה מקבל ליווי כלכלי וכו'
עודד פורר:
 אין קרן כזאת, או מדוע שלא תייצרו קרן כזו לחיילים בודדים?
רות קלדרון:
יש כזאת קרן, זו קרן שמגיעה ממנהל מרחב, או של קרן מנהל מחוז
רות קלדרון:
 לכן יש הלוואות, קרנות של מענקים אד-הוק לבעיות, מגיעים אלינו, מציגים את הבעיה
רות קלדרון:
 כמה שאני זוכר, זה  נע בסביבות 2,000, 3,000 שקלים
עודד פורר:
זה מענק או הלוואה?
רות קלדרון:
זה מענקים
עודד פורר:
אני מדבר על קרן הלוואות
עודד פורר:
 שתהיה קרן הלוואות של המשרד, שחייל יודע לפנות, הוא פונה
עודד פורר:
 הוא נכנס לתוך איזושהי מערכת של ליווי פיננסי של הכשרה כזאת או אחרת, או שעושים את זה בשיתוף עם הצבא שעושה את ההכשרה הפיננסית, הוא יכול לקחת הלוואה, לסגור את החובות שלו ולהתחיל – הלוואה בערבות מדינה
עודד פורר:
 זה הרבה יותר זול
עודד פורר:
 אני אבקש לפנות לשר בעניין הזה כדי להקים קרן כזאת משותפת, יכולה להיות של משרד הקליטה פלוס קרן לחיילים משוחררים
אורי מקלב:
אני מ"יתד", משרד הרווחה
אורי מקלב:
 יש את "עוגן" שאנחנו עובדים איתם
אורי מקלב:
 אנחנו עובדים איתם גם עבור צעירים
אורי מקלב:
 לדעתי, גם הצבא מכיר אותם, ענבר פה
אורי מקלב:
 ואמרה פה שירלי שיש עוד עמותות וארגונים
עודד פורר:
"עוגן", זה בערבות מדינה?
אורי מקלב:
הם לא בערבות מדינה
אורי אור:
אני מהמרכז לקרן לחיילים משוחררים
אורי אור:
 אני רק אציין ברשותך, אדוני היושב-ראש, שחוק קליטת חיילים משוחררים קובע שכספי הפיקדון לא ניתנים לעיקול, כך שהם שמורים לחיילים המשוחררים בכלל, הבודדים בפרט, גם כשהם משתחררים
עודד פורר:
הבעיה היא שמעקלים הרבה פעמים מה שעובר לבנק
עודד פורר:
 אחרי חמש שנים אפשר לעקל
אורי אור:
אחרי חמש שנים מה שאנחנו מאפשרים להם לעשות זה לעדכן אותנו שהבנק שלהם בעצם ככל שהכספים יועברו אליו הם יעוקלו
אורי אור:
 מה שאנחנו עושים, זה מעדכנים שחשבון הבנק שלהם לא פעיל, ומאפשרים להם לגשת ולקבל את הכספים במזומן באמצעות בנק הדואר
עודד פורר:
השאלה אם החיילים מכירים את זה – לדעתי, מעטים
אורי אור:
חד-משמעית כן
אורי אור:
 אנחנו מתעסקים בזה על בסיס שבועי
נריה מאיר:
הערה קצרה
נריה מאיר:
 יכול להיות שזה מבוא לדיון נוסף
נריה מאיר:
 אנחנו מאוד תומכים
נריה מאיר:
 אני חושב שאתה עושה עבודה חשובה בנושא הזה, באמת, אלה המיטב של המיטב החיילים הבודדים
נריה מאיר:
 צריך להגיע גם ל"מחילה" כמה שאפשר
נריה מאיר:
 בקצה, בקצפת של הדבר הזה זה חיילי מח"ל
נריה מאיר:
 אני מבקש להאיר כאן את הפנס בחצי דקה על הדבר הזה
נריה מאיר:
 חיילי מח"ל הרי הם מתנדבים
נריה מאיר:
 בניגוד לחיילים בודדים
שלומית אבינח:
יש להם היתר עבודה
שלומית אבינח:
 דאגנו שיהיה להם היתר עבודה, כי אמרו שאין להם היתר עבודה
נריה מאיר:
חיילי מח"ל, אני חושב צריך לחבר אותם
נריה מאיר:
 כמו שאדוני היושב-ראש, אתה יושב-ראש ועדת עלייה, קליטה ותפוצות, כתפיסה הוליסטית, אנחנו מפנים היום פרויקטים בארצות-הברית של חיילי מח"ל שחזרו לשם
