GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עודד פורר:
 אפשר גם להכות חטא על ממשלות קודמות זה לא ספציפית הממשלה הזו
פנינה תמנו:
לא אני מאמינה בוורקי
פנינה תמנו:
 אם לא הייתי מאמינה ביכולת שלה להזיז הרים לא הייתי אומרת לה את זה
עודד פורר:
יש פה אירוע שהגיע לנקודה שבה מדינת ישראל חייבת לעשות, אתם צריכים להעביר שתי החלטות ממשלה
עודד פורר:
 אחת שמרכזת מאמץ בקהילה, זה אומר מתן זכויות לבני עולים, זה אומר מתן תקנים של עובדים סוציאליים, זה אומר מתן תקנים של עובדים סוציאליים, זה אומר מתן תוכניות ייעודיות לשילוב בתעסוקה, זה אומר מתן תקנים נוספים למגשרים ולאולפנים ייעודים וזה אומר מעטפת שלמה שכוללת גם סיוע בדיור
עודד פורר:
 קהילה בסדר הגדול הזה, ממשלה בקלות פותרת את הבעיה הזו
עודד פורר:
 בקלות
עודד פורר:
 אני חושב שזו מהקהילות הקטנות של עולים שיש לנו
פנינה תמנו:
וגם מודעות
פנינה תמנו:
 מודעות אליהם, כי הם סובלים מגזענות
עודד פורר:
ההחלטה השנייה שאתם צריכים לקבל ולהביא אותה בדחיפות לממשלה היא עלייה
עודד פורר:
 העלאת בני הקהילה שנמצאים שם נוכח המצב הקשה שם
עודד פורר:
 זה כבר בחוץ, זה גם בתקשורת, זה כבר לא סיפור שאנחנו אולי, זה המצב
עודד פורר:
 זה התפקיד של מדינת ישראל, לקלוט קהילות שנמצאות במצוקה
עודד פורר:
 יש קהילה במצוקה
עודד פורר:
 ולכן אלה שני דברים אני אומר לכם גם בסיכום הדיון, אנחנו צריכים ממש לסיים אותו
עודד פורר:
 יש כאן שניים שביקשו לדבר
עודד פורר:
 הסוכנות אני רוצה
דוד ישראל בראון:
אני חבר עמותת "שבי ישראל" ויש לי עוד כובע, אני סגן נשיא של אוניברסיטת אריאל
דוד ישראל בראון:
 אני רציתי א' להגיד תודה לכולם, ותודה מיוחדת לשני חברי כנסת פה שאני מרגיש שכל מה שרציתי להגיד הם אמרו
דוד ישראל בראון:
 אנחנו מדברים על אלה באזור מלחמה, שהיום נציג של משרד החוץ אמר שעכשיו זה יותר שקט חוץ מפה ושם
דוד ישראל בראון:
 מחר זה יכול להיות מלחמה טוטאלית
דוד ישראל בראון:
 אני מרגיש שלא עשיתי מספיר כדי להציל יהודים בשואה, למה? כי לא הייתי חי
דוד ישראל בראון:
 אנחנו חיים ורואים את המצב, זה לא עניין של עוד עולים, זה עניין של מצב חירום
דוד ישראל בראון:
 ועוד דבר, אני גם מבקש מיושב הראש לעשות תכנית שכל אוניברסיטה תקבל אתכם באותם תנאים שאנחנו מקבלים את האתיופים
עודד פורר:
גם השכלה גבוהה
סבטלנה יעקובוביץ:
שלום, קוראים לי סבטה, אני מנהלת אגף קליטה בעיריית נוף הגליל
סבטלנה יעקובוביץ:
 אני רוצה להגיד לכם באמת שאני שמחה שזה עלה לסדר היום
סבטלנה יעקובוביץ:
 יש כמה אתגרים שאני מרגישה בקליטת הקהילה
סבטלנה יעקובוביץ:
 האולפנים, הקניית השפה העברית באולפנים נעשית לכל התרבויות לכל הקהילות באותה צורה ואיך שאני רואה את זה צריך לעשות התאמות תרבותיות, אני כרגע פונה למשרד החינוך למחלקה לחינוך מבוגרים
סבטלנה יעקובוביץ:
 לדעתי צריכה להיות התאמה
סבטלנה יעקובוביץ:
     הערכת תארים
סבטלנה יעקובוביץ:
 דיברתם פה על המקצועות שלהם, על התפקידים לתת להם הכשרות
סבטלנה יעקובוביץ:
 יש אנשים שהגיעו מתחום של סיעוד, יש אחיות, יש לא מעט אנשים עם תארים והתארים שלהם לא מוכרים כאן בארץ
סבטלנה יעקובוביץ:
 אז אם אני לא טועה עם הצרפתים היה משהו עם הרופאים
עודד פורר:
נטפל בזה
סבטלנה יעקובוביץ:
אני אשמח, תודה
סבטלנה יעקובוביץ:
 לגבי הכשרות מקצועיות אני רק רוצה להגיד שבמדינת ישראל חסרות הרבה משרות בכל מיני תחומים ואני גיליתי שיש הכשרות שמדינת ישראל עושה בחינם לכל מי שמעוניין
סבטלנה יעקובוביץ:
 ואנחנו התחלנו לעשות בנוף הגליל הכשרות מקצועיות לעולים מהקהילה של בני מנשה
סבטלנה יעקובוביץ:
