GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הרצל גץ: – לא.
הרצל גץ: משרד הפנים ראה את הרגישות ואישרנו לכל ההורים להיות כאן, כי אנחנו רגישים לסוגייה הזאת ויודעים שיש מורכבות, ואנחנו מתנהגים בצורה הומניטרית גרידא ברורה, שיהיה ברור לכולם.
הרצל גץ: נפגעי מלון פארק – יש שם בחורה שאמא שלה נמצאת פה באשרה בלתי-חוקית.
הרצל גץ: היא עבדה שם כמלצרית, ונפצעה, והיא ביקשה לאפשר לאמא להישאר פה תקופה נוספת, ואישרנו זאת, למרות שהיא היתה פה באופן בלתי-חוקי, כמקרה הומניטרי.
הרצל גץ: אז להגיד שאנחנו מתלבשים דווקא על הורי החיילים?
הרצל גץ: – נתתי דוגמאות אחרות שהם לא הורי חיילים.
צבי הנדל: אותה אמא של הבחורה שעבדה במלון "פארק", איך היא בלתי-חוקית?
הרצל גץ: אותה אמא היא אשה נשואה לנכד של יהודי.
הרצל גץ: היא לא יהודיה, אבל זאת לא הבעיה.
הרצל גץ: היא שוהה פה כאשתו של יהודי וזכתה באזרחות.
הרצל גץ: היא ביקשה להביא את אמא שלה לביקור.
הרצל גץ: אמא שלה קיבלה אשרת ביקור במאי 2000.
הרצל גץ: אשרת הביקור שלה היתה עד מארס 2001.
הרצל גץ: ממארס 2001 עד עצם היום הזה היא שוהה בארץ באופן בלתי-חוקי.
הרצל גץ: אני מדבר על אמא של אזרחית, לא על אמא של חייל, שזה הרבה-הרבה יותר מקל והרבה יותר הומניטרי והרבה יותר רגשי מבחינתנו.
הרצל גץ: אחרי שנה שהיא שוהה פה באופן בלתי-חוקי קרה מה שקרה, לדאבוננו, והאמא מקבלת אישור הומניטרי להישאר פה תקופה נוספת.
הרצל גץ: נכון שהבת מבקשת אזרחות לאמה.
הרצל גץ: אמרנו לה: לא, אני לא יכול, כי זה לא גורר אזרחות.
הרצל גץ: אני מוכן לתת לאמא להישאר פה כל תקופה שתעזור לך להשתקם.
הרצל גץ: אם אני אומר שזה קורה להורים של אזרחים מן השורה, על אחת כמה וכמה ברגישות שלנו אנחנו עוסקים בזה בחייליים.
הרצל גץ: אני אומר עוד פעם, יכול להיות שבאחד מהמקרים הבודדים נאמר בהתראה על האפשרות שעוד מספר חודשים האמא לא תוכל לקבל הארכה נוספת, כי תמה תקופת האשרה, ואז כבר אני יכול להבין את דרישת החייל שיש פה בעיה.
הרצל גץ: לשמחתי, חלק ממפקדי צה"ל שעודם משרתים בתפקידים בכירים, מכירים אותי אישית, ואם עולה מקרה כזה פונים אלי אישית ואני יכול לומר שכל המקרים מטופלים בצורה מסודרת.
מרינה סולודקין: ואם אנחנו פונים זה לא חשוב, נכון?
צבי הנדל: אתה זוכר את הדוגמה שנתנה חברת-הכנסת סולודקין, של סרגיי ותמרה אזרין?
צבי הנדל: אתה מכיר את הסוגייה הזאת?
הרצל גץ: ומה קרה, גירשנו?
מרינה סולודקין: אתם לא גירשתם, אבל אתם שולחים מכתבים ואומרים שהיא צריכה לצאת.
הרצל גץ: בתום תקופת האשרה שהיא מקבילה לתקופת השירות – נכון.
הרצל גץ: אנחנו מודיעים את זה במכתב.
הרצל גץ: זה לא צו גירוש, כדי לדייק.
הרצל גץ: יש הבדל בין צו הרחקה, צו גירוש, לבין מכתב להורה שבו נאמר לו שתקופת האשרה החוקית מסתיימת ובסוף התקופה עליהם לעזוב את הארץ באופן מסודר.
הרצל גץ: כשמגדירים פה גירוש נדמה שיש פה קבוצה של אנשים עם מדים כחולים או ירוקים שהולכים ושולפים אותם מאיזה שהוא מקום.
הרצל גץ: זה לא נכון.
יורי שטרן: אומרים להם לצאת.
יורי שטרן: זה גירוש מרצון בתאריך שנקבע.
יורי שטרן: זאת אומרת, אין הרבה הבדל.
יורי שטרן: כשאדם מקבל את המכתב הזה זה מבחינתו כמו צו גירוש.
יורי שטרן: לכן אני חושב שכל הדייקנות הזאת קיימת אצל הפקידים במשרדי הממשלה, היא לא קיימת אצל אנשים בשטח.
יורי שטרן: הוא מקבל מכתב שאמא שלו חייבת עד תאריך מסוים לצאת מהארץ, זה מבחינתו צו גירוש.
יורי שטרן: לכן ההבדלים האלה הם לא משמעותיים.
יחזקאל לביא: אבל את המכתב הזה הוא מקבל אחרי השירות.
מרינה סולודקין: השירות הצבאי הוא שלוש שנים ואחרי שנתיים שולחים מכתבים.