נריה מאיר:
 אני חושב שצריך להפוך את הבעיה הזאת להזדמנות שאת החינוך הפיננסי, ואת הסיוע צריך לעשות על בעיות שהם השאירו פה
נריה מאיר:
 בצעדים הראשונים שלהם יחד עם גורמים אחרים, צריך להסתכל על זה כראייה תפוצתית ולא רק כעלייה וקליטה
איתי פלומבו ויסמן:
בוקר טוב, מנהל אגף פיקוח תחרות וצרכנות
איתי פלומבו ויסמן:
 אני אגע בשלוש נקודות עיקריות
איתי פלומבו ויסמן:
 קודם כל, בעקבות הדיון הקודם, השר שלנו הוציא מכתב לכל חברות התקשורת וביקש לפעול בצורה וולונטרית – זה הצעד הראשון שעשינו
איתי פלומבו ויסמן:
 צעד שני – אפשר לומר שרואים שכבר השוק מתחיל בכיוונים יותר טובים, ראינו את הדוגמאות שהבאת בתחילת הדיון
איתי פלומבו ויסמן:
 אנחנו כן רוצים לציין, שמדובר בתופעה שהולכת וקטנה
איתי פלומבו ויסמן:
 בעבר, בתכניות הייתה זיקה בין המכשיר לבין התוכנית, ואז בעצם זה היה נמכר כעסקת חבילה, והחיילים היו משדרגים ומשלמים על מכשיר ישן
איתי פלומבו ויסמן:
 בעקבות ביטול הזיקה, ובעקבות הסדרות צרכניות נוספות שהוביל המשרד, אנחנו נמצאים במצב שבו יש הרבה פחות פניות בנושאים האלה מכלל האוכלוסיות
איתי פלומבו ויסמן:
      נקודה שלישית שארצה לומר, שמשרד התקשורת לא יהסס לעשות שימוש בסמכויות הפיקוח והאכיפה שלו לכל פגיעה שתיעשה באוכלוסיות מוחלשות ובחיילים בודדים בפרט
איתי פלומבו ויסמן:
 ככל שתתקבל פנייה כזו, אנחנו נטפל בה במלוא הנחישות הנדרשת כמשרד ממשלתי
איתי פלומבו ויסמן:
 אנחנו מאוד תומכים
טל בר כהן:
סמנכ"לית מוקדי שרות ומכירה
טל בר כהן:
 כמו שאתם יודעים, אנחנו מנסים לבוא כמה שיותר לקראת חיילים, וחיילים בודדים בפרט
טל בר כהן:
 במידה ויש לחייל כזה או אחר חוב מסוים, הוא משלם רק את הקרן, לא את שאר העמלות
טל בר כהן:
 אנחנו נותנים לו פריסה נוחה עד 12 תשלומים
טל בר כהן:
 בנוסף לזה, הוחלט לגבש תוכנית מיוחדת לחיילים העתידים להתגייס, ובנוסף לזה גם לחיילים הקיימים
טל בר כהן:
 הובטחנו שזה ייצא תוך 60 יום
טל בר כהן:
 אנחנו יכולים להגיד שכבר בימים הקרובים תא התוכנית, משהו ייחודי באמת עבור כלל החיילים, גם עתידים לגיוס, וגם החיילים הקיימים
עודד פורר:
 אני מקווה שחברות אחרות יילכו בעקבותיכם
עודד פורר:
 ציינתי את זה גם בתחילת הדיון
אליהו גבאי:
יש לי הצעה אחת
אליהו גבאי:
 כמו שעדכנתי פעם קודמת בישיבה
אליהו גבאי:
 אמרתי שאנחנו יזמנו מבחינתנו שנים קודמות הוצאנו רשימות ארוכות של אקסל לפי חתך גיל, וביקשנו מצה"ל לבדוק מי חייל ומי לא, וכך פעלנו ופנינו לחברות סלולר בנקים ומי שהיה
אליהו גבאי:
 יש לי הצעה אחת
אליהו גבאי:
 אני חושבת שאולי בעת מכירה על ידי חברת סלולר או של ניהול הבנק, לבדוק את הגיל של אותו צעיר, ולבדוק אם הוא חייל, ואפשר להביא תעודת חוגר וכבר לציין לאותו מקום שהוא חייל, יהיה לנו הרבה יותר קל ברגע שזה יגיע אלינו או לכל מקום
אליהו גבאי:
 כך ההתנהלות תהיה יותר קלה
עודד פורר:
מי צריך לעשות את זה?