 בנושאים של אלקטרוניקה, נהגי אוטובוסים אנחנו בשלבים שונים של כל מיני דברים, אז אני גיליתי שאפשר לשלב
סבטלנה יעקובוביץ:
 אני נורא מתרגשת, סליחה
סבטלנה יעקובוביץ:
      דבר אחרון, משרות במשרדי ממשלה
סבטלנה יעקובוביץ:
 תראו, יש מגשרים של משרד הקליטה שזה דבר מדהים, באמת תודה משה על כל שאלה שיש לי, תודה
סבטלנה יעקובוביץ:
 לגבי משרות במשרדי ממשלה, דיברתם פה על מגשרים של חינוך יש לנו פה מגשרים חינוכיים
סבטלנה יעקובוביץ:
 אני גם רוצה להגיד לכם שלפי התקן של משרד החינוך היינו זכאיים למגשר אחד חינוכי לבני מנשה ואחד לדוברי רוסית, אני ויתרתי על התקן של דוברי רוסית ותודה טירה שאישרת לי
סבטלנה יעקובוביץ:
 יש לנו כרגע שני מגשרים לקהילה של בני מנשה אבל גם זה מעט
סבטלנה יעקובוביץ:
 אני חושבת שכמו שדובר פה שכמו שהמשטרה צריכים להעסיק אנשים מהקהילה אני חושבת שעוד משרדי ממשלה צריכים להעסיק אנשים
סבטלנה יעקובוביץ:
 גם בביטוח לאומי, גם במשרד החינוך, גם במשטרה, ובהרבה מאוד מקומות כי זה לא רק התרגום ולא רק התרבות זה גם המון המון דברים
סבטלנה יעקובוביץ:
 תודה
עודד פורר:
תודה, סוכנות יהודית, אלמוג
עילי וגשל:
אלמוג ביקש ממני להחליף אותו, עילי וגשל מהסוכנות היהודית
עילי וגשל:
 קודם כל אני חייב לומר שהייתי שם לבקשת המשרד, יצאנו הסוכנות היהודית יחד עם המשרד לעלייה ולקליטה למשלחת לפני שנה
עילי וגשל:
 ראיתי ובאמת כשאני שומע על המהומות שקורות שם אני רואה את הפרצופים וממש קשה לי אישית לשמוע על דברים שקורים שם
עילי וגשל:
      הסוכנות היהודית קיבלה פניות ממספר ארגונים עם פרוץ המהומות ועשינו גיוס חירום לנושא ואנחנו כפי שעידית ציינה אנחנו סיכמנו ביחד עם שבי ישראל על העברת הכספים בתרומה לקבלות, כלומר שיודעים שהסיוע נעשה לכל אנשי הקהילה על פי הקריטריונים שנקבעו שמה
עילי וגשל:
 הסוכנות היהודית תשמח לסייע כמו שסייענו בשנת 2021 לבקשת השרה דאז, אנחנו נשמח לסייע בכל ואנחנו ממתינים לעדכון של משרד העלייה והקליטה
עודד פורר:
 אני אתחיל אותו בהקשר של הקהילה שנמצאת שם, אני אומר את זה למשרד העלייה והקליטה ולשר
עודד פורר:
 חייבים לגבש החלטת ממשלה להעלאת הקהילה שנמצאת שם נוכח המצוקה, מיידית
עודד פורר:
 אני שוב אחזור ויאמר, אנחנו עומדים בריכוז המהיר ביותר של גולי עמנו, תלוי יום המחרת שלהם ושלנו כאחד
עודד פורר:
 אל תחכו, אל תעשו לי מכסות ואל תגידו לי אנחנו נערכים, צריך להביא אותם מיידית
פנינה תמנו:
אם לא יביאו – נביא חוק
עודד פורר:
אגב, פנינה, חוק השבות הוא בשביל זה, כל התהליך, כל הפתרונות כולל פתרונות שניתנים בהחלטות ממשלה לקהילות שצריך לעשות שם דברים מיוחדים מהבחינה ההלכתית, לכן מיידית באופן מידי
עודד פורר:
 זו דרישה של הוועדה וזה צורך שבדיוק מגשים את הייעוד של משרד העלייה והקליטה
עודד פורר:
     דבר שני, אני אבקש עדכון על הפגישה של המנכ"ל שתהיה בתוך שלושה שבועות שסיפרת לנו לגבי התוכנית המיוחדת
עודד פורר:
 אנחנו נקבע דיון מעקב
עודד פורר:
      אנחנו מבקשים להוסיף בתוך התוכניות וזה באופן מידי: א' – את הזכאויות גם לבני העולים ולהרחיב את הזכאויות לבני עולים
עודד פורר:
 ב' – האולפנים
עודד פורר:
 לייצר מניפה של אולפנים מותאמים מבחינה תרבותית, אני אעלה את זה גם בדיון הבא שיש לנו על האולפנים, תיכף נשאל את מעוז שיהיה בדיון הבא
עודד פורר:
 ג' – תכנית להשכלה גבוהה ולשילוב בקהילה בהשכלה גבוהה
עודד פורר:
 ד' – הערכת תארים בסיעוד בנושא הזה, שגם זה אנחנו נעסוק בו בהמשך
עודד פורר:
     משטרת ישראל אנחנו נבקש עדכונים על תיק להנגהל, אחת לכמה זמן
גיא אליהו:
לדיון הבא ברשותך אנחנו נגיע גם עם נציג חקירות