מרינה סולודקין: אדוני, אתה צבוע.
יורי שטרן: אני לא משתמש במלים כאלה.
צבי הנדל: אני מתנצל בשם הוועדה, אתה לא צבוע.
הרצל גץ: זה נאמר ליחזקאל לביא, לא לי.
מרינה סולודקין: התכוונתי אליך, אדוני, עם יחזקאל אנחנו עובדים בסדר.
מרינה סולודקין: אתה מפר את חוק השבות במקרה של משפחת פיינבוים.
מרינה סולודקין: יש לנו הרבה מאד טענות ואנחנו זוכרים מינוי של מי אתה.
יורי שטרן: של שרנסקי.
מרינה סולודקין: כן, לצערי הרב.
הרצל גץ: אני חושב שהדברים לא ראויים לתגובה, גם לא שלי.
הרצל גץ: אני חושב שתרומתי לא פחות גדולה מתרומתה של הגברת שיושבת שם, ובזה אני מפסיק לדבר.
צבי הנדל: הגברת שיושבת שם היא חברת כנסת, נבחרת ציבור, ותרומתה חשובה למדינה, וגם תרומתך חשובה למדינה.
מרינה סולודקין: ומי שמפר את חוק השבות צריך לשמוע את הדברים החשובים.
צבי הנדל: במדינה שלנו יש בעיה כמו בכל מדינה דמוקרטית.
צבי הנדל: אבל מה לעשות, מכל האפשרויות של שלטון הכי פחות גרוע זו מדינה דמוקרטית, וברוך השם שהמדינה שלנו היא כזאת.
צבי הנדל: בדמוקרטיה יש יתרונות וחסרונות, אבל היתרונות עולים בהרבה על החסרונות.
צבי הנדל: אחד החסרונות הוא, שכאשר אדם רוצה להיבחר לכנסת – ואני מדבר עכשיו רק על עצמי – הוא חייב שהציבור יכיר אותו.
צבי הנדל: עכשיו מכוונת אלינו מצלמה, ויש אחוז מסוים של אנשים שיושבים וצופים בנו, ואני רוצה למצוא חן בעיניהם, ואם המקרה הוא עולה חדש --
מרינה סולודקין: אבל הציבור שלנו לא מבין עברית, לכן זה לא קשור אלינו.
צבי הנדל: -- ואם הבן בצבא, ודאי שאני רוצה שהוא יידע מה אני עושה ולכן נוצרים מתחים.
צבי הנדל: יש גם רגישות אמיתית, כי המדינה שלנו היא באמת קיבוץ גלויות.
צבי הנדל: כמעט בכל קבוצת אוכלוסייה, גם הקבוצה הזאת, לו אספתי אתכם והייתי שואל כל אחד מאיפה הוא בא, או הוא או הוריו או סבו או סבתו, רק שלושה דורות, והייתי שם סיכה על מפת העולם, הייתם רואים באורח פלא שהסיכות מפוזרות על כל העולם, וכולם בסוף הגיעו לכאן, ממנטליות שונה, וכו'.
צבי הנדל: קליטת עלייה הוא דבר מורכב ואף אחד לא ייקח את הזכויות של אנשים שהיו פעילים, ואחד הפעילים המרכזיים – אם אוהבים אותו ואם לאו – הוא השר שרנסקי.
צבי הנדל: רק לא רציתי שנעשה פה דיון מי עושה יותר ומי עושה פחות.
צבי הנדל: כל אחד בנישה שלו עושה את המירב ואת המיטב, ואני האחרון שאגיד מלה רעה על השר שרנסקי.
צבי הנדל: הנושא המסוים הזה שעליו דנו, גם הוא נושא רגיש, כי ברוך השם, במדינה שלנו עדיין צה"ל, ואני מקווה שכך זה יהיה תמיד, היא פרה קדושה, ואני מאושר שכך, וכולנו מחויבים לשמור על הפרה הקדושה הזאת.
צבי הנדל: לכן, כשיש חייל ומרעים לו או למשפחתו, כולנו רגישים לענין הזה.
צבי הנדל: ודאי שמי שמקבל את הפנייה, ובאורח טבעי דוברי השפה הרוסית, הם הראשונים שיקבלו את הפנייה ולכן הרגישות שלהם גדולה יותר.
צבי הנדל: לכן, עם כל הוויכוחים באוכלוסייה הישראלית על נושאים כאלה או אחרים, בסטיגמות שנוצרו, שש"ס באופן טבעי צריכה להיות בעמדה הזאת ועולים צריכים להיות בעמדה הזאת, אני שמח שבסופו של דבר שמענו כאן שיש רגישות, וגם אם לא יצאתי וכל תאוותי בידי, אני רחוק מלהרגיש שעושים רע לחייל.
צבי הנדל: אני רק מבקש שהרגישות תימשך.
צבי הנדל: מאחר שאני בטוח שלפחות כיועץ אתה תשב בוועדה השרים שמדברים עליה, מר גץ, אני מאד מבקש לבוא לקראת.
צבי הנדל: אני אדם דתי ואני רוצה מאד שייקלטו יהודים בערי ישראל, ואני מאד לא רוצה להיות מפלט לכל העולם, אבל יש מקרים שבהם צריך להיות קפדן מאד מצד אחד, ורחב לב מאד מצד שני, וזה המקרה.
צבי הנדל: אני מבקש שתקפידו שמי שלא צריך להיות מגויס לצבא לא יגויס.