אליהו גבאי:
חברות הסלולר, או הבנקים שנותנים את ההלוואות
שירלי אבנר:
אני שוב מפנה את תשומת הלב
שירלי אבנר:
 זה לא רק בנקים
עודד פורר:
במתן הסדר, זה צריך להיות מצוין כחלק מזה
עודד פורר:
 גם במאגר הנתונים – הרי את אומרת אל תסתיר נתונים כדי שלא יהיה
עודד פורר:
 אפשר להגיד - ההסדר נעשה בזמן שהיה חייל סדיר
עודד פורר:
 ההסדר נעשה עם חייל משוחרר
עודד פורר:
 להיפך, זה מוסיף
עודד פורר:
 אני מודה לחברות סלולר שנרתמו וראו בעניין הזה חשיבות
עודד פורר:
 אני מודה גם למשרד התקשורת ושר התקשורת שפנו אליהם יחד עם הוועדה, והעלו את הנושא הזה על סדר-היום לגבי העשייה הוולונטרית
עודד פורר:
 עד כאן בהיבט הוולונטרי, מעבר לזה, אני חושב שיש דברים שהמדינה יכולה לקחת על עצמה  ולעשות בין היתר בשינוי החקיקה
עודד פורר:
      עלו כאן כמה רעיונות טובים בדיון שאני מבקש מהמדינה לקדם אותם
עודד פורר:
 הראשון - קיצור תקופת הרישום לחיילים, וכשאנחנו מדברים על חייל, אני רוצה להתייחס לחייל עד שנה אחרי השחרור, כי לפעמים ההסדר הזה נעשה דווקא בתקופה שהוא רק השתחרר, ובשנה הראשונה הוא מסדר את ענייניו, ושם לקצר את תקופת הרישום – אם היה שלוש שנים, אפשר לקצר אותה לשנה או שנה וחצי
עודד פורר:
 זה שינוי חקיקה, משרד המשפטים צריך להוביל את זה, משרד המשפטים או האוצר
עודד פורר:
       במקביל, לייצר עיכוב הליכים אוטומטי לחייל בשרות סדיר, יאפשר גם מניעה של תפיחת החוב, וגם אפשרות של החייל לסגור את החוב בהליך מסודר כשהוא כבר משוחרר והוא יכול לצאת לעבוד, ולסגור חובות שהם באמת לא בסכומים גדולים
עודד פורר:
 אפשר לקבוע שעיכוב ההליכים האוטומטי הזה נעשה לחוב שהקרן שלו עד 10,000 שקלים ולא מעבר לזה
עודד פורר:
 לחילופין, כי אם מעכבים הליכים אז זה כבר פותר את זה, אבל לחילופין לפחות למנוע את ריבית הפיגורים במהלך שירות סדיר
עודד פורר:
 צריך לשנות את הדיווח למאגר לגבי הנחות
עודד פורר:
 זאת אומרת, אם עכשיו עושים "מחילה" ומוחלים על אותם סכומים שדיברנו עליהם, אין סיבה לדווח על זה למאגר, אני לא חושב שיש לזה משמעות בהיבט האשראי
שירלי אבנר:
זה לחלק מידע חיובי
שירלי אבנר:
 אני רק מפנה את תשומת הלב, כאשר מוסרים מידע כזה למאגר, זה מידע, יכול להיחשב כמידע חיובי ולא מידע שלילי
עודד פורר:
הרבה פעמים זה מה שמונע מלעשות את ה"מחילה" כי לא רוצים לדווח
שירלי אבנר:
 אני לא חושבת
שירלי אבנר:
 ההיפך, זה יכול לשמש כמידע חיוני
שירלי אבנר:
 גם את זה צריך לקחת בחשבון
עודד פורר:
נהפוך את הדיווח הזה לדיווח וולונטרי ככל שרוצים
שירלי אבנר:
זה יוצר עיוותים במאגר
שירלי אבנר:
 אנחנו כבר הסברנו
עודד פורר:
מה עיוותים? עכשיו עורך הדין מוחל על 500 שקלים שכר טרחה מה העיוות?
