GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גיא ג'מו:
 פה אתם רואים שתי דוגמאות מהיצירה של קאופמן, אני דווקא אתמקד בתחתון
גיא ג'מו:
 זה אמור להיות מוכר
גיא ג'מו:
 חבר'ה שראו כבר יודעים
גיא ג'מו:
 אבל זה אחד הבתים המפורסמים ביותר בירושלים
גיא ג'מו:
 מה שאתם רואים פה זה שני פרויקטים של קאופמן בירושלים
גיא ג'מו:
 אבל כן, זה הבית בבלפור
גיא ג'מו:
 כשאתה רואה את התצלום אתה רואה שיש גדר קטנה  של בקושי חצי מטר, לדעתי זה כבר מ-38 ככה בית נראה, אבל זה כן, זה בית ראש הממשלה הרשמי, עדיין הבית הרשמי שנמצא כרגע בשיפוצים, אבל הוא התחיל כבית של מיליונר בשם אלכסנדר אגיון, בית אגיון
גיא ג'מו:
 החבר'ה שם יודעים  שקוראים לזה גם בית אגיון
גיא ג'מו:
 בעיקר בתחום של האבטחה שם
גיא ג'מו:
 אבל בית אגיון לאחר קום המדינה אגיון עוזב את הארץ ומעביר את זה למדינה, ויש איזשהו רעיון באזור הזה להקים איזושהי קריה שלטונית, אז בית אגיון ובית שוקן שגם המדינה רצתה לרכוש אותו, בסוף רוכשים רק את הבית הזה, והוא משמש בהתחלה כמעון משרד החוץ
גיא ג'מו:
 המעון הפרטי של שר החוץ
גיא ג'מו:
 שר החוץ היחיד שהיה וראש הממשלה היחיד זה שרת שהיה שם למשך כמה חודשים
גיא ג'מו:
     	עוד פרויקט אחר זה הפרויקט הזה של אזור הסנטרל פארק של ירושלים, לא גן סאקר אבל לא רחוק לבניין המוסדות
גיא ג'מו:
 ממש מול בניין המוסדות הלאומיים, גן העצמאות, החלק העליון שלו של להקים איזשהו סנטרל פארק בשנות ה-40, זה התכנון של קאופמן, הוא לא יצא כל כך לפועל, הוא דווקא התנגד שיבנו שם, אבל מי שמסתובב שם יכול לזהות חלק מהמוטיבים האלה של קאופמן
גיא ג'מו:
      	כאן מה שאתם רואים זה פרויקט שאנחנו עובדים עליו עכשיו בשנה האחרונה של האדריכל דוד רזניק, גם אוסף שקיים
גיא ג'מו:
 חתן פרס ישראל שנפטר ב-2012, האמת שאני התחלתי ברישום שלו בזה
גיא ג'מו:
 החומר הזה יושב פה 10-15 שנה, אני מודע לכך
גיא ג'מו:
 יש לי את הרשימות השמיות, רשימות ההפקדה של מה שנמסר, עד שלא נגעתי בחומר הזה לא הבנתי עד כמה זה מדהים, עד כמה הוא השפיע על ירושלים, כמה הוא משפיע על המרחב הזה של ירושלים בשנות ה-50-60-70, פשוט מדהים
גיא ג'מו:
 פה במקרה מה אנחנו רואים? אותו הוטל סן ג'ון נראה לי במזרח העיר, חומר שנרשם, אנחנו עכשיו רושמים אותו, סורקים אותו בכוחות עצמנו, והוא יהיה נגיש לציבור
גיא ג'מו:
      ככה למעשה אנחנו מקבלים חומר ומאחסנים, אנחנו מאחסנים בכמה וכמה שיטות
גיא ג'מו:
 השיטה הזאת היא השיטה הכי טובה לאחסן, כשהמפה פתוחה, מיושרת, ככה בקיפול היא לא נפגעת, אנחנו גם מאחסנים אתם רואים, זה מגולגל