צבי הנדל: ואז יש לי הזכות המוסרית להגיד: אבל אם מישהו גויס, לעשות את מלוא הדרך האפשרית גם כלפי הסביבה הקרובה שלו, התא המשפחתי, קרי ההורים.
הרצל גץ: יש פה נקודה שאסור לפספס אותה.
הרצל גץ: המקרים של הזיופים הם מקרים מסוימים, אבל יש בני נוער אחרים שעולים במסגרת מבצעי נעל"ה וסל"ה, ששם הבנים הגיעו בצורה חוקית, לגאלית, ונמצאים פה, ולהם יש הורים שנשארו בחו"ל, וזאת הבעיה שאנחנו מנסים לפתור.
הרצל גץ: הבעיה של הבלתי-חוקיים היא לא בעיה לדיון.
הרצל גץ: זה בעצם הנושא ועל זה קמה הוועדה.
צבי הנדל: על זה דיברנו.
צבי הנדל: המלצה מבחינתנו, ואני חושב שאין פה חילוקי-דעות, אם אפשר להגיע למצב שההורים יקבלו תושבות, שלא מביאה לידי אזרחות.
צבי הנדל: אין לי מושג אם יש דבר כזה, ויכול להיות שאפשר ליצור דבר כזה.
צבי הנדל: זאת אומרת, אם זה מביא לידי אזרחות, אני מסכים שאני לא רוצה אזרחות.
צבי הנדל: אבל אם אפשר להביא למצב שאותם הורים של חיילים ששירתו בצה"ל יקבלו תושבות לא לשנה-שנתיים אלא תושבות קבע, שלא יביא לידי אזרחות, אני הייתי מאד מבקש שתעבירו לוועדה ללכת בכיוון הזה, כי התחושה שלי היא שאם הוועדה לא תלך בכיוון הזה, תהיה יוזמת חקיקה ואני אהיה שותף לה.
צבי הנדל: אבל אני לא רוצה בזה.
צבי הנדל: הדבר הבריא והנורמלי הוא שהממשלה תוביל את המהלך הזה.
צבי הנדל: אני לא רוצה לעשות פה מחטפים.
צבי הנדל: אני מאחל לוועדה הצלחה.
צבי הנדל: אני מודה לחבריי ולכל האורחים.
צבי הנדל: אני פותח את הדיון בעניין החלטת הממשלה בנושא הקיצוצים בסיוע בשכר דירה לאוכלוסיות נתמכות בקרב העולים, למעט קשישים ונכים.
צבי הנדל: זה אבסורד שקיימנו דיון לא מזמן על נושא הדולר שמטפס, ושצריך לעזור לאותן אוכלוסיות חלשות, ועכשיו אנחנו מנסים לשמר, לפחות, את הקיים.
צבי הנדל: אני מציע שנציגי האוצר, או השיכון, יסבירו במה אנחנו הולכים להינזק, עובדות.
ישראל שוורץ: אציג את העובדות, ואדייק בהן.
ישראל שוורץ: ההחלטה בתחילה היתה יותר קשה, והשר, לאחר משא ומתן עשה ככל יכולתו, והקטין את מספר הקבוצות שמצבן ישתנה.
ישראל שוורץ: לגבי קשישים לא יהיה שום שינוי, הקיצוץ הכללי של 4%, לא חל עליהם.
ישראל שוורץ: כך גם לגבי הסיוע לנכים, לא יחידים ולא משפחות.
ישראל שוורץ: היתה הסכמה שלא יגעו גם במשפחות חד-הוריות מקבוצות מוגדרות, מגיל 45 עם שלושה ילדים, מגיל 50 עם שני ילדים.
יורי שטרן: כמה כאלה, בגיל 45, או 50, כבר יש?
ישראל שוורץ: יש כאלה.
ישראל שוורץ: אנחנו סופרים ילד עד גיל 21.
מרינה סולודקין: לגבי משפחות חד-הוריות, זה עדיין במו"מ עם הממשלה.
ישראל שוורץ: אני מדבר על המצטרפים החדשים.
ישראל שוורץ: יש אלה שבפנים, ויש חדשים שמגיעים אלינו.
ישראל שוורץ: לגבי החדשים: יחידים מגיל 45 ועד 65 , מה שקרוי "טרום פנסיה", יפסיקו בכלל לקבל סיוע בשכר דירה.
ישראל שוורץ: אם עד היום קבלו חלק 550 וחלק 650 שקל, הם לא יהיו זכאים יותר לסיוע בדיור.
ויקטור בריילובסקי: ומה לגבי קשישים חדשים?
ישראל שוורץ: בעולם הקשישים לא קרה שום שינוי, מה שהיה אתמול יהיה גם מחר.
ישראל שוורץ: חדשים, ישנים, כולם ימשיכו לקבל סיוע, וכך גם הנכים.
מרינה סולודקין: מה זה חדשים?
ישראל שוורץ: אנשים שעד היום לא קבלו עזרה ממשרד השיכון.
ישראל שוורץ: כבר היום עד גיל 45 לא מקבלים.
ישראל שוורץ: אם מחר מישהו, בין שהוא גומר סל קליטה, בין שהוא עבד ופוטר, בא למשרד השיכון, לא יהיה זכאי לסיוע בשכר הדירה, עד שהוא מגיע לגיל פנסיה.
צבי הנדל: מהיום, יחידים מגיל 45 המתקיימים מהבטחת הכנסה לא יקבלו שכר דירה .
צבי הנדל: עד היום הם קבלו.