שירלי אבנר:
אנחנו כבר ציינו את זה
עודד פורר:
זה שציינתם את זה לא אומר שאני מסכים עם זה
עודד פורר:
 לא
עודד פורר:
 אני לא מסכים עם זה
שירלי אבנר:
אמרנו זה יוצר עיוות במאגר בגלל שהמידע הזה כן יהיה בחוץ
עודד פורר:
מה, על זה שהעו"ד אמר – אני מוותר על שכר טרחה?
שירלי אבנר:
זה לא מנתוני האשראי שנמסרים למאגר
שירלי אבנר:
 המחילה על החוב
שירלי אבנר:
 לא מחילה על שכר הטרחה של העו"ד
שירלי אבנר:
 המידע הזה לא נמסר
שירלי אבנר:
  המחילה על שכר טרחת עו"ד, זה לא משהו שנמסר למאגר
גיא קונפורטי:
אז אני אגיד
גיא קונפורטי:
 כשאנחנו פונים למשרדי עורכי דין, ומנסים להגיע להסכמי פשרה, לא אחת ולא פעמיים
גיא קונפורטי:
 קודם כל, רואים בשכר הטרחה של העורך דין כחלק בלתי נפרד מהחוב
גיא קונפורטי:
 אם אנחנו מבקשים לקבל הנחה, וגם מהריביות
גיא קונפורטי:
 אם אנחנו מבקשים הפחתה, הנחה, הקלה, וזה מופיע בכל ההסכמים של כל משרדי עורכי הדין, הם כותבים שם בצורה מפורשת – שכל הנחה מעל 200 שקלים זה מדווח למאגר, כולל הנחה על הריביות, וכולל הנחה על שכר הטרחה והכול
גיא קונפורטי:
 אני פעם הצגתי שאילתה כזאת בדיוק, והייתי בדיון על זה על זה עם דירוג אשראי
אייל חדד:
	דיווח המחילה סייע ללקוח, כי מבינים שיש תהליך שהוא יוצא מהחובות שלו
אייל חדד:
 אני אומר, לא נכון להכריח פה, אני חושב שזה גם לא התקבל, להכריח שלא ישלחו מחילה, זה מקובל בכל העולם, במדינות ה-OECD, שולחים מחילות חוב למאגר
אייל חדד:
 כרגע זה דיון
אייל חדד:
 נחשוב על זה
אייל חדד:
 ממה שאני מכיר, זה מסייע - - -
עודד פורר:
שכר הטרחה נחשב חלק מהחוב?
אייל חדד:
אני צריך לבדוק את זה, אני לא מכיר את זה
אייל חדד:
 פעם ראשונה שאני שומע את הדבר הזה
עודד פורר:
אני מבקש שתעשו אצלכם דיון, ותעבירו לנו בכתב לגבי הנושא הזה
עודד פורר:
 אני מבקש שתשבו יחד עם גיא
עודד פורר:
     כן, אני חושב שנכון לסמן את החוב שהוא נוצר במהלך שרות החובה
עודד פורר:
 זה חוב שנוצר במהלך שרות חובה, יש לזה גם משמעות
עודד פורר:
 אני מבקש מהמדינה לפעול להקמה של קרן הלוואות לחיילים בודדים
עודד פורר:
 האחריות בעניין הזה היא שר הקליטה, שר הרווחה, והקרן לחיילים משוחררים
עודד פורר:
 מערכת שיודעת לתת הלוואות לסגירת חובות לחיילים חסרי עורף משפחתי בסבסוד של המדינה על הריבית, או בערבות מדינה זה גרושים מבחינת מדינת ישראל ותקציב המדינה
עודד פורר:
 זה נותן עוד איזשהו מקום שאיתו אפשר להמשיך
עודד פורר:
 אנחנו נקיים עוד דיון מעקב גם על הדברים האלה
זאב אלקין:
בוקר טוב
זאב אלקין:
 אנחנו מתחילים בדיון של ועדת המשנה שלנו כאשר מטבע הדברים הנושא המרכזי על סדר היום זה בתי גיל הזהב ומקבצי דיור של משרד השיכון ומשרד הקליטה במציאות הזאת
זאב אלקין:
      השאלות שיעניינו אותנו, אני כבר ממקד את נציגי משרדי הממשלה הרלוונטיים, זה קודם כל מה פונה כבר, כל משרד לפי תחומי אחריותו
זאב אלקין:
 דבר שני, מה כרגע נמצא בהיערכות ובתהליך לפינוי מעשי עם עין מיוחדת לכיוון אשקלון, כי שם כן הייתה החלטה על פינוי חלקי והשאלה מה זה אומר על בתים מהסוג הזה שיש שם הרבה
זאב אלקין:
 הסוגיה השלישית זה היערכות לפינוי הרבה יותר משמעותי במקרה של התפתחות מערכה לצפון הארץ, מה התכנית של כל אחד מהמשרדים, והאם ולאן אמורים להיות מפונים ומאיפה
