GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אריה אזולאי: במסגרת המנדט אנחנו עוסקים בשני דברים, וכאאש עיריית אשדוד לשעבר הנני מכיר בהחלט במקומה וחשיבותה, בעבר בהווה ובעתיד של קהילת יוצאי רומניה, שנחשב לאחד מהריכוזים הכי גדולים, שקהילה קטנה זאת ממרכז אירופה, בעצם מהווה מעל לחמישים אחוז מהעלייה של כל מרכז אירופה, כולל הונגריה.
אריה אזולאי: מ57-' ואפשר ללכת גם מ93-' הממוצע הוא בין מאתיים שלוש מאות עולים.
אריה אזולאי: הטבלה כאן מראה שכל שנה בלי יוצא מן הכלל יש כ - 319 עולים.
אריה אזולאי: בשנה שעברה למרות כל המצב, הירידה והעלייה מברית המועצות, מרומניה עדיין יש את ה207- עולים.
אריה אזולאי: עולים שהוועדה לא שמעה עליהם, כי הם נקלטו בקרב החברה הישראלית.
צבי הנדל: טוב, זה היקף אחר,
אריה אזולאי: לא משנה, יש לנו גם עליות לפעמים קטנות בהיקף, מקובה, שדנו בה מספר פעמים.
אריה אזולאי: זו עלייה עם קליטה משפחתית רחבה, ברוכה וע"פ המימדים של הקהילה ברומניה, עלייה גדולה, יחסית.
צבי הנדל: אני מבין שהיום יהדות רומניה סביב עשרת אלפים איש, משהו כזה?
אריה אזולאי: תלוי מי צריך לחשב את זה, על פי ראש אנחנו מעריכים את זה ב כ 12,000- פחות או יותר.
אריה אזולאי: אנחנו אף פעם לא גורעים.
אריה אזולאי: ב- 91'- 15,000 , בינתיים עלו 2400 עולים בתקופה הזאת.
אריה אזולאי: יש נשירה גם לארצות אחרות ויש גם תמותה טבעית.
אריה אזולאי: דרך אגב, רוב העולים הם בגילאים די צעירים.
אריה אזולאי: בחמש השנים האחרונות השתתפו מעל 400 סטודנטים בסיורי גישוש ללימודים בארץ.
אריה אזולאי: בקהילה זו מתקיימת תנועת עלייה.
אריה אזולאי: התנועה מקיימת מועדוני אולפנים, ריקודים, חג ומועד, אולי הכי יפה בכל מזרח אירופה, כתנועה.
אריה אזולאי: מחנות, תנועות נוער, ומספקת בדיוק את המוטיבציה ואת האנשים לעלייה לארץ.
אריה אזולאי: לכן אנחנו בהחלט כמו בכל העליות, שותף בכיר בקליטה הראשונית.
אריה אזולאי: בקליטה הממשית עוסק משרד הקליטה והמדינה, בבעיות האמיתיות כמו שיכון, עבודה, חינוך ובריאות עוסקת המדינה.
אריה אזולאי: אנחנו עוסקים בהכנה לעלייה ודואגים לנחיתה הרכה, במובן של קבלת העולה בהגעתו, במסגרת מתקנים של משרד הקליטה.
אריה אזולאי: מספקים לו את המימד האישי, וכמובן את האולפן במשך חמישה חודשים והליווי הראשוני.
אריה אזולאי: את זה אנחנו בדרך כלל עושים בכל העליות, בשיתוף ובשילוב התאחדויות עולים, כי כולנו מודעים לכך, לכן אנו מתקצבים לזה כסוכנות יהודית להתאחדויות עולים סכומים ניכרים, מעל שלושה מליון דולר, שהם כמובן הולכים בעיקר להתאחדויות הגדולות הקולטות 35,000 עולים.
אריה אזולאי: כשקולטים מאתיים עולים המצב שונה.
אריה אזולאי: בשנתיים האחרונות בחלוקת העבודה עם משרד הקליטה, אנחנו הגבלנו והגדרנו את החלק של הסוכנות בהתאחדות.
אריה אזולאי: קבענו דברים אחדים.
אריה אזולאי: מנהלת האגף של פרוייקט התאחדויות עולים, ציפי פינקוס, אולי תרחיב על כך.
אריה אזולאי: הפעלנו תוכנית ונתנו להתאחדויות מנחים כדי שנסייע להם לקבל כסף הן מאיתנו והן ממשרד הקליטה בהגשת פרוייקטים.
אריה אזולאי: בעזרת השם ובעזרת המעשה בשטח, זה תמיד שילוב, הרי יש תמיד מעשה ונס, אז השם זה הנס אבל המעשה גם צריך לקלוט את העולה.
אריה אזולאי: כוועדה של חבר הנאמנים, שעוסקת בהתאחדויות ישבנו עם כולם, בהתאחדויות עולי רומניה.
אריה אזולאי: למרות כניסתו הנמרצת של ידידי מאשקלון מר שוורץ, הוועדה עדיין חיה ומטפלת וזה לזכותה, בנושא של הקהילה הוותיקה.
אריה אזולאי: קהילה של 400,000, יש להם מועדונים, אני בעצמי הקציתי שני מועדונים לפחות במקומות בהם יש ריכוז של קשישים.
אריה אזולאי: זה לא עניינה של הסוכנות, אנחנו מבקשים לעזור בקליטת העולה המגיע ובליוויו הראשוני תנצלו את עשרים הסניפים כדי לקלוט אותם, וזה מבורך.