צבי הנדל: מגיל 45 עד 54 הם קיבלו 540 שקלים, ומגיל 55 עד 65, 650 שקלים - מצטרפים חדשים לקבוצה זו לא יקבלו יותר.
ישראל שוורץ: מי שבכלל יפסיק לקבל אלו זוגות צעירים שצברו עד 1400 נקודות, שאלה רוב הזוגות הצעירים שמצבם יותר טוב.
ישראל שוורץ: אם הם היו נתמכים, הם קיבלו סיוע בשכר דירה, בסדר גודל של 950 שקל, וכעת יפסיקו לקבל סיוע.
יורי שטרן: מה זה 1400 נקודות?
ישראל שוורץ: אדם שלא בא ממשפחה ברוכת ילדים, אם הוא לא נשוי הרבה זמן ואם אין לו הרבה ילדים.
ישראל שוורץ: לעולים יש 1700 נקודות, כך שזה לא חל על עולים, רק על האוכלוסייה הוותיקה.
ישראל שוורץ: משפחות חד-הוריות מצטרפות חדשות, קיבלו עד כה 1170 ש"ח, אלה שיבואו אחרי ההחלטה יקבלו 576 ש"ח.
יורי שטרן: אתה הגדרת שתי קבוצות של חד-הוריות, לגביהן המצב נשאר כפי שהיה.
ישראל שוורץ: משפחות נתמכות דו-הוריות שקבלו שכר דירה בין 850 ל- 1170, ממחר יקבלו 576 ש"ח.
ישראל שוורץ: מדובר על זוגות עם או בלי ילדים.
ישראל שוורץ: זאת ועוד, אם המשפחות המצטרפות יהיו עדיין באותו מצב אחרי שלוש שנים, יתחילו להפחית להם 5% לשנה.
ישראל שוורץ: כלומר המשפחה המצטרפת שהיום תקבל 576 שקלים, אם אתרע מזלה ובעוד שלוש שנים היא עדיין תהיה נתמכת, יתחילו כל שנה להוריד לה 5%.
ישראל שוורץ: יש החלטה כללית לגבי קשישים ומשפחות חד-הוריות, להוריד ב 4% לכולם.
ישראל שוורץ: ה576 שקל לעומת 600, הדגים את זה.
ישראל שוורץ: מורידים לעולים לפי ותק, הולך ויורד עם השנים.
ישראל שוורץ: קיצוץ של 4% לכולם.
ישראל שוורץ: שוב, לא כולל קשישים ונכים.
צבי הנדל: כלומר למשפחות נתמכות תהיה הורדה של 9%.
ישראל שוורץ: בוא נחלק.
ישראל שוורץ: למשפחות נתמכות שכבר נמצאות אצלנו שלוש שנים, הסיוע ירד ב 9%.
ישראל שוורץ: כלומר, נתמכים ותיקים מתחילים מ- 9%, נתמכים לא ותיקים, שמקבלים סיוע פחות מ 36 חודשים, מתחילים מ- 4%.
צבי הנדל: אני מבקש מהאוצר, בשלב זה, נתון אחד בסיסי.
צבי הנדל: האם עשיתם חישוב מה החיסכון שקיצוצים אלה מביאים למדינה?
יורי שטרן: יש לי שאלה נוספת: איך אנשים יחיו?
יורי שטרן: סתם שאלה.
אבי גפן: נקודה נוספת שמר שוורץ לא הבהיר מתייחסת למרכיב של השינויים בסכומי הסיוע בשכר דירה למצטרפים החדשים.
אבי גפן: עד החלטת הממשלה, מי שעבד והכנסתו היתה נמוכה, ומי שלא עבד בכלל, האדם שעבד היה זכאי לסכומי סיוע שהיו משמעותית יותר נמוכים מהאוכלוסייה שלא עבדה לחלוטין.
אבי גפן: בנושא הזה אין אבחנה בין עולים לבין ותיקים.
אבי גפן: כלומר, יכלו להיות שתי משפחות עם אותה הכנסה בדיוק, מבחינת מבחני הכנסה של הביטוח הלאומי ומשרד השיכון, משפחת אחת בה המפרנס לא עבד בכלל, קיבלה סיוע ברמות הגבוהות של 1180 ש"ח למשפחה עם שני ילדים.
אבי גפן: מי שעבד והכנסתו היתה נמוכה וזיכתה אותו בשכר דירה, קיבל את הסכומים הנמוכים יותר.
צבי הנדל: אתה אומר ששתי משפחות עם הכנסה נמוכה, אחת מקבלת מקופת המדינה, והאחרת מעבודה, מי שקיבל מקופת המדינה קיבל עזרה יותר גדולה.
אבי גפן: במונחים יותר פשוטים, מי שקיבל זכאות להבטחת הכנסה מהמשרד לביטוח לאומי, יכול היה לבוא גם למשרד השיכון ולקבל את הרמות הגבוהות של הסיוע בשכר דירה.
אבי גפן: מי שלא היה זכאי להבטחת הכנסה, אבל עדין הי זכאי לסיוע בשכר דירה לפי מבחני הכנסה של משרד השיכון, קיבל סיוע בשכר דירה שהיה בסכומים הנמוכים יותר.
אבי גפן: בסופו של דבר, ההכנסה של שני משקי הבית ללא הסיוע בשכר דירה, יכול היה להיות זהה, אחד קיבל יותר סיוע בשכר דירה והשני פחות.