זאב אלקין:
      שאלה נוספת בנוסף לסוגיות פינוי זה חיים בתנאי חירום, אותם בתים שלא מתפנים, ויש לזה כל מיני השלכות, אחת, מצב מרחבים מוגנים, איפה יש, איפה אין, עד כמה זה מספיק מה שיש לאוכלוסייה מסוג כזה
זאב אלקין:
 סוגיה שנייה, אספקת אוכל ותרופות במידה ששגרת החיים משתבשת, זה אנשים קשישים, הרבה יותר קשה להם לצאת מהבית ולדאוג לעצמם, זה דורש גם איזה שהיא היערכות לאספקת חירום
זאב אלקין:
 סוגיה שלישית, אבטחה מהסוג שהיה בתקופת הקורונה, שם זה היה מסיבות אחרות, כאן זה מסיבות ביטחוניות, בטח במקומות שזה רלוונטי
זאב אלקין:
      אלה מכלול השאלות שאני מבקש שתתייחסו
זאב אלקין:
 אני אתחיל עם משרד השיכון, ברשותכם משרד הקליטה
שלומית אבינח:
בזום לא שמעו אותנו
זאב אלקין:
אני עושה חזרה קצרה לכל מי שלא שמע אותנו בזום
זאב אלקין:
 מה השאלות שבהן אנחנו מתמקדים ואני אבקש ממשרדי הממשלה הרלוונטיים, בראשם שיכון וקליטה, לתת תשובה ואחר כך נעבור לפיקוד העורף ולגורמים האחרים
זאב אלקין:
      אחת, מה פונה ולאן ולכמה זמן ומה ההיערכות שם במקומות האלה כדי לתת את כל המענים
זאב אלקין:
 שתיים, מה נמצא בתהליכי פינוי כרגע, היערכות לפינוי או פינוי, עם דגש מיוחד על אשקלון שהייתה כבר החלטה על פינוי של אוכלוסיות חלשות, קשישים, וגם אוכלוסייה שאין לה מרחבים מוגנים בהישג יד
זאב אלקין:
 יש הרבה מאוד בתים כאלה באשקלון וחלקם עונים על ההגדרה הזאת, וקשישים זה קשישים, ברור שזה עונה על ההגדרה
זאב אלקין:
 שלוש, תכנית פינוי למקרה של מערכה מלאה בצפון, מאיזה מקומות ולאן ובאיזה דרך ומי אחראי על זה ומה ההיערכות
זאב אלקין:
      ארבע, חיים בחירום, בזמן מלחמה, עם כל מיני השלכות, מצב מוכנות של מרחבים מוגנים ועד כמה הם מספיקים בבתים הרלוונטיים, שתיים, אספקת אוכל ותרופות למצבי חירום שבהם משתבשת שגרת חיים
זאב אלקין:
 בבתים כאלה זו אוכלוסייה חלשה, היא לא תוכל לדאוג לעצמה
זאב אלקין:
 אבטחה
זאב אלקין:
 אלה הם הנושאים שאליהם צריך להתייחס
זאב אלקין:
      אנחנו נתחיל עם משרד השיכון, אחר כך נעבור למשרד הקליטה
זאב אלקין:
 בבקשה, נתנאל לפידות ממשרד השיכון
נתנאל לפידות:
שלום
נתנאל לפידות:
 אני אתחיל בתחילת האירוע ב-7 באוקטובר
נתנאל לפידות:
 מהרגע שפרצה המלחמה התחלנו לטפל באזור הלחימה כשמבחינתנו יש לנו דיירי גיל זהב באופקים ובנתיבות ויש לנו דיור ציבורי בשדרות
נתנאל לפידות:
 זה המרחב המרכזי שלנו
נתנאל לפידות:
 בשעות הבוקר המאוחרות כבר הבנו שאנחנו צריכים להיערך לפינוי וככל שהתאפשר התחלנו את הפינוי כאשר סיימנו לפנות את הבתים רק ביום שני
נתנאל לפידות:
      כרגע בתי גיל הזהב שלנו, כל הדיירים, או שהתפנו למשפחות שלהם, לפי בחירתם, או שהם נמצאים במלון בים המלח וכרגע אין לנו צפי לחזרה שלהם לבתים שם מכיוון שרמת המיגון בבתים בנתיבות ובאופקים היא נמוכה מאוד
נתנאל לפידות:
 אלה מקלטים ציבוריים מחוץ לבתים, אין להם ממ"דים וגם לא ממ"קים וכרגע אנחנו לא מחזירים אותם פנימה
נתנאל לפידות:
 צריך להגיד שיש כמה דיירים, מיעוט שביקש להישאר
נתנאל לפידות:
 זה מבחירתם, הם רוצים להישאר בבית שלהם, לא המלצנו ואנחנו גם לא מונעים
זאב אלקין:
שאלה בהקשר הזה, באיזה מסגרת תקציבית זה קרה, החלטה פנימית של משרד השיכון מתקציבו?