עודד פורר:
בוקר טוב לכולם, אני פותח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות
עודד פורר:
 היום ה-25 ביולי 2023, ז' באב תשפ"ג
עודד פורר:
 הנושא הוא ציונות, אנטישמיות וזכויות אזרח: בחינת השפעתה של הציונות בזהות היהודית-אמריקאית
עודד פורר:
      (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     בוקר טוב לכולם, תודה לכל האורחים שלנו שבאו לכאן מכל עבר
עודד פורר:
 זה יהיה דיון שבו נעבור מאנגלית לעברית מפעם לפעם
עודד פורר:
 אני אגיד כמה מילים באנגלית בהתחלה ואז הדיון יבוצע בעברית או אנגלית, כתלות במי שמדבר
עודד פורר:
 אז מי שרוצה יש תרגום לעברית או לאנגלית
עודד פורר:
 אני מתכבד לפתוח את הוועדה לעלייה, קליטה ותפוצות
עודד פורר:
 דבר ראשון, הישיבה הזאת היא על בחינה של החלק האינטגרלי של ציונות בזהות היהודית-אמריקאית
עודד פורר:
 זה דיון שרצינו לערוך כבר זמן מה
עודד פורר:
 הרעיון של הדיון הזה נולד בזמן ישיבה מיוחדת של וועדת הכנסת לעלייה, קליטה ותפוצות, המציינת את יום השואה הבינלאומי, את "יד ושם"
עודד פורר:
 מנכ"ל ועידת הנשיאים, מר וויליאם דארוף השתתף בדיון הזה, ותודה על כך
עודד פורר:
 וכמובן, תודה על זה שבאת לכאן לדיון החשוב הזה והצטרפת אלינו היום
עודד פורר:
 האורחים הנכבדים שלנו מארצות הברית עשו מאמצים מיוחדים כדי לנכוח בפגישה הזאת פיזית ולהשתתף בדיון החשוב הזה
עודד פורר:
 תודה לכם שבאתם, ותודה לכל האנשים שגם הצטרפו אלינו בזום
עודד פורר:
 זו פגישה מאוד חשובה כי היא סוף-סוף מתרחשת אחרי הרבה עיכובים שהיו לנו, בגלל כל מיני עניינים שהכנסת הזאת הייתה צריכה לעשות, לצערי
עודד פורר:
      אני חייב לומר כמה מילים על השבוע הזה אולי
עודד פורר:
 זה שבוע מאוד סוער פה בישראל
עודד פורר:
 עבור מדינת ישראל, עבור הפוליטיקאים הישראליים וגם עבור הציבור הישראלי
עודד פורר:
 יש הרבה רעש בחוץ
עודד פורר:
 לפעמים הרעש מבחוץ הוא הרבה יותר רועש מאשר הרעש שכאן, אבל יש לנו קול מאוד חזק שצועק היום ברחובות, מדבר ומתווכח על הדמוקרטיה הישראלית
עודד פורר:
 לצערי הרב, היה לנו יום לא טוב לדמוקרטיה הישראלית אתמול, ואנחנו ממשיכים לריב ולהתווכח ולא לוותר על הדמוקרטיה שלנו כאן
עודד פורר:
 ויש לנו אזרחים נפלאים שעושים דברים נפלאים ברחובות ישראל כבר מעל חצי שנה כבר
עודד פורר:
 זה, אני חושב, אני לא יודע אם יש עוד דוגמא כזאת לציבור כזה חזק
עודד פורר:
 צפויים להיות לנו זמנים קשים כאן בישראל, אבל אני מנסה להיות אופטימי
עודד פורר:
 אני חושב שאחרי שנחווה זמנים קשים ועוד זמנים רעים, ויהיו לנו ימים רעים בחודשים הקרובים, אני חושב שבסופו של דבר אולי זאת הזדמנות לישראל, ולמען זה אני נלחם, שתהיה לנו חוקה ואולי נוכל להתמודד עם הבעיות, עם חוסר ההסכמות שיש לנו בחברה הישראלית
עודד פורר:
 שתהיה לנו חוקה בישראל שתגן על זכויות האזרח ותבדיל בין דת למדינה
עודד פורר:
      אני חושב שאחת הבעיות המרכזיות היא שאנחנו מנסים כל הזמן לשלוט אחד בשני, וזו הדרך הטובה ביותר, אני חושב, שהיא להפריד ביניהם
עודד פורר:
 להפריד בין דת למדינה
עודד פורר:
 הפוליטיקאים יעשו מה שהם צריכים לעשות בפוליטיקה, והאנשים הדתיים יעשו מה שהם רוצים ומה שהם מאמינים בדתם, מבלי לנסות לנהל את כל שאר החיים בישראל
עודד פורר:
 אבל כמובן שיש לנו, בעקבות אותם דיונים יש לנו הרבה אתגרים פה בישראל
עודד פורר:
 אנחנו דיברנו הרבה על חוק השבות ועלייה והרבה נושאים אחרים
עודד פורר:
 אבל הדיון הזה הולך להיות על אנטישמיות
עודד פורר:
 לצערי, אנחנו רואים שלמרות שבישראל יש לנו כמה אי-הסכמות, אנחנו רואים שהאנטישמיות מסביב לעולם היא עדיין משגשגת, וראינו כמה מספרים שהדאיגו אותנו מאוד