אבי גפן: משמעות הסעיף בהחלטת הממשלה, שמדבר על האוכלוסייה של מצטרפים חדשים, היתה להשוות מבחינת אוכלוסייה עובדת ולא עובדת.
אבי גפן: השיקול כאן היה מתן תמריץ לצאת לעבודה.
אבי גפן: נקודה שניה אותה אני רוצה להבהיר מתייחסת לכך שמרבית מקבלי הסיוע בשכר דירה שהם עולים חדשים, החלטה זו לא משנה את מצבם, מדובר בעיקר על האוכלוסייה של העולים הקשישים.
אבי גפן: הם מהווים היום קצת יותר מ- 50% מסך כל מקבלי הסיוע בשכר דירה שהם עולים, ומצבם לא ישתנה.
צבי הנדל: לגבי מה שהבהרת עכשיו, תפרט איך מתחלקות קבוצות הסיוע.
אבי גפן: אני מעגל מספרים.
אבי גפן: יש בסביבות 150,000 אנשים שמקבלים סיוע בשכר דירה, והם עולים חדשים, לפי הגדרות משרד השיכון.
אבי גפן: כ 70,000 מהם הם עולים שמקבלים סיוע בשכר דירה בשל הזכאות של הקשישים, 45,000 ממקבלי הסיוע בשכר דירה מקבלים סיוע "אוטומטי", כלומר מסלול של סיוע בשכר דירה בשנים הראשונות בארץ, אותו חלק שמשלים את סל הקליטה.
אבי גפן: 35,000 אנשים הם האוכלוסיות שלגביהן אין את שינוי המדרגות של 1,100 ש"ח, 600 ש"ח וכדומה.
אבי גפן: יש את ההפחתות של ה 4%, וה- 5% אחרי שלוש שנים של קבלת סיוע בשכר דירה.
אבי גפן: אם נסתכל על היקף המצטרפים החדשים שהם בקטגוריות של משרד הקליטה עולים חדשים, לפי הערכות, יש בערך 1,800 יחידות שבלי שינוי זה היו זכאים לסיוע וכעת אינם זכאים לו.
צבי הנדל: מאיפה נולד המספר הזה?
ישראל שוורץ: יש שתי קבוצות: עולים שעלו בגיל 45 ויותר, גמרו סל קליטה ואין להם עבודה, וקבוצה שניה של אנשים שעבדו ופוטרו, ואין להם עבודה.
אבי גפן: על בסיס נתוני העבר, בתוך הקבוצה הזו, של ה- 35,000, יש 4,500 יחידות אחרות של מקבלי סיוע בשכר דירה.
אבי גפן: סיוע זה יפחת לרמות של ה- 600 שקלים, שזו השוואה של סכומי הסיוע בין מי שעובד ומי שאינו עובד.
אבי גפן: כלומר, אם אחד ממצטרפים חדשים אלה היה בא למשרד הקליטה ומקבל את הסיוע בשכר דירה בגין עילת הכנסה נמוכה, אבל עדיין היה עובד, הוא מראש היה נכנס ל 600 שקל.
אבי גפן: רק מי שהיה מגיע בגין עילה של הבטחת הכנסה, היה מקבל את סכומי הסיוע הגבוהים, ועכשיו יש שינוי בקריטריונים.
אבי גפן: שינויים אלה אמורים להתבצע במחצית השנה, ב-1 ביוני, והם בהבשלה מלאה.
אבי גפן: מבחינת חיסכון תקציבי, ההערכה היא כ- 85 מיליון שקל.
צבי הנדל: אתה מדבר על חיסכון שנתי בסכום זה, לכלל האוכלוסייה, לא רק של העולים החדשים.
אבי גפן: של כלל האוכלוסייה.
אבי גפן: במדינת ישראל יש בערך 185,000 יחידות - ב"יחידות" הכוונה היא למשקי בית - של מקבלי סיוע בשכר דירה, מתוכם בערך 150,000 עולים.
יורי שטרן: אפשר לקבל הסבר ממשרד האוצר, למה הם החליטו שאפשר לפגוע באוכלוסיות אלה.
צבי הנדל: אני מציע שעכשיו ידברו הח"כים, וח"כ שטרן יהיה הראשון.
יורי שטרן: אני חושב שהחלטות אלה הן מהאכזריות והפוגעות ביותר בתחום הסוציאלי, שהתקבלו בשנים האחרונות.
יורי שטרן: הן גם מטופשות, כי מבחינת החיסכון, זה לא עומד בשום פרופורציה למטרות החיסכון של תקופה זו.
יורי שטרן: מדובר באנשים שצריכים לחיות, לא נייר בהנהלת חשבונות עליו מוסיפים, או מורידים, מספרים.
יורי שטרן: לבני זוג בגילאים 50, 55, 60 שיש להם עוד חמש שנים לפנסיה אין סיכוי להכנסה, הם צריכים לחיות רק ממה שהמדינה נותנת להם.
יורי שטרן: היום הם מוסיפים בין 300 ל- 400 לעומת מה שהיה לפני חצי שנה, בתשלום שכר דירה.
יורי שטרן: מהם משרד האוצר מוריד עוד 600 שקל בסיוע לשכר דירה.
יורי שטרן: אתם פוגעים באוכלוסייה שאין לה ממה לחיות, היא מקבלת 2795 שקל הבטחת הכנסה מביטוח לאומי לזוג.
יורי שטרן: מהכנסה זו, אתם מורידים, יחד עם בעלי הדירות שמצמידים את שכר הדירה לדולר, עוד 1,000 שקל, איך אפשר לחיות?