זאב אלקין:
זה לא קשור לכסף שקיבלו רשויות לטובת פינוי ב-4 עד 7 לשבוע?
זאב אלקין:
ולכן זה לא מוגבל בזמן, בשונה ממה שקורה שם
נתנאל לפידות:
 אנחנו עשינו את זה על חשבוננו, עשינו גם לפני שהחליטו את זה
נתנאל לפידות:
 אתה מכיר את מצב המיגון שם, זה בתים מאוד מאוד ישנים ברמת בנייה של עץ ולא של בטון ולכן פינינו
זאב אלקין:
נסיים עם אלה שפיניתם, שני הבתים רוכזו במקום אחד, במלון אחד בים המלח, נכון?
נתנאל לפידות:
בשני מלונות, אבל כן
זאב אלקין:
ואתם מנהלים את החיים שם כאילו הם בבית, זאת אומרת שהצוות איתם ופעילויות מהסוג שהיו עד כמה שאפשר שם ואיזה שהוא ליווי של אם בית קורה?
נתנאל לפידות:
כן, אם הבית איתם, עשו להם פעילויות, הם יצאו לטיול לפני כמה ימים
נתנאל לפידות:
 שוב, בהינתן המציאות
נתנאל לפידות:
 זה לא שזה מתקיים כמו שזה מתקיים בבית עצמו, אבל מנסים לתת כמה שיותר שגרה ככל שניתן
זאב אלקין:
כמה אנשים נשארו בשני הבתים שסירבו להתפנות?
גילה פינקלשטיין:
חצי בערך
זאב אלקין:
חצי? זה הרבה
זאב אלקין:
 ומי דואג לשגרת החיים שלהם?
גילה פינקלשטיין:
בבתי גיל הזהב האלה, בגלל שהם צמודי קרקע, יש לנו גם אם בית וגם מט"זיות, מטפלות שמסייעות לאם בית, אז או אם הבית או המטפלת נוסעת למלון והשנייה דואגת למהלך השוטף בבתים האלה שנשארו
גילה פינקלשטיין:
 ניסינו לשכנע אותם בכל דרך, הזהרנו, אבל –
זאב אלקין:
בנתיבות ואופקים כרגע?
גילה פינקלשטיין:
 באופקים היו אפילו שני סבבים, היה פעם אחת שרצו חלק, רצו להצטרף, וכמובן שאישרנו
זאב אלקין:
אני חושב שחשוב, רק כדי לסיים עם העניין הזה, להמשיך להציע לאנשים להצטרף, לא להניח למי שנשאר, אלא לנקוט באיזה שהיא פעולה אקטיבית של הסברה, כמובן בשפה הרוסית, כי אני מניח ש-90% שם, אם לא יותר, בטח בנתיבות ואופקים, זה – וכל הזמן לנסות לשבת לאנשים על הווריד כמה שאפשר כדי לפנות משם
זאב אלקין:
 50% זה בעיה
מרדכי סורקיס:
רק שאלת הבנה, במלונות יש לכם גם מלווים?
זאב אלקין:
כן, הם אמרו שכן, זה בדיוק מה ששאלתי
מרדכי סורקיס:
לא רק אלה שנשארו
זאב אלקין:
הם חילקו את הצוותים עם כל ההשלכות
זאב אלקין:
 מבחינת שגרת החיים בנתיבות ואופקים, לפי מיטב הבנתי היא סבירה אז לכן אין כרגע צורך בפעולות
גילה פינקלשטיין:
כן, גם חילקנו שם סלי מזון
זאב אלקין:
מה לגבי אבטחה בשני הבתים האלה?