אריה אזולאי: השינויים בהתאחדות, גרמו לעיכובים בהתארגנות לפעולה הממוקמת, להיות בשדה התעופה זה מעשה, זה לא רק טופס.
אריה אזולאי: לקלוט את העולים ולדעת מתי הם מגיעים, לאן הם הולכים זה מעשה.
אריה אזולאי: אנחנו לא רק דורשים אלא גם מנחים ולכן התקיימה פגישה מקצועית שמומנה על ידינו כדי לעזור להם, כמו התאחדות עולי ארגנטינה, התאחדות עולי צרפת, התאחדות עולי דרום אפריקה, כל ההתאחדויות שעושות עבודת קודש.
אריה אזולאי: אין בעיניי קליטה אפשרית ללא שילוב של העולים הוותיקים שקולטים את החדשים.
אריה אזולאי: לכן אני מקווה שההנהלה החדשה של התאחדות עולי רומניה תמצא את הדרך הנכונה להתעסק מסביב לאותם מאתיים עולים שמגיעים, וחלקנו בפעולה הזאת יובטח.
אריה אזולאי: כיום הוועדה שדנה בזה בחבר הנאמנים של פברואר, שזו ועדה של העם היהודי ולא של פקידים, ויושב הראש הוא מחוץ לארץ, החליטה שלא עמדו בקריטריונים, הם ביקשו שעד שההתאחדות תיכנס למסלול של קליטה ראשונית של העולים נקפיא להם את התקציב.
אריה אזולאי: בישיבה שקיימנו רק לפני שבוע כבר התקיימה פעולת ההדרכה, אני מאמין באמונה שלמה שהנושא יוסדר לטובת העולה הממשי.
צבי הנדל: מר אזולאי ידידי היקר, אני יושב פה בכנסת אבל אני יותר מפוליטיקאי, אני פלח, ואני גאה בכך.
צבי הנדל: אנחנו בכנסת קוראים לעניין הזה הכשרה מקצועית לעניין הזה ואני אומר את זה במובן הכי חיובי של המילה.
צבי הנדל: לפרק לחצים וכו' זה חשוב, כי בסופו של דבר אותו עולה מגיע לאן שהוא מגיע ומחפש עבודה, הכל חשוב.
צבי הנדל: שלא תהיה הרגשה שזה מסיבות לא ענייניות.
צבי הנדל: ספר לנו בכמה מלים על הפעילות שלנו ברומניה.
ציפי פינקוס: אני רוצה להוסיף משהו כי אני חושבת שנאמרו דברים שחלקם מאוד אמוציונליים ולא כל כך עובדתיים אני הייתי רוצה ליצור פה את הדיוק ולתת עובדות.
ציפי פינקוס: הסוכנות היהודית מטפלת כיום בעשרים וחמישה ארגוני עולים של התאחדויות שבעצם מייצגות ארץ מוצא.
ציפי פינקוס: לפני שנתיים התחלנו לעבוד לפי מודל קריטריונים אוביקטיביים, רציונליים ומדידים.
ציפי פינקוס: אין פה שום מקום לסימפטיות, קשרים או שיוכים, עשית, דיווחת, קיבלת.
ציפי פינקוס: אין פה שום פוליטיקה.
ציפי פינקוס: המעבר הזה מהסוכנות הפילנטרופית שכולנו מכירים לסוכנות שעובדת היום שונה וגם הקצאת התקציבים נעשית על פי הקריטריונים, על פי הביצוע.
ציפי פינקוס: אז אי אפשר לבוא ולומר מה זה הקריטריונים האלה.
ציפי פינקוס: הקריטריונים האלה עומדים לדיון, לויכוח, הם שקופים, מוכנים להציג אותם לכל אחד.
ציפי פינקוס: חלק מהארגונים הבינו את זה מיד, חלק אחר נדרש לקבל סיוע.
ציפי פינקוס: הסיוע שהוצמד לאותם ארגונים שהיו צריכים לעבור את התהליך הזה של הטמעת הקריטריונים, לווה על ידי אנשי מקצוע.
ציפי פינקוס: התאחדות עולי רומניה סרבה לקבל את העובדה הזאת שיש קריטריונים, וכן סרבה לקבל את הסיוע המקצועי במימון שלנו.
ציפי פינקוס: התקציב של ההתאחדות בשנה זאת גדל לעומת השנה שעברה, קובעי המדיניות שלנו לא מוכנים להמשיך לתת את התקציבים האלה לפעולות שאינן מכוונות לעידוד עלייה ולקליטה ראשונית.
ציפי פינקוס: מאחר וההתאחדות לא הוכיחה שהיא עושה את הדברים האלה, התקציב הזה הוקפא.
ציפי פינקוס: בשיחה שהיתה לפני שבוע, הדברים הובהרו, אני מקווה שההתאחדות תתחיל לעבוד עם המנחה המקצועית והם יוכיחו שהם אכן את הדברים האלה והם באמת נמצאים בשדה התעופה.
ציפי פינקוס: אישור הכניסה לשדה התעופה לא ניתן ע"י הסוכנות היהודית, אלא צריך לעבור תהליכים בטחוניים כדי לאשר אותם - כפי שאמרתי ברומניה הוקמה תשתית רחבה מאוד של פעולה בתחום הנוער.
