GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבשלום וילן:
 לחנך את הילדים שלנו ולוודא שאנחנו יכולים לתת את המקסימום לילדים שלנו ולדור הבא
עודד פורר:
 אני רוצה לעבור למשרדי הממשלה
עודד פורר:
 אני אתחיל ממשרד התפוצות ואחר כך משרד הקליטה, אבל לפני כן אני כן רוצה להתייחס למשהו שחשוב לי לשמוע את ההתייחסות שלכם, גם של משרד החוץ פה
עודד פורר:
 זה נוגע גם בדברים של הדובר האחרון, כי אי אפשר להתעלם גם מהקהילה המאוד מאוד גדולה של ישראלים שחיים בחו"ל ולפעמים זה כבר דור שני או שלישי שחיים בחו"ל והם פחות מחוברים לקהילה היהודית המסורתית, בעיקר רואים את זה בארה"ב
עודד פורר:
      יש סוגיה שאנחנו עוסקים בה כאן, של חוק השבות
עודד פורר:
 צריך להבין, חוק השבות בנוסחו בא לתת מענה בין היתר לסוגיות האלה של האנטישמיות, כי כשמישהו נתקל באנטישמיות לא עושים לו בדיקת דנ"א, הוא סובל מאנטישמיות כי אבא שלו יהודי או כי הסבא שלו הוא יהודי, וכשאנחנו מדברים על עלייה וקליטה, ודיבר על זה קצת חבר הכנסת רול בפתח דבריו, אז בעבר באמת מדינת ישראל נזקקה ממש ליהדות התפוצות לסיוע מאוד מאוד אינטנסיבי והרבה מאוד שנים יהדות התפוצות עזרה לנו לבנות כאן את המדינה לבאמת מדינה עם הרבה מאוד עוצמה ויכולות, וכל המהלך הזה הוא כדי שלכל בן לעם היהודי תהיה תעודת ביטוח בכיס
עודד פורר:
      לתעודת הביטוח הזאת קוראים מדינת ישראל
עודד פורר:
 היא לא הייתה בדורות אחרים, ברוך ה' שיש אותה היום, והיא תעודת ביטוח לכל מי שהוא בן של העם היהודי וכל מי שהוא בן של יהודי ונכד של יהודי, ואם יש עכשיו בחור שאבא שלו יהודי ויש לו ילד בן 16, הוא יכול לעלות איתו לישראל ולקבל את האזרחות ולבנות כאן חיים יהודיים
עודד פורר:
 אגב, זה גם אולי אחד הכלים הטובים למאבק בהתבוללות כי אחרת אנחנו הולכים ומאבדים את שרשרת הדורות הזו
עודד פורר:
      שלשום עלה סרטון די מזעזע של ארגון שנקרא חותם, לא הכרתי את הארגון הזה עד אתמול כשראיתי את הסרטון, כנגד חוק השבות עם השמצות כולל סטריאוטיפים אנטישמיים שמופיעים בסרטון הזה
עודד פורר:
 כשמראים קבוצה של אנשים מתדפקים על הדלת של מדינת ישראל וביחד איתם תמונות של שתי בבושקות, הבובות האלה, אז ברור לחלוטין שמסמנים גם קהילה מסוימת
עודד פורר:
 אמירות של חבר הכנסת רוטמן שהשינוי בחוק השבות לא נוגע ליהדות ארה"ב אלא נוגע רק ליהדות מדינות ברה"מ לשעבר גם היא לכשעצמה מתכתבת עם המון מסרים אנטישמיים שאנחנו רואים
עודד פורר:
     אני חייב לומר שבנושא הזה אני הופתעתי שעדיין לא שמעתי גינוי לא משר התפוצות ולא משר הקליטה
עודד פורר:
 אז אני כבר אומר שזה צריך להיות חלק מהעניין כי משרד הקליטה מוצג שם בצורה מזעזעת בעיניי, אבל זה משהו שחייבים להתייחס אליו גם בהקשר של המאבק באנטישמיות
עודד פורר:
 הוויכוחים שלנו כאן מייצרים הרבה מאוד דלק למאבק הזה וצריך לזכור שבסוף לצערי יש אנשים שעלו לכאן כי קראו להם בכינויי גנאי בחו"ל, שם הוא היה ז'יד או כל מיני קללות אחרות וכינויים אחרים שכינו אותם, וכאן הוא הופך להיות גוי שהגיע לשדוד את המדינה מצדם של אנשים
עודד פורר:
 זה בעיניי תופעה שגם בה חייבים להילחם
עודד פורר:
     משרד התפוצות, עמית אפרתי
עמית אפרתי:
תודה רבה
עמית אפרתי:
 קודם כל תודה רבה ליושב ראש הוועדה ולחבר הכנסת רול על קיום הדיון החשוב
עמית אפרתי:
 אמנם קיימנו דיון דומה לא לפני הרבה זמן, אבל אני חושב שיש מקום לעוד ועוד דיונים בשביל להעלות את הסוגיה המאוד משמעותית וכואבת הזאת של האנטישמיות ברחבי העולם על סדר היום הציבורי