נתנאל לפידות:
לא העלינו אבטחה
נתנאל לפידות:
 בכל הארץ לא העלינו אבטחה צמודה, כמו שאתה מכיר שנעשה בתקופת הקורונה
נתנאל לפידות:
 אנחנו כן עשינו תיאום מול הרשויות המקומיות ואני אגיד שזה יותר בדגש על הערים המעורבות כדי להגביר את הנושא של האבטחה הפריפריאלית
נתנאל לפידות:
      ביחס לנתיבות ואופקים, הם בתים שונים, יש לנו שני סוגי בתי גיל זהב
נתנאל לפידות:
 יש לנו בתי גיל זהב שהם בניינים, זאת אומרת זה בניין שיש לו כניסה אחת או שתיים, שאפשר לשמור, ויש לנו מספר בתי גיל זהב שזו שכונה צמודת קרקע שהיא פרוסה
נתנאל לפידות:
 יש לנו את זה בנתיבות ואופקים, בערד ובצפת
זאב אלקין:
ואין גידור משותף לשכונה הזו?
נתנאל לפידות:
 לכן גם להעמיד שמירה זה לשים בעצם שומר בכניסה לכל בית, זה לא רלוונטי באירוע הזה, לכן אנחנו עושים את זה בתיאום עם הרשויות המקומיות
נתנאל לפידות:
 החשש יותר של הדיירים הוא באזור של הערים המעורבות ושם אגף הביטחון שלנו בתיאום עם הרשויות המקומיות מבצע פעולות של אבטחה פריפריאלית
זאב אלקין:
נתנאל, בתקופת הקורונה ידעתם לשים אבטחה בכל בית, אמנם הייתה לה מטרה אחרת, לא משנה, אבל זה כן בוצע
זאב אלקין:
 אני מציע כאן לפחות בערים שהן מסומנות כסיכון פוטנציאלי, בוודאי ערים מעורבות, אשקלון כנראה לצורך העניין, איפה שזה אפשרי, אני לא מציע לך במצב כזה שבסוף המתכונת זה שכונה, אז בוודאי אין דרך לשים אבטחה, אבל כשזה בית אחד מרוכז זה לא סיפור כל כך גדול
זאב אלקין:
 אני חושב שכן נכון לעשות בנסיבות האלה אבטחה צמודה
זאב אלקין:
      אני יודע שבדרך כלל אין, אני יודע שזה לא מתוקצב, אבל גם פינוי לא מתוקצב
זאב אלקין:
 זה בסופו של דבר יהיה יחסית כסף קטן, אין הרבה מקומות כאלה, אבל איפה שיש אני חושב שזה נכון לעשות ואני מציע לכם לשקול את זה
זאב אלקין:
 אני יודע שאתם יודעים לעשות את זה, בקורונה עשו את זה על כל הארץ
זאב אלקין:
 לא אומר לך לעשות את זה בכל הארץ, אבל במקומות הרלוונטיים זה חשוב כי זה יכול להיות יעד מאוד מאוד נוח, לצערי, לכל דבר
זאב אלקין:
 אגב לא רק לאירוע נורא מהסוג הזה שקרה בדרום, אלא פשוט יעד לפיגוע, כי מי שירצה חס וחלילה להיכנס לכזה בית אתה יודע שיחסית לא קשה להיכנס ואין שם אף אחד
זאב אלקין:
 בשונה משכונת מגורים רגילה, שם אף אחד לא יוכל להגיב
נתנאל לפידות:
אני רוצה להתייחס לצפון ברשותך
זאב אלקין:
לפני זה אשקלון ואז צפון
נתנאל לפידות:
לגבי אשקלון
נתנאל לפידות:
 אנחנו קיבלנו החלטה לפנות את אשקלון
נתנאל לפידות:
 את ההחלטות של הפינויים אנחנו עושים בתיאום עם משרד הקליטה כדי לשמור על איזה שהוא קו אחיד ממשלתי בנושא והדיירים לא רצו להתפנות
נתנאל לפידות:
 עברנו דייר דייר, כמו שעשינו בנתיבות ואופקים, והדיירים פשוט לא הסכימו להתפנות, הם רצו להישאר