ציפי פינקוס: הנושא של החינוך הפורמלי אינו בידינו.
ציפי פינקוס: יש פעילות חינוכית בלתי פורמלית, שהיא בהחלט על פי כל עקרונות הפעילות הקלאסית: פעולה במועדון, חגיגת חג ומועד, צופיות, יציאה לשדה, ליווי הלוח העברי והלוח הלאומי על ידי חגים בנוכחות מאות בני אדם.
ציפי פינקוס: כמעט כל הפעילות, הבלתי פורמלית החינוכית והתרבותית, נעשית שם על ידי הסוכנות היהודית.
ציפי פינקוס: אנחנו בהחלט פועלים, יש הפעלת אולפנים לעברית שלוש פעמים בשבוע, מעל חמש כיתות.
צבי הנדל: כמה שליחים יש לנו שם?
אריה אזולאי: לשם ניצול משאבים עשינו שותפות עם איל"ר והם משלמים חצי ממשכורתה.
אריה אזולאי: באולפנים יש מורים מקומיים, יש הכשרות, סמינרים, הכל מאורגן.
אריה אזולאי: השליחה אירגנה את כל הסיורים של הסטודנטים, את פתיחת התיקים, ואת העלייה.
אריה אזולאי: יש לנו גם עובדים מקומיים.
אריה אזולאי: המערכת היא מערכת משופשפת, מוכיחה את עצמה, רחבת ידיים ובעלת השפעה לעומק בתוך הקהילה, החודש יגיעו ארבע מאות עולים.
צבי הנדל: יפה, בארגנטינה פגשתי שליח שהחודש הוא חוזר לארץ, החוזה נגמר, הוא האריך שנה והוא חוזר.
צבי הנדל: הצעתי לו להישאר כיוון שהוא שם כמו דג במים.
צבי הנדל: הוא ענה שיש כללים ופעמיים לא עושים יותר.
צבי הנדל: יש הגיון כשמשאירים שליח הרבה זמן כי הוא רוכש נסיון, קושר קשרים וכו' ואז עבודתו נעשית יותר בקלות.
צבי הנדל: יש גם הגיון בהחלפה, כי השליח הופך להיות מקומי יותר מדי.
צבי הנדל: הוא שם כבר 9 שנים.
אריה אזולאי: יש כמה ארצות כמו בולגריה, שמנוהלות באופן שונה, כלומר אין לנו שליח במקום אלא מנהל הדסק פה נוסע כל שבועיים, מרכז את התיקים, מרכז את הפעולות ומתבסס על הסקטור המקומי.
אריה אזולאי: זה קורה בהרבה ארצות במרכז אירופה.
אריה אזולאי: השליחה היא על התקן הזה, היא בעצם אחראית על הדסק פה, ולכן היא יוצאת כל שבועיים וחוזרת.
צבי הנדל: היא בעלת משפחה?
צבי הנדל: איפה היא גרה?
אריה אזולאי: היא רווקה, שמתגוררת בירושלים.
אריה אזולאי: היא גם היתה מנהלת המרחב שלנו לקליטת עלייה, זה נשאר מהמערכת המקצועית.
יורי שטרן: לא רק שהיא עובדת בשני מוסדות, היא גם גרה בשני בתים, בשתי ארצות.
אריה אזולאי: עפ"י התוצאות, אני חושב שזאת אחת מהעובדות המעולות שיש לנו, ואתה מוזמן כסגן שר הקליטה לבוא להתלוות אלינו לרומניה, ותחזור להלל, לשבח ולרומם.
צבי הנדל: סימונה קדמי תסביר לנו בקווים כלליים כדי שנבין כיצד זה עובד.
סימונה קדמי: הגוף הוקם בתחילה כדי לטפל ברכוש היהודי במזרח אירופה באיל"ר, כפי שצויין, יש לו מנהל ומנכ"ל.
סימונה קדמי: הגוף הזה הורכב מנציגי כל הארגונים היהודיים הגדולים.
סימונה קדמי: איל"ר זה גוף שיושב בארץ ועובד בשיתוף פעולה גם עם האוצר, עם מדינת ישראל.
סימונה קדמי: אלי שפניץ הוא המנכ"ל, נפתלי לביא הוא מנהל.
סימונה קדמי: הדיונים מתנהלים כאן ובעקרון הארגון פועל כאן ויוצר שותפויות עם קהילות יהודיות.
סימונה קדמי: זהו ארגון גג שמכיל בתוכו נציגי ארגונים יהודיים שונים, לא רק ה-Claims, הג'וינט, בני ברית, הקונגרס והסוכנות, יש תשעה ארגונים שחברים בו.
סימונה קדמי: באופן כללי הפעילות היא בשיתוף פעולה עם הקהילה המקומית של אותה מדינה, מול הממשל של אותה מדינה, כדי לעסוק בצורה של חקיקה, להגיע למצב של טיפול ברכוש היהודי.
סימונה קדמי: הארגון הזה הוקם מלכתחילה לטפל ברכוש קהילתי ולא ברכוש פרטי.
צבי הנדל: עכשיו הוא כבר בעל חמישים נכסים, מה מהותם?
סימונה קדמי: זה בתי כנסת, בתי ספר, בתי חולים, בתי קברות וכו', הארגון הזה פועל אך ורק לגבי השבה של רכוש קהילתי, מוסדות, בתי כנסת, בתי קברות.