עודד פורר:
 לפי משרד התפוצות, בעניין הלחימה באנטישמיות, יש 45% עלייה במקרי אלימות אנטישמיות ברחבי העולם
עודד פורר:
 אלה מספרים מאוד רעים
עודד פורר:
 ברבע הראשון של 2023 היו 22% עלייה במקרי אלימות אנטישמיות בהשוואה לתקופה המקבילה ב-2022
עודד פורר:
      היה לי רעיון והתחלתי לדבר עליו, ואולי זה מה שאנחנו נרצה לדון פה, על הגדרה של ציונות כערך מוגן
עודד פורר:
 זה משהו שאנחנו יודעים עליו שיש הרבה ערכים כאלה, בייחוד באוניברסיטאות, שהם מוגנים
עודד פורר:
 כמו, נגד גזענות ודברים אחרין
עודד פורר:
 בייחוד באוניברסיטאות
עודד פורר:
 ולצערי, אני רואה את הדור הצעיר בארצות הברית אולי מתמודדים יותר ויותר עם העובדה שציונות היא לא ערך מוגן, ואומרים להם שאי אפשר לטפל בזה, וזה מרחיק הרבה אנשים צעירים
עודד פורר:
 ואני חושב שזה אולי אחד הפתרונות שאנחנו צריכים לבדוק
עודד פורר:
 ולכן, אני אשמח שאנחנו נעשה את הדיון הזה, ואולי יש לך את הרעיונות, כי אני לא יודע איך לעשות את זה בארצות הברית ספציפית, אבל אני אשמח כמובן לעזור ולראות מה אנחנו יכולים לעשות ככנסת ישראל, אולי גם לבקש מממשלת ישראל, על מנת לאפשר ליהודים בתפוצות להיות ציונים מבלי לפחד
עודד פורר:
      ואני אסיים עם נקודת המבט שלי, ואני חושב שזו נקודת המבט גם של רוב התנועות הציוניות – ישראל היא הביטוח של היהודים ברחבי העולם
עודד פורר:
 ולכן, יש לנו אחריות אחד כלפי השני
עודד פורר:
 שהתפוצות, היהודים שחיים בתפוצות עזרו למדינת ישראל בתחילתה, ועכשיו מדינת ישראל יכולה אפילו לעזור לפעמים לקהילות היהודיות בתפוצות
עודד פורר:
 כי זה התפקיד שלנו, ואנחנו חייבים לעשות אותו
עודד פורר:
 וכמובן, אנחנו פוליסת הביטוח, שאם משהו רע קורה ליהודים, לא משנה היכן, הם יכולים לבוא לישראל בקלות, ואנחנו נלקוט אותם וננסה לעזור להם לבנות את ביתם במדינה היהודית הדמוקרטית, ישראל, פה
עודד פורר:
 אז תודה, וויליאם, שהצטרפת אלינו
וויליאם דארוף:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     תודה
וויליאם דארוף:
 תודה רבה, אדוני יושב הראש וחברי הוועדה של העלייה, הקליטה והתפוצות
וויליאם דארוף:
 חבריי, תודה רבה שסיפקתם לנו ולחברינו המנהיגים של הקהילות היהודיות-אמריקאיות את ההזדמנות לדון איך ציונות היא חלק אינטגרלי מהזהות היהודית-אמריקאית
וויליאם דארוף:
 לפני שאעשה את זה, אני אמשיך את מה שאמרת, אדוני יושב הראש, על ההצבעה אתמול, רק כדי לציין שהיה לי את הכבוד הגדול לשמוע את הנשיא הרצוג נואם במושב משותף של הקונגרס שבוע שעבר, והוא אמר "זה לא סוד שבמהלך החודשים האחרונים האזרחים הישראליים היו מעורבים בוויכוחים כואבים ונפיצים
וויליאם דארוף:
 אנחנו דנים מחדש על האיזון בין הרשויות שלנו"
וויליאם דארוף:
 הוא המשיך ואמר "וקיום הוויכוח האינטנסיבי שקורה בבית, אפילו ברגעים אלו, הוא מחווה ברורה לחוזקה של הדמוקרטיה הישראלית
וויליאם דארוף:
 אכן ההצבעה אתמול, כאן בכנסת הייתה להוטה וכואבת, העלתה שאלות ותהיות בישראל ובתפוצות
וויליאם דארוף:
 עלינו לזכור את הסכנות, במיוחד השבוע, את הסכנות שבחלוקה וחוסר האחדות של העם שלנו
וויליאם דארוף:
 ואנחנו קוראים למנהיגי ישראל לראות פשרה ואחדות
וויליאם דארוף:
 פוליטיקאים אחראיים חייבים להריע את המתח שהגיע לרמות גבוהות ומסוכנות
וויליאם דארוף:
 לאור זאת, ועידת הנשיאים וחברי הארגונים תמיד יצודדו ויתמכו במערכת היחסים הדו-צדדית בין ארצות הברית וישראל, שחיונית לביטחון ולשלום שתי האומות
וויליאם דארוף:
 ישראל היא מדינה יהודית ודמוקרטית