יורי שטרן: אתם לוקחים את הבודד בן 50 ומורידים לו סיוע בכלל.
יורי שטרן: איך הוא יחיה?
יורי שטרן: מדובר באנשים שהם על סף קריסה כלכלית בעקבות עליית שער הדולר, כי אין להם מאיפה להוסיף עוד 300, 400 שקל .
יורי שטרן: אין לכם זכות לפגוע באנשים האלה, כי אתם לוקחים מהלחם שלהם.
יורי שטרן: במקום שר השיכון, הייתי מתפטר.
יורי שטרן: אם הדבר הזה, גם בגרסה המתוקנת שלו, יעבור, אני קורא לשר השיכון, שאחראי על התחום הזה, להתפטר.
יורי שטרן: זה בלתי אפשרי.
יורי שטרן: שר השיכון יודע בדיוק על מי מדובר, ומה מצבם של האנשים האלה.
יורי שטרן: גוזרים גזר דין מוות ברעב על אוכלוסיות שלמות.
יורי שטרן: כוועדת עליה וקליטה, אני חושב שאנחנו צריכים לקרוא לעולים בגילאים 45 פלוס, ולכל הבודדים בקרב העולים, לא לבוא ארצה כי אין להם סיכוי לשרוד פה.
יורי שטרן: המדינה לא דאגה לדיור סוציאלי וזרקה את האנשים במשך 10, 12 שנה.
יורי שטרן: אתם כמשרד האוצר, מר גפן, היוזמים של השינויים האלה, זה לא בא ממשרד השיכון או מראש הממשלה.
יורי שטרן: כולנו יודעים איך תהליך כזה מתחיל.
יורי שטרן: יושבים בחורים צעירים במשרד האוצר, מכינים את הטבלאות, ואף אחד לא בודק אחר כך מהם החיים מאחורי הטבלאות הללו.
יורי שטרן: אתם, משרד האוצר, אחראים בראש וראשונה, כי אתם מכינים את הטבלאות.
יורי שטרן: הצעתי, לבטל טוטאלית את השינויים האלה, אני מדבר בוודאות על מה שנוגע לאוכלוסיית העולים.
יורי שטרן: אני פחות מכיר את 1,400 היחידות הנוספות, ולא יודע אלו משפחות נכנסות לקטגוריות הסיוע, אם כי בטוח שגם ביניהם יש כאלה שעבורם זו מכה בלתי נסבלת.
יורי שטרן: גם כך, המצב הכלכלי מאוד ירוד, כל כך הרבה מובטלים, וכל כך הרבה אנשים שבקושי שורדים, ואם הם מרוויחים משהו, זו משכורת מינימום, ואותם מורידים מתחת לזה.
יורי שטרן: בעניין 185 מיליון השקלים.
יורי שטרן: אתמול דנו פה בהחלטה הנדיבה של הממשלה לפצות ב 100% בעלי חשבונות בבנק המסחר, שזה בנק למיוחסים, אני מכיר אותו.
יורי שטרן: הממשלה מפצה בעלי חשבונות עד 4 מיליון שקל, דבר שהוא חסר תקדים גם בהסטוריה של כל הצרות שהיו מידי פעם עם הבנקים.
יורי שטרן: יש לה כסף להחליט על זה מייד.
יורי שטרן: פה מדובר על פגיעה בחלשים ביותר, בשביל סכום שהוא שליש מהסכום שהחליטו לתת לבעלי החשבונות בבנק למסחר.
יורי שטרן: בשביל סכום כזה הולכים להוריד את האנשים לקו שהוא מתחת לחיים, לא לקו העוני כי גם קו העוני הוא קו לחיים למרות העוני.
יורי שטרן: אני מבקש שוועדת העליה והקליטה תפנה לכל חברי הכנסת להצביע נגד הסעיף הזה בתקציב המדינה, כשזה יבוא להצבעה.
יורי שטרן: מעבר לזה, אנחנו צריכים לדרוש פיצוי על עלית שער הדולר.
יורי שטרן: רק ממשלת ישראל אשמה בכך שאנשים שהם מקרים סוציאליים שוכרים דירות בשוק החופשי במקום לקבל דיור מוגן.
יורי שטרן: לכן, אם הממשלה אחראית לרמאות בבנק מסחרי מסוים, היא בודאי אחראית לגורלם של האנשים העניים שהיא לא דאגה לספק להם פתרונות דיור הולמים.
ויקטור בריילובסקי: אני מסכים עם ידידי, חבר הכנסת שטרן, ואני מזכיר שוב, שרק לפני כמה חודשים דברנו על קפיצת שער הדולר ומה קרה עם האוכלוסייה החלשה.
ויקטור בריילובסקי: דברתי עם הרבה אנשים, והם אמרו שאחרי קפיצת הדולר היו כבר מתחת לקו העוני, מצב כלכלי נורא, ועכשיו זו פשוט מכת מוות.
ויקטור בריילובסקי: אין מקום למו"מ, ההחלטה שלנו צריכה להיות ביטול כל העיסקה הזו.
ויקטור בריילובסקי: 85 מיליון שקל זה כלום בתקציב המדינה, אבל זה מכה לאנשים שאנחנו צריכים לכבד, ולתת להם אפשרות להמשיך להתקיים.
מרינה סולודקין: לא אצעק על פקידי משרד האוצר.
מרינה סולודקין: אני כועסת על שר האוצר ועל אסטרטגיית הממשלה בנושאים כלכליים.