דורון זיידמן: מידע כללי, אחד הדברים המרכזיים שעומדים על הפרק בנסיעתו של נשיא רומניה לארצות הברית זו פגישה שלו עם ארגונים יהודיים שחלקם שותפים באיל"ר.
דורון זיידמן: הנושא הוא משך הזמן שמוקצה להעברת התביעות לממשלת רומניה.
דורון זיידמן: האינטרס שלנו, של איל"ר, הוא להאריך את משך הזמן הזה על מנת להערך בצורה יותר נכונה, לגבש מדיניות מה לעשות עם הרכוש ואיך לחלק אותו, איך להשתמש בו.
דורון זיידמן: זה הנושא שכרגע נמצא בין איל"ר לבין ממשלת רומניה.
צבי הנדל: הרב וסרמן ואחר כך אני אפתח את הדיון.
הרב יוסף וסרמן: כבוד היושב ראש, סגן השר, מכובדי, אני באמת רואה את זה כיום חג, והייתי אפילו אני מברך - שהחיינו וקיימנו והגענו לזמן הזה, שלראשונה נשבר פה טאבו שלא מדברים על יהדות רומניה, ברוך השם, היום בזכותך, צבי, מדברים.
הרב יוסף וסרמן: אני מתרגש מפני שבעובדות, בלי לפגוע באנשים, נוכל לומר לכל המכובדים פה ולפרוטוקול, עד כמה נציגי הסוכנות לא שולטים במה שנעשה ביהדות רומניה.
הרב יוסף וסרמן: אני מזכיר שהוועדה הזאת היא ועדת העלייה קליטה ותפוצות.
הרב יוסף וסרמן: בזכות התפוצות יש מקום לשני הנושאים האחרים.
הרב יוסף וסרמן: נושא התפוצות בנושא רומניה, אם זה היה נכון עד 1989, בצדק או לא בצדק, שאסור לדבר, היתה הסכמה שבשתיקה בין כל מוסדות הממשלה לממשלת רומניה, בגלל הנהגתו של הרב רוזן, שכך פותרים את הבעיות בצורה הטובה ביותר, אולי זה היה מוצדק.
הרב יוסף וסרמן: דרך זו הוכיחה את עצמה.
הרב יוסף וסרמן: מ1989- כאשר הקומוניסטים נפלו, צ'אושסקו נפל, ממשיכים באותה שיטה, בעוד שהנזק שנגרם הוא גדול.
הרב יוסף וסרמן: היום, קרסו כל השירותים ואני אסביר למה אני מתכוון.
הרב יוסף וסרמן: הם התרגלו שמאז 1989 עד 1994, כאשר הרב רוזן היה הרב והמנהיג, הנשיא וניהל בשלט רחוק מתל אביב, מפאת מחלתו, היום הם הגיעו שם לאותה הנהלה של מספר אנשים, שהם מעולם לא נבחרו.
הרב יוסף וסרמן: אמרו לי ממשרדי הממשלה שזה הגוף האחרון שלא קיים בחירות מזה חמישים שנה, ולא מאז שהדמוקרטיה שולטת ברומניה - הם ממשיכים באותה שיטה, מחפשים דמויות ציבוריות, על מנת לשלוט עם שלט מרחוק, מתל אביב או מירושלים, וטובת מספר אנשים היא החשובה, כאשר העם סובל וזועק לשמיים, רוצים אוכל, רוצים לעלות לישראל, ואנחנו לא נותנים, לא שומעים אותם, מפני שמשתמשים בדמויות ובקולות של כמה אנשים שהם נהדרים.
הרב יוסף וסרמן: דיברו פה על נציגת סוכנות נהדרת.
הרב יוסף וסרמן: זה לא תקין, עשר שנים שליחה, אחרי חמש שנים הפכו את זה לממונה.
הרב יוסף וסרמן: אפילו אתה כבוד היושב ראש, צבי הנדל, לא תהיה מסוגל בשבועיים לעשות חמישה תפקידים, בכירים ביותר.
הרב יוסף וסרמן: - א.
הרב יוסף וסרמן: חצי משרה נושא של שליחה, ב.
הרב יוסף וסרמן: נציגת איל"ר של הרכוש.
הרב יוסף וסרמן: באיל"ר לא מתאמים עם התאחדות עולי רומניה, מתאמים עם מדינת ישראל, עם המוסדות.
הרב יוסף וסרמן: יהודים חשובים, כל מיני ארגונים, אין שם נציג של משרד הקליטה או משרד החוץ.
צבי הנדל: אומרים שהאוצר בפנים.
הרב יוסף וסרמן: אני מבקש שהדבר הזה יבדק, תקבל את הרשימה של המשתתפים ואז תוכל לדעת מי צדק ומי לא צדק.
הרב יוסף וסרמן: באיל"ר כאשר יש סגירה בין מי שממנה את הוועדה הזאת, יש שני אנשים, אחד ידידי יושב ראש, אבי בקר, הוא החליף את סינגר היושב ראש, מזכ"ל הקונגרס.
הרב יוסף וסרמן: הוא הסכים איתנו שחייב להיות נציג אותנטי של הרומנים.
הרב יוסף וסרמן: לא יכול להיות שאנשים אמריקאים וכולם מדברים לגבי רומניה, כאשר אין אף אחד מהארץ שיכול להיות לפה, לארבע מאות אלף, כאשר יש שם רכוש פרטי וציבורי.