וויליאם דארוף:
 שתי המדינות לחלוטין מרוויחות מהשותפות האסטרטגית והחברות שנוצרה, וימשיכו לעשות זאת בעקבות הקשרים הבסיסיים שלנו והאינטרס המשותף"
וויליאם דארוף:
     ואני, לפרוטוקול רוצה לציין את זה כדי שזה יהיה בהקשר הנכון, של מי שאנחנו כיהודים-אמריקאים, והאינטראקציות והיחסים לממשלה שלכם
וויליאם דארוף:
 נעבור לנושא היום, בליבתו, ציונות היא תנועת שחרור לאומית של העם היהודי
וויליאם דארוף:
 היא מדגישה שליהודים, כמו כל עם אחר, יש זכויות לריבונות עצמאית במדינת אבותינו, אחרי התמודדות של 1,900 שנים של אלימות ודיכוי באירופה ובמזרח התיכון
וויליאם דארוף:
 מהיום שבו הציונים האמריקאים ושופט בית המשפט העליון לואי ברנדייס, בתחילת המאה העשרים, הרעיון הדהד עם יהודים אמריקאים, אפילו כשאנחנו ממשיכים להנות משגשוג, ייחודי היסטורית, של עצמאות יחסית בארצות הברית
וויליאם דארוף:
 בזמן שהקהילה היהודית אסירת תודה על ההזדמנויות והחופש שנוסדו על ידי המדינה שלנו, אנחנו משמרים בו-זמנית חיבור לארץ ישראל, המורשת שלנו והאחווה שלנו מעבר
וויליאם דארוף:
 אנחנו גם רואים בקיום של ישראל כתורם מהותי לביטחון ושלום הקהילה שלנו, בעולם מודרני שבו עדיין קיימת אנטישמיות
וויליאם דארוף:
     ציונות חוקתית היא עמוד תווך לחיים יהודים באמריקה
וויליאם דארוף:
 מוסדות יהודים התחילו לתמוך בישראל עוד לפני שקמה כמדינה, בין אם זה באיסוף כסף בקופסאות כחולות לקרן קיימת ישראל, השתתפות בטיולי תגלית, או מחאות עבור שחרור ויציאה לעצמאות של יהודים סובייטים מ"אנטי-ציונות" ו"מדיניות שמונעת את ההגירה שלהם"
וויליאם דארוף:
 יהודים אמריקאים מחזיקים כבר זמן רב בקשר חזק עם הארץ ואנשי ישראל
וויליאם דארוף:
 המחויבות של הקהילה שלנו לציונות היא חלק אינטגרלי מהזהות היהודית שלנו, והיא נהייתה היבט של השנאה שמכוונת אלינו
וויליאם דארוף:
 כאשר הקונפליקט על רצועת עזה יצא ב-2021, יהודים אמריקאים הותקפו ברחובות ובמסעדות בעקבות ההנחה שיש לנו קשר עם ישראל
וויליאם דארוף:
 באותה שנה, הליגה נגד השמצה רשמה 345 תקריות הכוללות הפניות לישראל או לציונות – כמעט כפול מהמספר שנרשם בשנה הקודמת
וויליאם דארוף:
 מקמפוסים באוניברסיטת קליפורניה, בית הספר למשפטים של ברקלי, לאוניברסיטה העירונית של ניו יורק, ועוד יותר מידי בין לבין, צעירים יהודים חווים יותר ויותר סביבה שבה אנטישמית ואנטי-ציונות מנורמלת, גם ברשת וגם בכיתות, במידה רבה יותר מאבותיהם
וויליאם דארוף:
      בתגובה לגל המציף וחסר התקדים של אנטישמיות בארצות הברית, משרד הנשיא פרסם את האסטרטגיה הלאומית הראשונה למאבק באנטישמיות
וויליאם דארוף:
 הדו"ח מדגיש חלק מהותי מהחיים היהודיים המודרניים וזהותם, שיש קשר פנימי בין העם היהודי למדינת ישראל
וויליאם דארוף:
 על ידי ציון וחגיגת "הקשר העמוק, ההיסטורי, הדתי, התרבותי ועוד קשרים שיש להרבה יהודים אמריקאים ולאמריקאים אחרים עם ישראל", זה מחזק את העובדה שציונות היא מהותית לזהות שלנו כיהודים אמריקאים
וויליאם דארוף:
 המאבק נגד אנטישמיות דורש את ההבנה הזאת, שהטבע רב הפנים של הזהות היהודית, יהודים-אמריקאים מוגדרים, לא רק מוגדרים על ידי גזע, אתניות, אזרחות או אמונה דתית – יהודים-אמריקאים מרגישים חיבור עמוק למורשת שלהם, תחושת אחווה ומערכת יחסים עם ארץ אבותיהם
וויליאם דארוף:
 ציונות משלבת את האלמנטים האלה, משמשת כביטוי לערכים אמריקאים ויהודיים מוטמעים
וויליאם דארוף:
 בדיוק כמו שברנדייס פסק לפני יותר ממאה שנים, האידיאלים היהודיים הגבוהים ביותר הם למעשה אמריקאים, וכדי להיות אמריקאים טובים עלינו להיות יהודים טובים יותר
וויליאם דארוף:
 וכדי להיות יהודים טובים יותר, עלינו להיות ציונים
וויליאם דארוף:
 לרוב מוחלט של יהודים-אמריקאים, ציונות שוכנת בלב של מה זה אומר להיות יהודי ואמריקאי
וויליאם דארוף:
      התוכנית של ביידן מראה בבירור שיהודים מסומנים כמטרות "עבור השקפתם האמיתית או הנתפסת לגבי מדינת ישראל, בייחוד בקמפוסי קולג'"
וויליאם דארוף:
 הם מזהים את התלמידים היהודים ומספקים סטטיסטיקות שמגבות את האנקדוטות הרבות שכולנו שמענו במהלך השנים
וויליאם דארוף:
 כמונו, משרד הנשיא מודאג מאוד מכך שיהודים מקבלים יחס לא הוגן, נשפטים, ומשלמים מחיר חברתי גבוה בגלל הקשר שלהם למדינה היהודית
וויליאם דארוף:
 התוכנית היהודית קובעת בחיבה "כשיהודים מסומנים בגלל אמונתם או זהותם, כשישראל מסומנת בגלל שנאה אנטי-יהודית, זה אנטישמיות, וזה בלתי מתקבל"
וויליאם דארוף:
 התוכנית גם מאמצת את ההגדרה של IHRA לאנטישמיות, שבבירור יוצרת צורות של רטוריקה אנטישמית עם אנטישמיות
וויליאם דארוף:
 אלה מילים חזקות שמגובות על ידי הממשלה האמריקאית, ואנחנו מקווים שתהיה לנו את ההשפעה ההכרחית על מנת לגרום לסטודנטים יהודים להרגיש בטוחים בזהותם המוחלטת בקולג'ים ובקמפוסים
וויליאם דארוף:
      עמיתיי כאן ייכנסו לעומקן של כמה בעיות שהקהילה שלנו נתקלת בהן, בעיקר על המצב של יהודים בקמפוסים
וויליאם דארוף:
 קנת' מקרוס, המייסד והיו"ר של מרכז לזכויות אדם תחת החוק על שם לואי ד
וויליאם דארוף:
 ברנדייס, ידבר על איך הזהות היהודית וציונות משתלבות בעבודה המשפטית בארצות הברית
וויליאם דארוף:
 מארק רוטנברג, סגן הנשיא ליוזמות אוניברסיטאיות ועניינים משפטיים ב"הלל", ידגים איך היוזמות יתממשו בקמפוסים
וויליאם דארוף:
 אופק פרייס ואמנון שפלר, שני סטודנטים יהודיים ישראלים בקמפוסים אמריקאים ישתפו ממקור ראשון איך הם סומנו ונתקלו בתקיפות אנטישמיות
וויליאם דארוף:
 ועליזה לוין, הנשיאה מרכז לזכויות אדם תחת החוק על שם לואי ד
וויליאם דארוף:
 ברנדייס תיתן סקירה מקיפה על הנושא החשוב הזה
וויליאם דארוף:
 שאני רואה כאן מנהיגים נוספים של חברות אחריות ובזום, כולל עמיתי מהתנועה הציונית האמריקאית, הרברט בלוק
וויליאם דארוף:
 אדוני יושב הראש, חברי הוועדה, אני מזמין אתכם לבוא ולהצטרף אלינו לארצות הברית על מנת לחוות חיים יהודים-אמריקאים
וויליאם דארוף:
 סוג כזה של חילופים יתרום לשתי הקהילות שלנו, כשמנהיגים ישראלים ואמריקאים יוכלו להבין טוב יותר את הבעיות שבהן כל קהילה נתקלת
וויליאם דארוף:
     אני מצפה להמשיך הדיאלוג הפורה הזה ובעבודה ביחד לטובת היהודים בכל מקום
וויליאם דארוף:
 תודה רבה שוב, על ההזדמנות הזאת
עודד פורר:
 תודה רבה לך, תודה על הדברים
עודד פורר:
 ואנחנו נתחיל את הדיון עכשיו
עודד פורר:
 יש לנו מספר דוברים
עודד פורר:
 אני אשמח לשאול את קנת' לורנס מרקוס הנכבד, סגן, אני לא יודע איך להגיד את התואר באנגלית לחלוטין, אז תסלח לי, אני אגיד את זה בעברית לפרוטוקול ואז אתה תגיד את זה באנגלית
עודד פורר:
      (עובר לדבר בעברית)      סגן מזכיר החינוך של ארצות הברית לשעבר, מייסד ויו"ר מרכז לואי ד
עודד פורר:
 ברנדייס לזכויות אדם
עודד פורר:
 (חוזר לדבר באנגלית) בבקשה
Kenneth L. Marcus:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     תודה
Kenneth L. Marcus:
 אדוני יושב הראש וחברי הוועדה, מר דארוף, עמיתים, חברים, לקוחות אמיצים, אני קנת' ל
Kenneth L. Marcus:
 מרקוס, יושב ראש המרכז לזכויות אדם תחת החוק על שם לואי ד
Kenneth L. Marcus:
 ברנדייס
Kenneth L. Marcus:
 אני מתנצל על התואר הארוך
Kenneth L. Marcus:
      אני מרוגש מאוד מתשומת הלב שלכם לנושא הזה היום, בזמן של קושי גדול במדינה הזאת