מרינה סולודקין: אנחנו אומרים שקיצוצים כאלה לא עושים לפני שמטילים מס מלווה מלחמה, מס על הבורסה ומס על מותרות.
מרינה סולודקין: יש עכשיו מסים חדשים על סיגריות, למה אין על אלכוהול?
יורי שטרן: מס אלכוהול יהיה דווקא פגיעה בעולים.
מרינה סולודקין: בגלל אסטרטגיה לא נכונה של קיצוץ בתקציבי החלשים, הקשישים, ממשפחות חד-הוריות, אנחנו מקבלים את מה שקבלנו.
מרינה סולודקין: אחרי כל המאבקים שהיו, הצלחנו לזכות קשישים ונכים, אבל עכשיו מדברים על משפחות חד-הוריות.
מרינה סולודקין: אני חושבת שחבר הכנסת שטרן צודק.
מרינה סולודקין: בגיל טרום פנסיה, אם לא נותנים סיוע בשכר דירה, זה כרטיס לרעב.
מרינה סולודקין: אנחנו יכולים לעמוד על כך שאנשים בגיל 45 עד גיל פנסיה זו קבוצת סיכון, עם אבטלה גבוהה.
מרינה סולודקין: אם הם עדיין לא רכשו דירות, הם לא יכולים לרכוש דירות, לכן גם הם, כמו הקשישים צריכים להיות בקבוצה בלי גזרות חדשות.
מרינה סולודקין: הצלחנו בזמן ממשלת נתניהו, בשנת '98, לתת פיצויים על קפיצת הדולר.
מרינה סולודקין: הסיעה שלי בקשה שתי פגישות עם ראש הממשלה, כדי לתאר את המצב בתחום הדיור אחרי קפיצת הדולר.
מרינה סולודקין: שתי פגישות אלה נדחו.
מרינה סולודקין: צריכה לצאת מהוועדה שלנו קריאה משותפת לשינוי אסטרטגי במחשבה הכלכלית, איך מקצצים, וממי מתחילים.
מרינה סולודקין: עניין מלווה המלחמה אינו מוזכר, כי לא רוצים לומר שאנחנו במלחמה ממשית.
אלכסנדר צינקר: לצערי הרב, אין קשר בין המצב הכלכלי במדינה לבין התקציב אותו קבלנו.
אלכסנדר צינקר: ד"ר שטרן צודק בדבריו.
אלכסנדר צינקר: אנחנו חייבים לקבל החלטה היום, כי כל הקצוצים הם בערך חצי אחוז מ 13 מיליארד שקל שרוצים לקצץ.
אלכסנדר צינקר: לדעתי, יש מקומות אחרים מהם ניתן לקחת את הכסף הזה ולכן אנחנו צריכים להצביע נגד הקצוץ הזה.
אלכסנדר צינקר: בממשלה חייבים לדעת את ההחלטה שלנו, לפני ההצבעה.
מיכאל נודלמן: כשהתחילה עלית הדולר, שלחתי שני מכתבים לראש הממשלה, וקבלתי תשובה שאין למדינה כסף.
מיכאל נודלמן: הבעיה היא האנשים.
מיכאל נודלמן: הדולר עלה ב 20%, ועכשיו רוצים לקחת רוצים לקחת 600 שקל מהסיוע.
מיכאל נודלמן: אנשים לא יכולים לחיות במצב כזה.
מיכאל נודלמן: לא רק שמקצצים בסיוע, אלא גם המחירים עולים, והקצבאות אינן עולות.
מיכאל נודלמן: עכשיו עומדת על הפרק שאלה של קיצוץ ב- 4%.
מיכאל נודלמן: אף אחד לא עושה חשבון איך אנשים כאלה, החיים על קצבה, יכולים לחיות.
מיכאל נודלמן: אנחנו פותחים דלת לא רק לעוני, אלא אפילו מוות לאנשים.
מיכאל נודלמן: אנחנו צריכים לעמוד בכל כוחנו מול משרד האוצר וראש הממשלה, לא לאשר דברים כאלה.
צבי הנדל: אני רוצה לומר לחברינו מהאוצר, שגם אם יש חילוקי דעות, אנחנו לא כועסים עליכם אישית, חס וחלילה, זה רק בלהט הויכוח.
צבי הנדל: אני מודע לזה שאנחנו מדינה מטורפת בנושא כספי ההעברה.
צבי הנדל: כמות הכספים שאנחנו נותנים לתחומים שונים ומשונים לאזרח, יש בהם דברים מוצדקים ויש דברים שהם פחות מוצדקים.
צבי הנדל: הסך הכל - אם אני מסתכל על תקציב המדינה, על גודל המדינה ועל כמות המקבלים - הוא חסר תקדים בעולם.
צבי הנדל: אני יודע שבקוניונקטורה הפוליטית קשה מאוד לצמצם משמעותית את כספי ההעברה.
צבי הנדל: כספי העברה הם כספים שאדם מקבל: עולים, תלמידים, נכים.
צבי הנדל: הקטע הזה זקוק לבדק בית ולכן אני לא כועס על מי שישב על המדוכה, כי נושא זה אכן חייב לקבל זעזוע.
צבי הנדל: אני גם מודע לזה, שכל אחד משוכנע שמה שקרוב ללבו זה הדבר שאסור לגעת בו, ותמיד יש לכל אחד עצות איפה לגעת אצל מישהו אחר.