הרב יוסף וסרמן: מבחינת נתונים, ישנם שלושה אנשים במקום.
הרב יוסף וסרמן: סגן השר יורי שטרן, עד 1989 רומניה היתה דוגמא כקהילה עבור רוסיה.
הרב יוסף וסרמן: הרב רוזן הלך לרוסיה ולימד איך מנהלים קהילה.
הרב יוסף וסרמן: מאז 1989 אני מקנא ברוסיה, שליחים, מתנדבים, מורים, רבנים.
הרב יוסף וסרמן: לרומניה אין אף אחד, ויגיד לי כבוד נציג הסוכנות, על מה הוא מדבר?
הרב יוסף וסרמן: מזה כמה שנים התנועה לא פעילה, היתה תנועה בחמישה שישה סניפים בארץ, כיום אין.
הרב יוסף וסרמן: כאשר יש חלל ריק, מי מטפל בנוער?
הרב יוסף וסרמן: זה עבר עכשיו לקהילה.
הרב יוסף וסרמן: עכשיו בקהילה הקימו תנועה חדשה שקשורה לאמריקאים, כאשר היום מדינת ישראל היא מחוץ לתחום.
הרב יוסף וסרמן: אותה נציגה עוסקת בסוכנות, איל"ר, היא גם מנהלת בתוך שבועיים, וכל הכבוד, היא מוכשרת.
הרב יוסף וסרמן: מלבדה עוד ועדה שהיא מרכזת, ועדת תביעות פיצויים של השוויצרים לגבי אנשים.
הרב יוסף וסרמן: זה אומר חמישה תפקידים -
צבי הנדל: זה הדבר האחרון, הכי חשוב.
הרב יוסף וסרמן: עדיין לא נגעתי במשמעות, אני מדבר על דת, אני מבקש מהסוכנות שידווחו על הפעילות שנעשתה במשך שנתיים, איזה דברים נקודתיים נעשו?
הרב יוסף וסרמן: איזה סמינריון?
הרב יוסף וסרמן: איזה שליחים?
הרב יוסף וסרמן: יש לנו פה כמות אנשים נהדרים שיודעים את השפה ומוכנים בהתנדבות ללכת לסמינריון, לבוא ללמד אותם.
הרב יוסף וסרמן: אני מבטיח לך שאם אתה תיסע לסיור עם הסוכנות, אתה חוזר משם מאושר ביותר.
הרב יוסף וסרמן: הנקודה העיקרית היא מבחינת כל ישראל ערבים זה לזה.
הרב יוסף וסרמן: לכאורה מה הקשר שלנו לתפוצות לרומניה?
הרב יוסף וסרמן: דבר שני, אני סבלתי אישית, אני נותקתי מהוריי לפני שלושים שנה בגיל חמש עשרה, באתי בעליית הנוער, מפני שאמרו שאם אבא שלי יעזוב בתור רב את יהדות רומניה, כל יהדות רומניה לא תתקיים יותר.
הרב יוסף וסרמן: רק ב- 1989 הצליח אבי לברוח עם אמי לישראל.
הרב יוסף וסרמן: אני מרגיש חובה מוסרית עכשיו לדאוג לאלה שנמצאים שם היום.
הרב יוסף וסרמן: אין קבורה יהודית, גברים עושים טהרה לנשים, אין נושא של תעודת כשרות.
הרב יוסף וסרמן: יש רק בעלי תפקידים, שמות, שמתקשרים לתל אביב ולירושלים והם פותרים את הבעיות.
הרב יוסף וסרמן: כשנסענו מצאתי בבית קברות, אני לא מדבר על דת, גופה במשאית עם כלים, וזה כתוב בדו"ח של הסוכנות.
הרב יוסף וסרמן: ואני שואל, מה קורה?
הרב יוסף וסרמן: דבר שני, קוברים גוי עם יהודי, אין מנין לקדיש.
הרב יוסף וסרמן: מה המסקנה?
הרב יוסף וסרמן: ללא מסורת, המסורת שחיזקה אותנו, בנושא התפוצות אין קיום.
הרב יוסף וסרמן: אני יודע שאני הולך נגד הזרם, אני יודע שיש בסוכנות אשה נהדרת בשם טובה, ואני מציין אותה ואני יודע שיש רב בתפוצות, כאשר יש פה נציג התפוצות של משרד החוץ, שבנו עורך דין, שהוא נציג של מלכיאור, סוגרים הכל, בין שלושה אנשים ופותרים את כל בעיית יהדות רומניה.
הרב יוסף וסרמן: ברומניה צריך אדם שיפעל יום יום, יפגוש את הזקנים וישמע את הבעיות.
הרב יוסף וסרמן: הדבר היחיד שאפשר היה לתת ליהודים שם, המפגש באותה שפה עם היהודים בבית כנסת, מזה שמונה שנים איננו.
הרב יוסף וסרמן: אני קורא בהתרגשות ומבקש שתקבל דו"חות מכל התפוצות, כל מי שלוקח על עצמו אחריות לגבי גורלו של העם היהודי ברומניה, שידווח לך לא בסיפורים.
הרב יוסף וסרמן: מתי היה כנס, מתי נערך סמינריון ומה עושים כדי להציל.
הרב יוסף וסרמן: היהודים רוצים לעלות לישראל.
הרב יוסף וסרמן: שתצא מפה קבוצת הסברה.