עמית אפרתי:
      אנחנו כמו כולם פה עוקבים בדאגה עמוקה אחרי הנתונים והמגמות
עמית אפרתי:
 השר שיקלי הציג בדיון את העלייה המשמעותית ברבעון הראשון של 2023 בהשוואה לרבעונים קודמים
עמית אפרתי:
 אנחנו מקיימים דיונים, רק בשבוע שעבר קיימנו דיון עם הקהילה היהודית בצ'ילה ועם הקהילות היהודיות באירופה ואנחנו רואים איך הנתונים שאנחנו מציגים כנתונים יבשים בסופו של דבר משפיעים על המציאות היום יומית של קהילות יהודיות ואנחנו עוקבים מאוד מאוד בדאגה
עמית אפרתי:
      בהמשך להצגה פה של השר לגבי תכניות העבודה של המשרד והאסטרטגיה, אני חושב שאנחנו בחודשים האחרונים מבינים יותר ויותר שלהציג נתונים ורק לדבר על הבעיה, חשוב ככל שיהיה, זה לא מספיק ואנחנו עובדים כרגע על תכנית עבודה, כפי שאמרתי, גם תהליך אסטרטגי כשהמטרה היא לבחון את מה שנעשה עד היום בהקשר של המאבק באנטישמיות, לפחות בכל הנוגע לזירה הממשלתית, ולטייב ולראות מה אנחנו יכולים לעשות הלאה, כמובן בשיתוף פעולה עם הארגונים ועם הקהילות בשטח שבסופו של דבר הם חיים את המציאות הזו ביום יום
עמית אפרתי:
      אני כן אגיד שאנחנו עובדים כבר הלכה למעשה ורואים את התשתית הפרויקטאלית על בסיס מיקודים שעשינו
עמית אפרתי:
 מאוד חשוב לנו לייצר שותפויות בין ארגוני חברה אזרחית שפועלים גם בזירות עצמן ולראות איך אנחנו כממשלה מעצימים אותם
עמית אפרתי:
 מאוד חשוב הסיפור של לשים דגש על קהלים שהיום לא לוקחים חלק במאבק באנטישמיות, קהילות שחורות, קהילות לטיניות
עודד פורר:
בוא תספר לנו מה אתם עושים
עמית אפרתי:
אחד מהדברים היותר פרקטיים שאנחנו עושים כרגע זה הסיפור של 'קונצרט', שהוקם עוד במשרד לנושאים אסטרטגיים והמטרה כרגע היא להחיות אותו ולפתח מאוד מאוד את התשתיות שלו כדי להעצים את הארגונים בשטח על בסיס מיקודים שהמשרד חושב שהם מאוד מאוד רלוונטיים
עמית אפרתי:
      אנחנו יוצרים עבודות מטה שהן פרויקטאליות בסוף, לצורך העניין הסיפור של האנטישמיות בקמפוסים, אז עבודת מטה שמדברת בכמה רמות, אחת בסיפור של האוניברסיטאות עצמן וההנהלות, שאנחנו רוצים שיעשו הרבה יותר בהקשר של מאבק באנטישמיות, גם בארה"ב, אבל לא רק
עמית אפרתי:
 שתיים, הסיפור של אנשי סגל, ראינו סקר מזעזע של אוניברסיטת מרילנד ש-65% מהחוקרים למזרח תיכון ומדעי המדינה חושבים שישראל היא מדינת אפרטהייד
עמית אפרתי:
 זה משהו שאנחנו צריכים להידרש אליו אתמול
עודד פורר:
הנתונים ברורים, שמענו גם את הדברים מהאנשים פה, עכשיו הפנייה היא לממשלה, מה הממשלה עושה דה פקטו, מה אתם עושים, תפרט לנו קצת
עמית אפרתי:
אנחנו כרגע, המשרד בתצורה הנוכחית שלו, עם המעבר של המאבק בדה לגיטימציה שמהווה מכפיל כוח למשרד, המטרה היא כרגע לייצר תשתיות
עמית אפרתי:
 אני מקווה שתוך חודש, חודשיים, שלושה כבר - - -
עודד פורר:
מה הכוונה בלייצר את התשתית?
עמית אפרתי:
לייצר את תכניות העבודה לייצר את המיקודים
עודד פורר:
עוד אין לכם תכניות עבודה?
עמית אפרתי:
יש לנו
עודד פורר:
אז מה העבודה? תציג לנו
עידן רול:
אבל תמיד היו תכניות עבודה למאבק באנטישמיות במשרד התפוצות, את פסיפס, זה לא נושא חדש שנכנס
ליאת לוסקי:
אז אני אעיד על עבודתו המצוינת של עמית
ליאת לוסקי:
 אני אלך רגע על הקו הפרקטי ואחר כך אני אצטרף לקריאה של חבר הכנסת רול
ליאת לוסקי:
 אנחנו גם מארחים פה משלחות ביטחוניות, ואם עמית ירצה להרחיב בנושא, אז בעיניי זה ציר מאוד מאוד משמעותי
עודד פורר:
מה זאת אומרת משלחות ביטחוניות?