Kenneth L. Marcus:
 שום דבר לא יכול להיות יותר סימבולי להחברות שלנו שברגע זה, עם כל מה שקורה כרגע כאן, סדר היום הראשון צריך להיות הדאגה לגבי התפוצות
Kenneth L. Marcus:
 עבורי, זה מסמל שבזמן בארצות הברית, כמו גם בישראל, אולי יש לנו דעות שונות, אנחנו כולנו עם אחד
Kenneth L. Marcus:
 ואני חושב שזה נושא עקרוני וחשוב שאני אשמח לדון עליו
Kenneth L. Marcus:
 במהלך נשיאותו של ג'ורג' וו
Kenneth L. Marcus:
 בוש, 19 שנים קודם לכן, הייתי מוטרד לראות שבזמן שלי יש את הסמכות לתמוך בזכויות אזרח של סטודנטים בקולג'ים ואוניברסיטאות על בסיס גזע, צבע וזהות לאומית, מוגבלות על סמך מין בחברות בארגוני נוער פטריוטי, סטודנטים יהודים בדרך כלל נשללו הגנה בהתבסס על השמטת דתם מהסטטוס שלנו
Kenneth L. Marcus:
 ומסיבה זאת זה היה הכרחי לבסס גישה חדשה, לפעמים מתייחסים אליה כאל מדיניות שוק או דוקטרינה, לפיה חברים של קבוצות דתיות אתניות, שנקראו אנשי A, הייתה אותה רמה של הגנה של חברים של קבוצות אתניות שלא היו להם תכונות דתיות
Kenneth L. Marcus:
      זה היה חשוב לבסס את זה שהאנשים היהודים הם אנשים ולא רק חברים בקבוצה בעלת דת משותפת, על מנת לוודא שסטודנטים יהודים יקבלו את אותן זכויות אדם מגנות כמו אחרים
Kenneth L. Marcus:
 זה התבסס ב-2004
Kenneth L. Marcus:
 הייתי עצוב, אבל, אחרי הרבה שנים כשחזרתי לאותו תפקיד במהלך נשיאותו של דונלד טראמפ, שעדיין היו בעיות
Kenneth L. Marcus:
 כי בנסיבות רבות, האנטישמיות שראינו בקמפוסים בקולג' לקחה את הגברים של אנטי-ציונות
Kenneth L. Marcus:
 ידענו מה זה, זו הייתה שנאה אנטי-יהודית, אבל זה היה נראה כמו משהו אחר, כמו משהו פוליטי
Kenneth L. Marcus:
 וזה היה חשוב להראות שתחת נסיבות ספציפיות, מה שנראה פוליטי, היה למעשה התקפה על אנשי A
Kenneth L. Marcus:
 לא רק אי-הסכמה פוליטית או אי-הסכמה דתית, אלא סוג של הטיה שצריכה להיות מוכללת עם אותן זכויות אדם שמגנות על חברי קבוצות מיעוט של גזע או אתניות
Kenneth L. Marcus:
 באופן לא רשמי התחלתי להשתמש במה שנקרא IHRA כדי לעבוד על ההגדרה של אנטישמיות, ואז רשמית, הנשיא דונלד טראמפ ביסס את השימוש בהגדרה הזאת במלחמה בפועל נגד אנטישמיות
Kenneth L. Marcus:
      זו הייתה התקדמות חשובה אך זה לא מספיק
Kenneth L. Marcus:
 היינו מרוצים מכך שממש לאחרונה שכמו שמר דארוף ציין, יש אסטרטגיה לאומית נגד אנטישמיות שהונפקה הנשיא ג'ו ביידן
Kenneth L. Marcus:
 והיא כן, כמו שהוא ציין, שההגדרה של IHRA כן אומצה
Kenneth L. Marcus:
 באותו זמן, אבל, זה גם מקבל ומכיר את ההגדרה של NEXUS, שהיא הגדרה פחות מגנה – אתגר עבורנו
Kenneth L. Marcus:
 לפני 12 שנים, בתחילת ההיסטוריה של המרכז של שם לואי ד
Kenneth L. Marcus:
 ברנדייס, מצאנו שבנסיבות רבות דוברים אנטי-ציוניים קיצוניים יצרו סביבה רעילה עבור סטודנטים יהודים על ידי הסתה נגדם
Kenneth L. Marcus:
 מה שמצאנו היום הוא שונה וגרוע יותר
Kenneth L. Marcus:
 זה לא רק בצורה לא ישירה, זיהום הסביבה, יש עכשיו החרמה ספציפית והטרדה של יהודים סטודנטים יחידניים
Kenneth L. Marcus:
 מאמצים מברקלי לניו-פולס, מוורמונט לדרום קליפורניה, לא לכלול סטודנטים יהודיים מתפקידי סטודנטים, ממועדוני ספרים, מקבוצות תמיכה לנפגעי תקיפה מינית, ועוד-ועוד
Kenneth L. Marcus:
 במילים אחרות, לא רק מילים רעות, אלא גם התנהגות, שתוקפת, שוללת ומחרימה סטודנטים יהודיים על בסיס אותו חלק מזהותם כיהודים אשר מחויב למדינת ישראל
Kenneth L. Marcus:
      באוניברסיטת קליפורניה, בברקלי, 9 קבוצות סטודנטים, ועכשיו משהו כמו 22 קבוצות שינו את הסעיפים בחוקות שלהם לכלול חוקי עזר שמציינים שכל אחד שהוא ציוני או תומך במדינת ישראל אינו רשאי לדבר עם הארגונים האלה בכל נושא
Kenneth L. Marcus:
 זה לא רק מכוון לתפקידים פוליטיים קיצוניים – כל אחד שתומך במדינת ישראל ומאמין שיש לה את הזכות להתקיים, הוא מוחרם
Kenneth L. Marcus:
 אנחנו חייבים להבין שזה לא פסיקה נגד אנשים עם השקפה פוליטית ספציפית, זו פסיקה נגד יהודים
Kenneth L. Marcus:
 ישנם, אני אטען, 3 דברים - - -
עודד פורר:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)      איפה? סליחה
Kenneth L. Marcus:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     זה באוניברסיטת קליפורניה בברקלי, בית הספר למשפטים
Kenneth L. Marcus:
 למרות, כשזה אומץ באוגוסט שנה שעברה, זה היה בית הספר למשפטים היחיד שאנחנו יודעים עליו שזה מתרחש בו, אבל עכשיו המחאות האנטי-ציוניות משוויצות שהן מתחילות לפזר את זה לבתי ספר למשפטים אחרים ברחבי ארצות הברית
Kenneth L. Marcus:
 וזה לא יהיה מפתיע לראות התרחבות משמעותית במוסדות אחרים
Kenneth L. Marcus:
 יש שלושה דברים, אני חושב, שאנחנו צריכים להבין
Kenneth L. Marcus:
 דבר ראשון, חוק נגד ציונות זה חוק נגד יהודים
Kenneth L. Marcus:
 כשהם אומרים לא ציוניים הם לא מדברים על השקפה פוליטית, הם למעשה אומרים לא ליהודים, באותו אופן שחוק שפוסק נגד אנשים שתומכים בוותיקן למעשה פוסק נגד קתוליים
Kenneth L. Marcus:
 יש אולי כמה קתוליים שהם קריטיים לגבי האפיפיור, אולי יש גם כמה לא קתוליים שתומכים באפיפיור
Kenneth L. Marcus:
 אבל כשאומרים שאף תומך בוותיקן יכול לדבר, אתה למעשה אומר לא קתוליים
Kenneth L. Marcus:
 אנחנו צריכים להבין ולציין בבהירות שחוק נגד ציוניים הוא חוק נגד יהודיים, וצריך להתייחס אליו באותה רצינות
Kenneth L. Marcus:
     דבר שני, אנחנו צריכים לבסס את ההגדרה של IHRA לאנטישמיות כגישה המשפטית והמדינית היחידה להגדרת אנטישמיות למטרות רשמיות, מאשר לצוות אותה להגדרות אחרות שיהיו יותר מקלות ואשר מספקות יוצאי דופן שמאפשרים לאנטישמיים לחדור אפילו לתיאור של אנטישמיות
Kenneth L. Marcus:
 דבר שלישי, אנחנו צריכים שזה יהיה מובן, מוכר ומזוהה בצורה רחבה, שציונות היא אינטגרלית לזהות היהודית של הרבה יהודים בתפוצות
Kenneth L. Marcus:
 זאת אומרת, כשאתה מחרים מישהו על סמך הדעות הציוניות שלו, אתה מחרים אותו על בסיס מי שהם כיהודים-אמריקאים
Kenneth L. Marcus:
 זה לא צודק ומנומס, זה לא רק "לא פוליטיקלי-קורקט", זו צורה של שנאה או הטיה, שחוק זכויות האזרח צריכים להכיר באותו אופן כמו כל צורה אחרת של אפליה
Kenneth L. Marcus:
      אני לא אגיד שציונות צריכה להיות מוכרת כקטגוריה מוגנת, אלא שיהודים הם חברים בקבוצה מוגנת וציונות היא אינטגרלית לזהות היהודית
Kenneth L. Marcus:
 זה הצירוף הזה שתחתיו בתי משפט וקובעי מדיניות בארצות הברית ובמקומות אחרים יכולים להבין שזה לא שאיפת יתר או מאמץ לקחת תפקידים בוויכוחים פוליטיים, אלא חוק ומדיניות בסיסית של אנטי-אפליה
Kenneth L. Marcus:
 תודה, אדוני יושב הראש
עודד פורר:
 בבקשה, מר מארק רוטנברג, בבקשה, סגן הנשיא של "הלל"
Mark B. Rotenberg:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     תודה, אדוני יושב הראש
Mark B. Rotenberg:
 בוקר טוב לכולם
Mark B. Rotenberg:
 תודה על ההזדמנות הזאת לדבר איתכם על הנושא החשוב הזה
Mark B. Rotenberg:
 כפי שאתם יודעים, אני סגן הנשיא ליוזמות אוניברסיטאות ועניינים משפטיים ב"הלל", שזה ארגון שפועל במעל 800 קמפוסים ברחבי העולם