צבי הנדל: אני חושב ביושר שנקודה זו, בלי פוליטיקה, היא נקודה קשה.
צבי הנדל: כשישבתי עם חברי הסיעה שלי, אמרתי שאנחנו בעד גזרות שמהן יינזקו גם חבריי הקרובים ביותר.
צבי הנדל: שר האוצר ומנכ"ל האוצר פנו לסיעה שלנו, ישראל ביתנו והאיחוד הלאומי, שהיא לא בקואליציה, וביקש שנתמוך בתוכנית הכלכלית.
צבי הנדל: ישבנו אתמול בישיבת סיעה, והחלטנו שאנחנו רוצים לתמוך בשל המצב הכלכלי הקשה.
צבי הנדל: מכל התחומים שקשורים לתוכנית עצמה היו רק שתי נקודות שהחלטנו שאם הן ייושמו, נתמוך בתוכנית.
צבי הנדל: האחת היא נושא זה עליו אנחנו מדברים עכשיו, והשניה, להחזיר לאחור את נושא נסיעות לחוץ לארץ, ביטוח לאומי, אתם מכירים את הסוגיה.
צבי הנדל: שני נושאים אלה לא עולים הרבה כסף.
צבי הנדל: אני משוכנע שהקטנת קצבת ילדים לאלה שלא שרתו בצבא היא מאוד הגיונית וחשובה, ואנחנו לוחצים שהיא תגדל מעבר למה שהיועץ המשפטי ביקש, ואני יודע שאם זה יהיה אז אחיי, אהובי לבי, החרדים יתנגדו.
צבי הנדל: יתכן שיחד עם שינוי, שיש לה שישה חברי כנסת והיא לא בקואליציה, ואתם שאתם שניים, יחד שמונה חברי כנסת, נוכל להשפיע.
צבי הנדל: אני אומר זאת באחריות לאומית ממדרגה ראשונה, שום פופוליזם.
צבי הנדל: המצב בכלכלי במדינה מאוד קשה.
צבי הנדל: לכן אני רוצה לחצות קואליציות.
צבי הנדל: אם אתם יכולים להצטרף אלינו, ולומר את השגותיכם לשר האוצר, יכול להיות שזה יקל עלינו, כי הבקשה היא באמת לא גדולה.
צבי הנדל: אני מדבר עכשיו ברמה הפרקטית, כי הצהרה בלבד אינה מועילה.
צבי הנדל: ההשפעה היא בהצבעה בכנסת.
צבי הנדל: אני לא רוצה לפתוח עכשיו דיון, כי חברי הכנסת היושבים לשמאלי ישכנעו שזה נושא חשוב, אנחנו משוכנעים.
צבי הנדל: נציגי הממשלה יסבירו לנו שהמצב הכלכלי גרוע, וגם את זה אנחנו יודעים.
צבי הנדל: אנחנו מנסים למצוא פתרון מתוך אחריות.
צבי הנדל: אנחנו מבקשים מכם שתעבירו את הלך הרוח שהיה פה.
צבי הנדל: אתם יכולים גם לספר את מה שאמרתי עכשיו בשם סיעתי, למרות שאפגש עם הממונה על התקציבים בעניין שני הסעיפים.
צבי הנדל: יכול להיות שכדאי גם להתקשר לטומי לפיד.
צבי הנדל: זאת הצעתי, ברור שנוציא גם פעילות בשם הוועדה, מכתב לח"כים שם ארשום שהבקשה התקבלה פה אחד בוועדה, ואבקש מכולם לתמוך בבקשה זו.
צבי הנדל: אני מקווה שמשום שזו אינה בקשה כל כך גדולה, היא תענה בחיוב.
צבי הנדל: אני מודה על הרעיון לח"כ יורי שטרן.
יורי שטרן: עשיתי חישוב.
יורי שטרן: נכון להיום לזוג קשישים, או זוג בגילאי טרום פנסיה, אחרי תשלום שכר דירה וכל שאר התשלומים ההכרחיים: גז, מים, תרופות, טלפון, נשארים עם 620 שקל לחודש למחיה.
יורי שטרן: כלומר לאוכל, לטלויזיה בכבלים, כי זו הדרך היחידה לצפות בתוכניות ברוסית, בגדים וכו'.
יורי שטרן: אתם מורידים 600 שקל, לא נשאר להם כסף לחיות.
יורי שטרן: אני כן כועס על פקידי משרד האוצר באופן אישי, משום שאני חושב שגם לפקיד יש אחריות מסויימת כשהוא מכין את הטבלאות והנתונים.
יורי שטרן: הוא צריך להתייחס למה הוא גוזר על האנשים עליהם מדובר באותה תקנה.
יורי שטרן: אני חושב שיש פה אחריות אישית, שלדעתי אתם לא עמדתם בה.
יורי שטרן: אני מקווה שזה יתוקן.
צבי הנדל: אנחנו נשארנו חלוקים בדעותינו.
מילה סמיחוף: אנחנו מדברים באופן תיאורטי.
מילה סמיחוף: אני חושבת שכדאי מאוד לשמוע את האנשים שחיים ברמה הזאת.
לנה פינסון: אנחנו בגיל טרום פנסיה, זוג ללא ילדים, ואנחנו מקבלים 2,500 שקל הבטחת הכנסה.
לנה פינסון: אני יכולה לקנות רק סבון אחד לשבוע, משחת שיניים אחת.
לנה פינסון: לא יכולה לערוך קניות בסופרמרקט אלא רק בשוק, דברים ברמה מאוד ירודה.