עמית אפרתי:
לצורך העניין בהקשר של חוסן קהילתי שגם פה אנחנו מאוד מאוד מעורבים, השר גם הציג, אחת, בנושא של מיגון מוסדות קהילה, גם על בסיס - - -
עודד פורר:
זה קרן הקהילות של הסוכנות היהודית, היא הוקמה בעקבות הפיגוע מזמן
עמית אפרתי:
והמשרד לוקח חלק פעיל ומשמעותי בסיפור של הקרן
עמית אפרתי:
 שתיים, הסיפור של משלחות כוחות ביטחון
עמית אפרתי:
 פרויקט שאנחנו הנענו אותו מחדש לאחרונה
עמית אפרתי:
 אנחנו מארחים פה, לפני שבוע הייתה פה המשלחת של הדרג הבכיר של משטרת ברזיל שהגיעה לארץ, העברנו פה שבוע של סמינר מאוד ייחודי שמתעסק, חציו בלהבין מה זה העם היהודי ומה זו הסוגיה של האנטישמיות, בסוף כשהקהילה מבקשת מהמשטרה המקומית להציב שמירה ביום כיפור המשטרה צריכה להבין מה המשמעות של הדבר הזה, וחצי שבוע זו הכשרה שהיא יותר טקטית
עמית אפרתי:
 אנחנו עושים את זה עם מכללת תע"ש לביטחון ולוט"ר
עמית אפרתי:
      בעוד שבוע מגיעה לפה משטרת בלגיה, יש לנו תכניות עבודה לעוד משלחות עד סוף השנה, כמה וכמה משלחות מהמקומות המאתגרים ביותר בהקשר של המאבק באנטישמיות
עמית אפרתי:
 אנחנו פועלים בארה"ב ביחד עם ה-JFNA, אנחנו פועלים בקנדה, אנחנו פועלים בהרבה מאוד מקומות שאנחנו מזהים כמאותגרים בהקשר של אנטישמיות
עידן רול:
אדוני היושב ראש, זה כמובן לא בחוסר כבוד אליכם, אתם עושים עבודה מצוינת, אבל אלה דברים נורא סימפטומטיים, אלה דברים נורא נקודתיים
עידן רול:
 אמרת, התכוונת טקטי במובן אחר, אבל זה באמת טקטי, זה לא אסטרטגי
עידן רול:
 אנחנו מדברים פה על מרחבי השפעה מטורפים, אנחנו מדברים פה על רשתות שהאתגר שלהם רק הולך וגדל
עידן רול:
 משלחות זה טוב ויפה, גם אני מארח משלחת שתיים כל שבוע, לא משנים ככה מציאות
עידן רול:
 משרד ממשלתי שזה ייעודו צריך לייצר תכנית פעולה תשתיתית שהיא מייצרת משהו גדול יותר בעיניי
עידן רול:
      גם 'קונצרט', בתור מי ש'קונצרט' היה שלו אני חייב לומר, יש אתגר מאוד גדול לגייס כסף בגלל FARA, בגלל המון סיבות, וגם אם מגייסים כסף זה לא פעילות, זה רפרנט שמגייס כסף במצ'ינג של משרד התפוצות ונותן את זה לארגוני חברה אזרחית
עידן רול:
 זה חשוב, זה יהיה טוב אם זה יצליח, אבל זה לא גיים צ'נג'ר, זה פשוט להזרים עוד משאבים לארגונים קיימים שלא אמורים להחליף את עבודת המשרד
עידן רול:
 אתם אמורים להוביל מדיניות שהיא רחבה ביותר בעיניי
ליאת לוסקי:
אנחנו זיהינו כמובן את הפער הזה, הוא פער משמעותי מבחינתנו ואנחנו במאמצים להעביר החלטת ממשלה לתכנית בין משרדית שעוסקת במאבק באנטישמיות
ליאת לוסקי:
 גם אנחנו, כמוך, רואים באסטרטגיה בין ממשלתית עם תקציבים הרבה יותר גדולים, עם שותפים, עם משרד החוץ כשותף מרכזי שלנו, עם boots on the ground, אנחנו רואים בזה ערך מאוד משמעותי ואנחנו מבינים שזה שלב ראשון בלייצר תכנית אסטרטגית
ליאת לוסקי:
 אנחנו מנצלים את ההזדמנות הזאת באמת לקרוא למשרדים השונים לשתף איתנו פעולה ויחד להירתם לטובת המאמץ הזה
עודד פורר:
לפני שאני אמשיך, תיכף אני רוצה לפנות למשרד הקליטה ומשרד החוץ, נמצאים פה גם נציגים של טיקטוק ופייסבוק, אבל אני חייב להגיד למשרד התפוצות, אחד הדברים שאני מצפה מכם לעשות זה לקדם גם הצעות חוק ממשלתיות שנוגעות לנושא הסרת תכנים פוגעניים מהרשת
עודד פורר:
 זה לא רק אירוח משלחות
דוריס קריאף:
אנחנו, כמו שאתם יודעים, אין לנו נציגים בתפוצות למעט הבתים הישראליים שפועלים בקרב הישראלים ומבצעים הרבה פעילויות רחבות תרבותיות ישראליות גם לילדים וגם מבוגרים