הרב יוסף וסרמן: יש שם חמישים קהילות.
הרב יוסף וסרמן: איך בשבועיים מגיעים לחמישים קהילות?
הרב יוסף וסרמן: איך אפשר לבוא?
הרב יוסף וסרמן: אין לנו עם מי לדבר, מדברים עם רומנים מקומיים שמסבירים, תמלא טופס ותחכה לתור, שיהיה זמן לשליחה.
צבי הנדל: לנו פה בכנסת יש עובדות חרוצות, וקבלתי דף על ארגון איל"ר.
צבי הנדל: אני רואה פה שהארגונים החברים באיל"ר זה הסוכנות היהודית, ההסתדרות הציונית, הקונגרס היהודי העולמי, הג'וינט, נדמה לי שכולם כמעט אותו דבר.
צבי הנדל: חוץ מהג'וינט.
צבי הנדל: אני לא מכיר את ועדת התביעות אני לא מכיר את בני ברית בינלאומי, ארגון ניצולי השואה בארצות הברית, מרכז הארגונים של ניצולי השואה בישראל.
צבי הנדל: אגודת ישראל העולמית, למה היא?
צבי הנדל: למה לא מפד"ל?
צבי הנדל: המשלחת האירופאית המאוחדת.
צבי הנדל: זה נושא ששווה ללמוד אותו.
סימונה קדמי: גם האוצר חבר בוועדה,
צבי הנדל: אני אבדוק זאת.
צבי הנדל: הערה אחת לרב וסרמן.
צבי הנדל: מהכרותי המצומצמת עם התחום הזה של עלייה קליטה ותפוצות, אם אתה לפעמים לוקח דגם או סמל של מדינה מסוימת ואתה רוצה להעתיק אותה לרומניה, יש קהילות בעולם שאין בהן אף שליח.
צבי הנדל: או שיש שליח במדינה אחת שמדי פעם הולך גם למדינה אחרת ומטפל בה.
צבי הנדל: אי אפשר לקחת דגם של ברית המועצות לשעבר, או רוסיה דהיום ולבקש שכל מה שיש שם, אבל במוקטן, שיהיה ברומניה.
אריה אזולאי: אין לנו שליחים בבלגיה, בשוויץ, בספרד,
צבי הנדל: הכל שאלה של הנושא הראשון שדיברתי עליו, אם יש או אין תקציב, מימון או כסף.
צבי הנדל: אם יש אחד משלושתם, אפשר להתקדם.
צבי הנדל: אז גם באמריקה הלטינית, יש בארגנטינה, אבל הוא אחראי גם על צ'ילי, יש שם קהילות שאי אפשר לזלזל בהן, לא קטנות, לא מאה מאתיים איש.
אריה אזולאי: יותר גדולות,
צבי הנדל: לכן אני אומר שנדע את הפרופורציות, זה לא מספיק.
צבי הנדל: הם יודעים שזה לא מספיק.
אריה אזולאי: אני הגדרתי את הנושא שאנחנו אחראים עליו באופן ישיר.
אריה אזולאי: אפשר רק לשבח ולהלל והתוצאה מדברת בעד עצמה.
אריה אזולאי: יהדות הונגריה היא יותר ממאה אלף יהודים, יש פחות עולים, עובדה.
צבי הנדל: בהונגריה יש שליח?
אריה אזולאי: יש שליח אחד, ויש יותר ממאה אלף יהודים.
אריה אזולאי: אנחנו לא מתערבים ולא נתערב במכרזים למינוי רב, אם לקחו את הטוב, את המתאים או את הכהן, זה לא תפקידנו.
מר חיים פורמן: אני מאשקלון, חי בארץ 53 שנים, עבדתי 51 שנה בחברת יכין בתפקיד מאוד בכיר בחקלאות, אני חקלאי.
מר חיים פורמן: רבותי, אני לא בנאי, למה יש לטייח כאן דברים, את מי מסדרים?
מר חיים פורמן: החבר ממשרד החוץ הוא לא בעניינים, הגברות משם הם לא בעניינים.
מר חיים פורמן: בעניינים של משרד החוץ.
מר חיים פורמן: ראש העיר לשעבר של אשדוד, הוא גם לא כל כך בעניינים, אני מכיר אותו היטב מהרבה נאומים, מהרבה כנסים.
מר חיים פורמן: רבותי, למה שנסדר אחד את השני?
מר חיים פורמן: היה אצלנו קונגרס ואנחנו בחרנו יושב ראש.
מר חיים פורמן: אני בכל ההתאחדויות של התאחדות עולי רומניה, בין החברים היו יצחק קופ, חבר כנסת לשעבר, אורי אליאב, ארתור איזראלביץ, מנחם אריאב.
מר חיים פורמן: יש כאן אינטריגות, 'עליהום' על התאחדות עולי רומניה.
מר חיים פורמן: אני מבקש בישיבתך פה אנא תאשר את זה, תקרא לחדרך, תשמע יותר פרטים, תהיה גם אתה יותר מעודכן.
מר חיים פורמן: כי מה שקורה הוא שאנחנו משתדלים בעדינות, בנועם, ולכן מדי פעם בפעם מקבלים יריקה בפרצוף וחושבים שיורד גשם.
צבי הנדל: תודה, אנחנו נשים את הכל על השולחן, לא צריך בחדרי חדרים.
יורי שטרן: אני פשוט לא הבנתי כלום, חוץ מזה שיש בעיות.