דוריס קריאף:
 יכול להיות שנוכל להכניס גם תכנית שהיא ייעודית לפעילויות נגד אנטישמיות, או הגנה, או כמו שמישהו פה אמר, להתמודד מול זה שתוקף אותך
דוריס קריאף:
 בקרב הקהילות היהודיות, כמו שאתם יודעים, זה הסוכנות היהודית והמוסדות היהודיים
עודד פורר:
כן, אבל עדיין משרד העלייה והקליטה, אתם באמצעות חברת אופק ישראלי מפעילים –
דוריס קריאף:
ירידים
עודד פורר:
לא רק ירידים, גם אולפנים בחלק מהמדינות, וזה בהחלט מקום שגם שם צריכים לבוא לידי ביטוי התכנים הרלוונטיים
אלה סבן:
אני אדלג על תמונת המצב כפי שאנחנו רואים אותה ואתמקד בשתי מגמות עיקריות, האחת חיובית והשנייה שלילית
אלה סבן:
 בצד החיובי אנחנו רואים עלייה במודעות בכל מיני היבטים בכל הרמות, החל מרמות ממשל גבוהות וכלה ברמות השטח, לא רק בקרב קהילות יהודיות אלא גם בקרב קהילות אחרות
אלה סבן:
 בצד השלילי, דיברו פה על עלייה מאוד משמעותית שהיא הולכת ומכפילה את עצמה בהרבה מאוד קהלים
אלה סבן:
 דיברו כאן בעיקר על ארה"ב, אבל זה לא פוסח לא על אירופה ולא על אוסטרליה וזה משהו שצריך להסתכל עליו, בוודאי בהקשרים של המלחמה באוקראינה, בשתי המדינות המעורבות יש עלייה, רחלי דיברה על זה
אלה סבן:
      האסטרטגיה שלנו היא בעצם היכולת שלנו להגיע ברמת השטח לקהלים שונים
אלה סבן:
 אנחנו עובדים ב-108 נציגויות בעולם, הקשר הראשון בשגרירות או בנציגות הוא עם הקהילה היהודית, אנחנו עובדים ביחד עם הקהילה היהודית ולפי הצרכים שלה
אלה סבן:
 את ויליאם אנחנו מכירים היטב, ברוך הבא, ויליאם, לישראל
אלה סבן:
 אחד מעשרת היעדים במשרד החוץ זה המאבק באנטישמיות וזה לא סתם שיש מחלקה שלמה שמתעסקת בזה ובזיכרון שואה
אלה סבן:
     יש שני מישורי עבודה שאנחנו עובדים איתם
אלה סבן:
 האחד זה שיתופי פעולה גם עם משרדי ממשלה אחרים, משרד התפוצות וגורמים ציבוריים אחרים
אלה סבן:
 אנחנו עובדים עם ADL, אנחנו עובדים עם ארגוני חברה אזרחית, יושבת פה CyberWell והתנועה למאבק באנטישמיות, יש לנו קשר טוב גם עם הרשתות החברתיות בישראל, לא שזה משנה הרבה, תיכף אגיד משהו על זה גם, וכמובן אנחנו עובדים בשני ערוצים מרכזיים, האחד זה חינוך והשני זה הנושא של חקיקה וחוק
אלה סבן:
 במגעים שוטפים שלנו עם ממשלות אנחנו מדברים על הצד של החינוך והחשיבות של החינוך ולא רק חינוך לזיכרון שואה
אלה סבן:
 לא מספיק לדעת את השואה, צריך ללמוד מהי אנטישמיות, שהיא בעצם הכר הפורה שעליו צמחה השואה
אלה סבן:
      אנחנו מדברים על זה בדיאלוגים שנתיים
אלה סבן:
 יש לנו דיאלוג בין ממשלתי, רק בשבוע שעבר היה לנו דיאלוג עם האיחוד האירופי ברמה של סגן נשיאת הנציבות ושר החוץ שהוביל את הדיאלוג הזה
אלה סבן:
 שבוע קודם היה לנו דיאלוג עם גרמניה ועם ממשלות נוספות, צרפת, קרואטיה ואחרים
אלה סבן:
 היכן שאנחנו מזהים בעיות אנחנו פונים ברמת הממשלה אבל גם יורדים לרמת החברה האזרחית, זאת אומרת מנסים לגייס גורמי חברה אזרחית, בסופו של דבר האחריות לביטחונם ולשלומם של היהודים היא על הממשלות במדינות שבהן הם חיים
אלה סבן:
 זה המסר המרכזי שאנחנו מעבירים בכל מגע שיש לנציגים שלנו עם גורמי ממשל וגם ברמות של מתחת לממשל, אם זה בארה"ב ברמת המדינות ואם זה ברמה של רשויות מקומיות או אזוריות ברחבי העולם
אלה סבן:
      מעבר לדיאלוגים אנחנו מקיימים גם פרויקטים רוחביים, אם זה פרויקטים שנוגעים לזיכרון שואה ואם זה פרויקטים שנוגעים למאבק באנטישמיות
אלה סבן:
 מילה אחרונה היא הפעילות של מדינת ישראל בברית העולמית לזיכרון השואה, אנחנו מובילים אותה
אלה סבן:
 אנחנו גם מובילים את האימוץ של הגדרת IHRA לאנטישמיות
אלה סבן:
      אחד המאמצים האחרונים שעשינו והרבה מאוד בשיתוף פעולה גם עם ויליאם וגם עם גורמים אחרים בקהילה היהודית היה בעצם עיכוב, שלא לומר משהו אחר, פרסום אסטרטגיה די נוראית שתכנן השליח המיוחד של מזכ"ל האו"ם השבוע בספרד
אלה סבן:
 במסגרת האסטרטגיה שלו הוא שכח להתייחס לאנטישמיות והתייחס לכל מיני דברים אחרים
אלה סבן:
 בעבודה משותפת שלנו כמדינה, של גורמים שלנו בתוך האו"ם וגם עבודה שלנו מול גורמי חברה אזרחית, הצלחנו לשנות את המהלך הזה
אלה סבן:
 כמובן מעבר לאימוץ של הגדרת IHRA אנחנו פועלים הרבה מאוד לוודא שהיא גם מיושמת, לא מספיק לאמץ אותה
עודד פורר:
 נמצא איתנו מהטיקטוק לירון ריפמן
עודד פורר:
 במקרה הבת שלי נמצאת איתי כאן, היא בת 15, וגם היא נחשפת ברשתות החברתיות לאותם תכנים
עודד פורר:
 כששוחחתי איתה על זה לא חשבתי שאני אקבל פידבק שבכלל עוסק בזה
עודד פורר:
 היא גדלה פה בישראל, אין לה לכאורה את העניין, אבל ההשפעה והמעקב של נוער אחרי מפורסמים שונים בעולם שמפיצים תכנים אנטישמיים, מייצרים טראפיק כזה משמעותי, ופה המקום שלכם להיאבק בזה
עודד פורר:
 הטענות שלי למשרדי הממשלה זה שהחקיקה פה לא מספיק אגרסיבית כלפיכם, אבל גם לכם יש אחריות
אלה סבן:
רק מילה אחת, לא תספיק חקיקה רק בישראל
עודד פורר:
ברור כן, רק יהיה יותר קל למשרד החוץ לפעול כשיש חוק בישראל ואומרים: תאמצו חוק דומה
לירון ריפמן:
כבוד יושב ראש הוועדה, כבוד ועדת הנשיאים וחבר הכנסת עידן רול, אני רוצה להודות לכם מאוד על הדיון החשוב הזה וגם על ההזמנה שלנו לדיון
לירון ריפמן:
      בטיקטוק יש לנו אפס טולרנטיות לתכנים אנטישמיים ואנחנו משיגים את זה בשלושה אופנים
לירון ריפמן:
 אופן אחד זה מדיניות מאוד מאוד נרחבת של כללי קהילה מפורטים שאני כבר אגע בהם, שבאמת מסדירים מה זה אומר שאנחנו לא מאפשרים תכנים אנטישמיים בפלטפורמה, אמצעי נוסף זה אכיפה נרחבת ואמצעי שלישי זה שיתוף פעולה גם עם משרדי ממשלה וגם עם ארגוני החברה האזרחית
לירון ריפמן:
      אני רוצה למקד את זה שאנחנו בשיתוף פעולה מאוד רחב עם התנועה למאבק באנטישמיות, הם גם trusted flaggers בתוך הפלטפורמה שלנו, הם פרסמו בדוח האחרון שלהם שטיקטוק הסירה 100% מהדיווחים שהם הציגו לנו
לירון ריפמן:
 אני חושבת שזה הישג מאוד מאוד מרשים שמדבר גם את פעולות האכיפה שלנו וגם את כללי המדיניות הנרחבים שלנו
עודד פורר:
תודה, אני חושב שזה מאוד מאוד חשוב וכן צריך לציין את זה
עודד פורר:
 מה המשמעות של trusted flaggers?
לירון ריפמן:
המשמעות היא שיש להם ערוץ ישיר של דיווח שמקבל קדימות
עודד פורר:
יש לכם לתנועה הזאת רק לטיקטוק או שיש לכם גם ברשתות נוספות?
קריאה:
יש לנו גם עם הפלטפורמות של גוגל
קריאה:
 היינו בעבר בטוויטר, אבל אילון מאסק עשה שם קצת שינויים ואנחנו מחכים למטא
עודד פורר:
נמצא פה נציג של טוויטר, מתיו קריגר
עודד פורר:
 לפי הדוח שאנחנו קיבלנו, שהתנועה למאבק באנטישמיות פרסמה, טיקטוק הסירה 100% מהתכנים, טוויטר הסירה רק 14%, פייסבוק ויוטיוב שיפרו את אחוזי ההסרה מ-23% בשנת 2021 ל-35% בשנת 2022
עודד פורר:
 אגב, אצלכם ממש רואים ירידה, היה לכם 23% וירד
מתיו קריגר:
אני לא מדבר היום, אני כאן בשמו של מאסק, אז אני אעביר את כל המידע
עודד פורר:
אתה לא יכול לספר לנו מה עושה רשת טוויטר בעניין הזה?