צבי הנדל: פרופ' בריילובסקי.
ויקטור בריילובסקי: אנחנו שמענו שלפני כשבועיים היתה פגישה עם מר אזולאי והיתה התקדמות.
ויקטור בריילובסקי: אני מקווה שאם תהיה עוד פגישה מהסוג הזה, תהיה עוד התקדמות.
ויקטור בריילובסקי: אני חושב שאחרי הפגישות האלה אפשר למצוא הסבר ואחר כך אנחנו נשמע מה קורה.
צבי הנדל: אין לי ספק.
הרב וסרמן: אני אציג אותו, הרב יוסי הראל, סגן הרב הראשי לצה"ל, היום הוא סגן מועצת רבנים יוצאי רומניה, אנחנו מטפלים בבעיות הלכתיות שמגיעות מרומניה.
הרב וסרמן: הוא היה מועמד שלנו, הצענו אותו למשרת רב ראשי.
הרב וסרמן: אני אבקש שיצויין, בעתון הרומני הופיע השבוע, הוא לא נבחר לרב ראשי מפני שהרב מנחם הכהן אמר שהוא נכה צה"ל ושבשל צורה חיצונית שהוא שמן וצולע, אינו מתאים לתפקיד, זו צורת ההתייחסות.
הרב וסרמן: הוא היה השנה ברומניה, ואני מבקש שיגיד מה הוא הרגיש עם אנשים.
שמואל הלפרט: לא נתייחס לרב מנחם הכהן שהוא לא נמצא כאן ולא יכול להשיב.
שמואל הלפרט: כשבן אדם לא נמצא, לא מקובל לתקוף אותו,
הרב יוסי הראל: אני שמח על ההזדמנות להיות פה.
הרב יוסי הראל: עקב שרותי הארוך בצה"ל הייתי מנוע מלהגיע לארצות מזרח אירופה, שמשם שורשיי.
הרב יוסי הראל: לפני שנה החלטתי שאני נוסע לבקר ולחפש קברי אבות.
הרב יוסי הראל: במסגרת זו הגעתי ליאס, והחלטתי לחרוש את כל מולדביה והגעתי גם לטרנסילבניה.
הרב יוסי הראל: הסתובבתי בבתי קברות, מצאתי ברוך השם את הקברים, מצאתי את אחי.
הרב יוסי הראל: הגעתי לבית הכנסת הגדול של יאס, והתרגשתי שם מאוד.
הרב יוסי הראל: בבית הכנסת היה הרב הצדיק מאפטה, אוהב ישראל, ועמו היו רבנים וגדולי ישראל.
הרב יוסי הראל: הגעתי למקום וראיתי קומץ יהודים שבקושי מגיעים למניין.
הרב יוסי הראל: אבל לשמחתי הרבה הם משתדלים לקיים שם שלוש פעמים ביום מניינים.
הרב יוסי הראל: ראיתי את ההתרגשות העצומה, הם ביקשו ממני לקרוא בתורה כמובן, ניצלו את נוכחותי שם.
הרב יוסי הראל: , שם שלושה שבועות, ואת השבתות עשיתי איתם ביאס, ההתרגשות הייתה גדולה.
הרב יוסי הראל: אחד מהזקנים שם אמר לי - שישים שנה לא שמעתי כזאת קדושה.
הרב יוסי הראל: גם תיקנתי להם שם את ספר התורה.
הרב יוסי הראל: לאחר שובי נתבקשתי לנסוע לשם שוב אבל יש לי ברוך השם תעסוקה מעל לראש, אני היום הרב הראשי של מטה יהודה, שזה 78 ישובים.
הרב יוסי הראל: אבל אני מוכן מפעם לפעם לתרום לעניין הזה, כי את אחי אנוכי מבקש, היום מספר ימים אחר חג הפורים ואנחנו לא יכולים להתעלם מהקריאה בה עמד מרדכי היהודי - "לעת הזאת רווח והצלה יעמוד ליהודים ממקום אחר".
הרב יוסי הראל: ומי יודע אם לעת כזאת הגעת למלכות?
הרב יוסי הראל: הבעיה שם היא שצריך לחרוש את המקום, לחפש את היהודים ולהשיב את הנפשות האובדות לעמם.
הרב יוסי הראל: חזרתי לשם לחודש ימים, על חשבוני הפרטי, עם חלק ממשפחתי, למען יכירו את השורשים, שיראו מאיפה אנחנו ינקנו את העוצמות הללו.
הרב יוסי הראל: הגיע הזמן לטפל ביהודים האלה.
הרב יוסי הראל: לא ראיתי שהדברים אכן מתנהלים, למרות שראש הקהילה ביאס עולה מעל ומעבר ברצון אבל מבחינת הפדרציה שיושבת בבוקרשט, לדוגמא - הגעתי בערב יום העצמאות לבוקרשט והתקיימה שם תפילה חגיגית למדינת ישראל, ביום העצמאות,
צבי הנדל: אני מכיר כמה בתי כנסת גם במדינת ישראל, שאין ביום העצמאות חגיגה.
יורי שטרן: לאחרונה, הודות לרב וסרמן, וגם למוצאו של אביגדור ליברמן ועוד כמה חברים, התחלתי להתעניין יותר בקהילה הזאת.