מתיו קריגר:
אמרתי לשלומית שאני לא מדבר היום
עודד פורר:
אתה לא חייב, אבל לדעתי גם בעניין הזה זאת אמירה
עודד פורר:
 יהודה בן יעקב
יהודה בן יעקב:
בוקר טוב ותודה על הדיון
יהודה בן יעקב:
 אני חייב להגיד, העירה כאן רות ואתה גם הסכמת, רגולציה זה בהחלט דבר שיכול לעזור בהקשרים האלה ואם מדינת ישראל תסכים לקחת על עצמה לחוקק חוקים בהקשרים האלה אז זה כמובן יכול לעזור
יהודה בן יעקב:
 אני חושב, גם לורנס אמר, שפעילות של עמותות בהקשר הזה היא חשובה ולעמותות מהסוג של FOA ו-CyberWell, רק בשבוע שעבר נפגשנו טל-אור ואני, יש את היכולת להחליף דברים
יהודה בן יעקב:
      מדיניות
יהודה בן יעקב:
 יש לנו מדיניות מאוד מאוד חזקה שנלחמת בכל מיני צורות של שנאה, בוודאי באנטישמיות, אבל לפעמים הדרך שבה דברים מתבטאים היא מאוד דינמית, אם משהו אחד הוא טרנד היום הוא יכול להשתנות מחר בבוקר והיכולת שלנו להבין את הטרנדים האלה היא מאוד תלויה בעבודה של החבר'ה כאן שמציפים את הדברים האלה
יהודה בן יעקב:
      טל-אור רק בשבוע שעבר סיפרה לנו על דרך חדשה של קישור בין תיאוריית הבונים החופשיים ותיאוריית האנטישמיות והייתה לנו את היכולת ככה להבין את הדבר הזה יותר לעומק וגם לנקוט בפעילות נגד תכנים מהסוג הזה באופן מיידי אחרי שהדבר הוצף אלינו
יהודה בן יעקב:
 אני חושב שזה מאוד חשוב
יהודה בן יעקב:
      ואם יורשה לי עוד מילה אחת בהקשר, גם אתה, אדוני היושב ראש, ציינת את זה, שהעבודה שקשורה גם בשימוש נכון בטכנולוגיה כדי להילחם בדברים האלה היא חשובה מאוד
יהודה בן יעקב:
 אנחנו רק בשבוע שעבר השקנו בברלין חוויית מציאות מדומה של ניצולת שואה ב-VR, מציאות מדומה שמאפשרת לאנשים לחוות את הדברים האלה בצורה הרבה יותר רגשית
יהודה בן יעקב:
 אני חושב שיש לזה משמעות אדירה בעולם שבו ניצולי שואה הולכים ופוחתים וטכנולוגיה צריכה להיות משהו שמשרדי ממשלה וגם הבית המכובד הזה מסתכלים עליו כחלק מהפתרון
עודד פורר:
 לפני שאני מסכם את הדיון, מר דארוף, האם תרצה להוסיף?
ויליאם דארוף:
(תרגום חופשי מהשפה האנגלית): אני רק אשמח להוסיף בנוגע למה שאמרת לפני זה לגבי חוק השבות, רשת הבטיחות של ישראל שנמצאת שם עבור יהודי העולם, כמובן שזה מצוין, בזמן השואה לא היה לנו את זה, לא בזמן הפוגרומים ולא בזמן האינקוויזיציה
ויליאם דארוף:
 בעבר לא היה לנו את מדינת ישראל
ויליאם דארוף:
 הדבר השני בנוגע להערותיך זה לגבי החשיבות של חוק השבות והעובדה שיהודים יכולים לחזור הביתה למדינת ישראל כפי שכבר קרה במהלך עשורים רבים
ויליאם דארוף:
      (תרגום חופשי מהשפה האנגלית): אז תודה רבה על הדגשת נקודה זו ותודה שהזמנתם אותנו, כבוד היושב ראש, כבוד חבר הכנסת עידן רול
עידן רול:
אני אישית יצא לי לעסוק בזה הרבה, אני חושב שיש עבודה טובה שנעשית במשרד החוץ, הייתה גם עבודה טובה שנעשית במשרד התפוצות, אין ספק שצריך תגבורת בעיניי לדבר הזה וצריך לעבוד טוב יחד
עידן רול:
 אין תחליף לדעתי, שוב, לתכנית בין משרדית
עידן רול:
      לגבי הרשתות, יש באמת רשתות כמו טיקטוק שהן מאוד רספונסיביות לנושא ויש רשתות אחרות שהן טיפה אולי יותר מאחור
עידן רול:
 מעבר ליצירה של כלים מתקדמים וחוויה מתקדמת, שזה דבר חשוב, זה בסוף נישתי, זה בסוף המחר ואנחנו באנטישמיות של היום
עידן רול:
 האנטישמיות של היום בסוף המאבק בה מתחיל באיתור, בפלגינג של תכנים ובהסרה מהירה שלהם כמה שיותר
עידן רול:
 אי אפשר להפריז בחשיבות של הרשתות החברתיות על עיצוב השיח ועיצוב המוחות של צעירים ומבוגרים כאחד
עידן רול:
 אני באמת מפציר ומבקש גם טרם חקיקה שהפלטפורמות הגדולות ייקחו את זה על עצמן מתוך אחריות של להיות מעצבי שיח עולמי
עודד פורר:
 אני רוצה לסכם את הדיון וראשית להודות למשתתפים
עודד פורר:
 מר דארוף, תודה לך שהצטרפת אלינו לדיון החשוב הזה
עודד פורר:
      אני חייב לומר שכפי שראינו בדוח, בנתונים של הדוח של התנועה למאבק באנטישמיות, רואים עד כמה יש יכולת לרשתות החברתיות לסייע ולהוביל את המאבק בתופעה הזאת
עודד פורר:
 אני חושב שיש בעניין הזה שיתוף פעולה שהוא חשוב והוא לא מספיק, אבל ממנו צריך לרדת, ופה אני למשרדי הממשלה, לתכנית ממשלתית
עודד פורר:
 תכנית ממשלתית של פרויקטים ושל אירוח ושל דברים שקשורים בחינוך הם חשובים, הם טובים, הם נכונים, הם נעשו בפורמטים כאלה ואחרים לאורך כל השנים, אבל צריך לקבוע סטנדרטים ברורים בהקשר של הרשתות החברתיות, שהיום זה אולי הכלי המרכזי להפצה של תכנים אנטישמיים שלעתים מובילים לפעולה
עודד פורר:
      אגב גם כאן בישראל ראינו פיגועים שנולדו ברשתות האלה ולכן הממשלה חייבת לקבל החלטת ממשלה סביב הנושא הזה, כוללת, שאני מסכים, ופה אתם צריכים להתקדם, אבל בעיניי שני דברים קריטיים חייבים להיות שם
עודד פורר:
 אחת זה חקיקה שנוגעת לרשתות החברתיות, וזו צריכה להיות חקיקה כזו שמשרד החוץ וגופים שונים שפועלים ברמה בין-לאומית יוכלו לפעול במדינות נוספות בעולם כדי שיאמצו חקיקה דומה
עודד פורר:
 אנחנו לא יכולים לפנות היום למדינות באירופה ולהגיד להם שיאמצו חקיקה כנגד תכנים אנטישמיים ברשתות חברתיות כשאצלנו הדבר הזה לא קיים
עודד פורר:
 זה הדבר הראשון שאני מבקש
עודד פורר:
      הדבר השני זה להכניס, דיברנו על זה גם בדיון עם השר כאן, את הפעילות כדי להכריז על הציונות כערך מוגן באוניברסיטאות השונות בארה"ב
עודד פורר:
 אני חושב שאחת ההתמודדויות הקריטיות למדינת ישראל היום זה באוניברסיטאות בארה"ב, זה הדור הבא של העם היהודי שנמצא בתפוצות, שלא תמיד יש להם את הכלים להתמודד מול מכבש שמופעל מכל הכיוונים שם כנגד הציונות והקשירה של הציונות והאנטי ציונות והאנטישמיות ביחד
עודד פורר:
 אני אומר לכם, אנחנו נקיים על זה דיון ואני מציע שתגיעו מוכנים, כי זו הייתה בקשה והייתה אמירה גם בדיון הקודם
עודד פורר:
      דבר אחרון בהקשר של חוק השבות
עודד פורר:
 אי אפשר לדבר על הנושא הזה ועל מדינת ישראל כמדינתו של העם היהודי בלי לדבר על חוק השבות והדיונים שמתקיימים סביבו
עודד פורר:
 אפשר לנהל דיון ואפשר להפיץ סרטונים שיש בהם ניחוח אנטישמי
עודד פורר:
 מה שעלה לרשת היוטיוב לפני כיומיים על ידי ארגון חותם זה סרטון עם ניחוח אנטישמי חד וחלק כנגד קהילה וכנגד אנשים שחיים כאן בישראל, אזרחי ישראל טובים, יהודים, משרתים בצה"ל, עושים מילואים, לוקחים כאן חלק ופתאום הם הופכים להיות איזה שהוא איום לכאורה על מדינת ישראל
עודד פורר:
 הסרטון הזה ראוי לכל גינוי ואני מצפה גם משר התפוצות וגם משר העלייה והקליטה לגנות את הסרטון הזה ולקרוא להסרתו מהרשת
עודד פורר:
      הדבר האחרון, אני רוצה לנצל את ההזדמנות ולהשתתף בצער משפחות הנרצחים בפיגוע הנורא שאירע אתמול בעלי
עודד פורר:
 לצערי המאבק של העם היהודי בארץ ישראל לא תם, אנחנו נמצאים בעיצומו
עודד פורר:
 הקמנו מדינה לפני 75 שנה, אבל עדיין המדינה הזו נאבקת על קיומה
עודד פורר:
 זאת עוד דוגמה לפיגוע מזעזע, רצחני, שלצערי חלקו נובע מזה שפעמים רבות מגלים מדיניות פייסנית מול ארגוני טרור, נותנים חסינות לראשי חמאס שממשיכים לפעול כנגד מדינת ישראל ואפילו מסבסדים את הטרור הזה בכסף שיוצא כאן ממדינת ישראל כולל בשנה האחרונה, בחצי השנה האחרונה בעיקר
עודד פורר:
      הממשלה תקבל גיבוי מלא מכל סיעות הבית הציוניות, אני אומר את זה כחבר אופוזיציה, לכל פעולה שהיא שתידרש כדי לשמור על ביטחונם של אזרחי ישראל
עודד פורר:
 אז כמובן שוב להשתתף בצער המשפחות ולאחל שלא נשמע עוד כותרות קשות כאלה על פיגועים קשים שלצערי הפכו להיות שגרה בחצי השנה האחרונה
עודד פורר:
      תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה
עודד פורר:
 אני מתכבד לפתוח את ישיבת וועדת העלייה, הקליטה והתפוצות
עודד פורר:
 היום ה-3 ביולי 2023, י"ד בתמוז תשפ"ג
עודד פורר:
 הנושא של הדיון הוא מערך הגיור בישראל, אבל לפני זה אני כן הייתי רוצה לנצל את ההזדמנות לחזק את כוחות הביטחון שפועלים בגזרת ג'נין כדי לייצר, להחזיר את הביטחון שאבד בחצי השנה האחרונה בכל רחבי ישראל, בוודאי ביהודה ושומרון, ולאחל להם הצלחה ושישובו בשלום, ושיחזירו את ההרתעה, את השקט, ושבאמת הפעולה הזאת תסתיים בהצלחה
עודד פורר:
 ככל שיידרש, הגיבוי לפחות כאן בבית הזה לדעתי זה מכל קצוות הבית
עודד פורר:
      מכאן אני רוצה לעבור לנושא הדיון
עודד פורר:
 נושא הדיון, אני חושב שנוגע אולי באחת הסוגיות המשמעותיות שמונחות לפתחה של כל ממשלה בישראל, ולצערי כל ממשלות ישראל ב-20 השנים האחרונות כשלו בטיפול בסוגיה הזו
עודד פורר:
 זו סוגיה שהיא קריטית והיא חשובה, בכלל נוכח מדינת ישראל מדינה שהיא מדינה קולטת עלייה ושמגיעים לכאן אנשים מכל התפוצות שחוזרים לביתם
עודד פורר:
 וכאן צריך לייצר באמת את היכולת שלהם לבוא לישראל בצורה מסודרת
עודד פורר:
     כשאנחנו מדברים הרבה פעמים על בנים, על נכדים של יהודים שגם אם הם גדלו כיהודים לכל דבר הם עוד צריכים את נושא הגיור, גיור כהלכה
עודד פורר:
 ויש כל מיני מנגנונים כאלה ואחרים שנבנו בצורה כזו או אחרת לאורך השנים
עודד פורר:
 בסך הכל בישראל קיימים כ-500,000 אנשים שמוגדרים כחסרי דת
עודד פורר:
 מרביתם כמובן יוצאי מדינות חבר העמים לשעבר, שצריך לזכור שחיו 70 שנה במקום ובמדינה שהדת בה הייתה אסורה, וחלקם גם היו צריכים להסתיר את דתם בגלל אנטישמיות
עודד פורר:
 הם חיים הרבה פעמים כיהודים, גדלו כיהודים, אפילו לא, עד שלא נדרשו להתחתן לא גילו שיש להם איזושהי בעיה כזו או אחרת
עודד פורר:
 ומכאן גם התחושה שהם שווי חובות אך לא שווי זכויות, ואז גם נתקלים בתוך בעיות בתוך מערכי הגיור השונים שקיימים כאן
עודד פורר:
      אלה הפערים שאני אבקש גם לאמוד עליהם כאן בדיון וגם לראות איך אנחנו פותרים אותם
עודד פורר:
 ואני בכוונה הולך דווקא לנושאים הפשוטים יותר, זאת אומרת לגיורים המתבצעים כהלכה, על פי ההלכה
עודד פורר:
 אני לא מדבר עכשיו על דברים אחרים
עודד פורר:
 אבל לצערי, אנחנו רואים הרבה מאוד אנשים שעברו הליך גיור כזה ועדיין, הם מצד אחד בחלק מרשויות המדינה מוכרים, אבל כשהם באים להתחתן ברבנות הראשית הם לא מוכרים
עודד פורר:
 יש את מערך הגיור של נתיב בצה"ל, שגם בו חשוב לגעת ולראות את הנתונים
עודד פורר:
 ומכאן, לפני שנתחיל את הדיון וכדי שתהיה לנו מסגרת, אני מבקש ממרכז המחקר והמידע של הכנסת לתת לנו איזושהי סקירה על הנתונים
שלמה אליהו:
שלום, בוקר טוב, תודה ליושב הראש
שלמה אליהו:
 שמי אילה אליהו ממרכז המחקר של הכנסת, והמסמך שלנו בנושא מופיע באתר
שלמה אליהו:
 אני אציג ממנו רק כמה נתונים עכשיו
שלמה אליהו:
 אני אדגיש שהתמקדנו בנתונים לבקשת הוועדה ויושב הראש, ופחות בנסיבות ובגורמים שהובילו לנתונים האלה
שלמה אליהו:
 אז רק בקצרה, מה אפשרויות הגיור כיום בישראל – יש את הגיור הממלכתי שכולל את בתי הדין המיוחדים לגיור, שבהם מתגיירים רוב המתגיירים בישראל, שבתוכם יש מסלול מיוחד ליוצאי אתיופיה שהם מתגיירים סמוך לעלייתם, שזה מסלול מיוחד
שלמה אליהו:
 בנוסף יש את הגיור בצה"ל, ומספרים נמוכים מאוד של גיורים בבתי הדין הרבניים
שלמה אליהו:
 ובנוסף, יש גיורים פרטיים בבתי דין של זרמים שונים בישראל
שלמה אליהו:
 אם נסתכל קודם כל על מספר העולים הלא יהודים לפי הגדרת חוק השבות שהגיעו לישראל בשנים האחרונות, אפשר לראות שהגיעו לישראל כ-292,000 עולים בכלל מכל המדינות, מתוכם היו כ-120,000 עולים לא יהודים, שזה בערך 59%
שלמה אליהו:
 אפשר לראות שמתוך העולים הלא יהודים 86% הם בעצם מברית המועצות לשעבר, מתוך העולים הלא יהודים
שלמה אליהו:
 וכ-7% מאתיופיה
עודד פורר:
דקה
עודד פורר:
 כשמוגדרים כאן עולים לא יהודים זה לא נכד בהכרח, הכוונה היא גם בן של יהודי
עודד פורר:
 זאת אומרת, אם האבא יהודי הוא כבר בהגדרה