יורי שטרן: לקהילה כזאת שרוב רובה נמצא בארץ, מן הראוי היה באמת לעשות את רוב העבודה הן של הסוכנות, והן של ארגונים יהודיים אחרים, גם בנושא הרכוש עם, הנציגות של יהדות רומניה פה, עם התאחדות עולי רומניה.
יורי שטרן: ומדינות מזרח אירופה היו תחת דיקטטורה ולא היו ארגונים עצמאיים.
יורי שטרן: בלי העזרה המסיבית מהארץ ומארצות אחרות דבר לא ישתנה.
יורי שטרן: גם בברית המועצות לשעבר שהיא בעלת אוכלוסיה יהודית הרבה יותר גדולה והמחתרת הציונית פעלה שם לאורך שנים, לא היו קמים ארגונים וקהילות בהיקפים כאלה ללא עזרה, כי אין את הכוחות המקומיים המספיקים, בוודאי לא ברומניה.
יורי שטרן: איך איל"ר למשל יכולה לעבוד בנושא רכוש יהודי בעבודה עם הקהילות המקומיות, מה הקהילה שם יכולה לסייע לכם?
יורי שטרן: לעומת זאת פה יש ארגון ענק, רוב הידע על הרכוש היהודי ודאי נמצא פה ולא שם, מבחינת היהודים עצמם, זה פשוט לא טבעי -
אריה אזולאי: אבל על פי חוק הממשל זה מחייב קהילה מקומית.
יורי שטרן: אבל פורמלית זה ערוץ, השאלה איך אתה מכין את החומר.
יורי שטרן: לדעתי יש לעשות גם מהלך של חיזוק הפעילות היהודית המקומית, פעילות העלייה, פעילות דתית ופעילות תרבותית, וגם כל מה שקשור לרכוש היהודי, בהתבסס על ההתאחדות פה.
יורי שטרן: אולי להתאחדות יש בעיות משלה, אבל אין לי ספק שהרבה יותר קל לפתור בעיות ארגון, על המסה הדמוקרטית הזאת שיש לנו, הן דמוגרפית והן דמוקרטית, מאשר להתבסס על שרידי האוכלוסיה היהודית שהיא ברובה זקנה.
יורי שטרן: הרי כולם כבר עלו.
יורי שטרן: נשארו אנשים מבוגרים ומתבוללים, אנשים המרוחקים מהנושא היהודי, עליהם אפשר לבנות את תנועת העלייה?
יורי שטרן: או עליהם אפשר לבנות איזה שהיא התחדשות של התרבות?
יורי שטרן: אין ספק שבמדינות האלה יש מספר רב של אנשים ממוצא יהודי, שהם לא מודעים לשורשים שלהם, או מודעים אבל אין להם מה לעשות עם זה.
יורי שטרן: במרחב הזה חיו יהודים במשך מאות שנים, והוא היה אחד הריכוזים הגדולים, וזה תמיד נשאר.
יורי שטרן: כשנוצרים גרעינים חזקים של פעילות יהודית, האוכלוסיה הזאת נמשכת.
יורי שטרן: לכן כדאי להשקיע מאמץ זה שווה גם דיון רציני בסוכנות.
יורי שטרן: עם ציפי יש לנו שיח ארוך בנושא הזה, אבל היא לא קובעת, אני חושב שהסוכנות טעתה כשהיא הגדירה את המטרה של ארגוני עולים מבחינת התמיכה הסוכנותית כקליטה ראשונית.
יורי שטרן: הקליטה הראשונית זה חלק קטן מאוד של פעילות התאחדויות העולים ואם התאחדויות העולים חייבות להיות תלויות בממשלת ישראל, שזה משרד הקליטה, זה הופך אותם לפונקציה של השלטון, כאשר הם צריכים לייצג את האוכלוסיה מול משרד הקליטה.
יורי שטרן: לכן הסוכנות היא הגוף הלא ממשלתי שאמור היה לחזק אותם.
יורי שטרן: הגדירו את זה בצורה מטופשת, הרי רוב הקהילות נמצאות פה ושם אנשים מעטים, כך אני רואה את זה.
ציפי פינקוס: ימשך הדיאלוג, יש ממשלת ישראל,
יורי שטרן: זה נכון שיש ממשלת ישראל, אבל ארגון עולים זה לא רק קליטה במובן של הפעולה הממשלתית, זה ייצוג האוכלוסיה, זה תגבור הכוחות הפנימיים שלה מול הממשלה.
יורי שטרן: ואת זה אי אפשר לעשות -
ציפי פינקוס: חבר הכנסת שטרן, כמו שהממשלה מטפחת ודואגת לכל מיני נושאים שחשובים והמדינה בעיקר היום מתפרקת מהטיפול הישיר ומעבירה את זה לעמותות, בהחלט יש מקום שמדינת ישראל תדאג לקיום של התאחדויות עולים, כי הם מאוד משמעותיים ומאוד חשובים.
ציפי פינקוס: אבל אני לא חושבת שזה התפקיד של המדינה.
יורי שטרן: ציפי, אני חושב שבמקרה הזה הסוכנות היהודית עם האמצעים הדלים שיש ברשותה מבחינת הפעילות ברומניה, היתה יכולה לעשות תוכנית משותפת עם ההתאחדות, שמטרתה באמת לחזק את הפעילות שם ואת זה אפשר לעשות גם על ידי ביקורים.
יורי שטרן: הנושא של שליחה נשמע מוזר, אבל יכול להיות שזה עונה לצרכים.