גיא ג'מו:
 למה זה מגולגל? כי ככה זה הגיע, אנחנו לא פותחים את זה כי זה לוקח המון זמן לפתוח את זה, צריך תנאי לחות וכיוצא בזה
גיא ג'מו:
 אתם יכולים לראות, האוסף של קק"ל, האוסף ההיסטורי שמתעד את רכישות הקרקע של קק"ל
גיא ג'מו:
 מיפוי סימון בארץ, כמעט עד קום מדינה וגם השנים האחרונות של קום המדינה, ככה הוא מסודר, אסוף שהוא סרוק, וכהנה וכהנה
קריאה:
	אנחנו נמצאים פה במחסן קלאסי, בחלקו יש בו קומפקטוסים שמאפשרים לחסוך את המקום
קריאה:
 במחסן הזה שמורים התיקים האישיים של העולים
קריאה:
 אנחנו נמצאים במחסן סופר סטנדרטי שמכיל בעצם בתוכו את עיקר החומר הגנאלוגי שהבאנו מהמחסנים של הסוכנות בצריפין
קריאה:
 אני אומר ככה בצורה מאות סכמתית, אם אתם שואלים מיהם האנשים שפונים לארכיון נחלק את זה לשלוש קבוצות
קריאה:
 קבוצה אחת כמובן זה הציבור המסורתי, ההיסטוריונים, הסטודנטים, כל מי שאוהב היסטוריה
קריאה:
     החלק השני זה מי שעוסק בקרקעות
קריאה:
 הנושא של הקרקעות וחקר קרקעות הוא מאוד, מאוד קיים
קריאה:
 וראינו נכסים, ומוצאים, אנחנו דרך אגב עובדים עם האפוטרופוס הכללי ויש לנו הצלחות עם מוסדות שונים
קריאה:
	שנתיים לפני שלקחת הכשרת היישוב ישבו פה עשרות אנשים שלא מבינים מה זה והוא קנה את זה בנזיד עדשים
קריאה:
	והחלק השלישי, הקבוצה השלישית מי שעוסק בגנאלוגיה מכל ההיבטים ומכל הכיוונים, ועוד פעם, חומרים שחשבו שהם לא כל כך חשובים, מסתבר עם השנים ועם העניין הרב של הציבור
קריאה:
 החברה שלנו השתנתה מחברה קולקטיבית לחברה שהיא יותר אנוכית, כל אחד מתמקד בעצמו
קריאה:
 וגם העניין בחומרים אצלנו מקבל איזשהו ביטוי לדבר הזה, וזה המחקר על המשפחות
קריאה:
      	הבאנו מצריפין את החומרים של המדור לחיפוש קרובים שהייתה מחלקה של הסוכנות לפני שהייתה תוכנית רדיו, ובעצם עסקו בזה כל השנים ועד שזה הגיע להתעסקות מאוד אינטנסיבית והרגישו שיש צורך להקים מחלקה בפני עצמה
קריאה:
 וזה קרה לקראת סוף מלחמת העולם השנייה, אבל עסקו בזה כל השנים
קריאה:
 יש פה תיקי התכתבות וזה יש לנו גם סיפורי הצלחה עם האפוטרופוס הכללי של לאתר את האנשים
קריאה:
     אנשים מחפשים אחד את השני
קריאה:
 אז כותבים בת דודה שלי גרה בתל אביב באיזשהו מקום ומספרים על קורות החיים
קריאה:
 אז חומר שלא נוצר כדי להיות חומר גנאלוגי זה לא רישום על ידי הפטירה וכולי, בעצם הופך, עם השנים יש לו איזשהו ערך מוסף גנאלוגי והוא מאוד, מאוד, מאוד נדרש
קריאה:
 רק להגיד את זה במספרים
קריאה:
 עם השנים אנחנו בנינו איזשהו מאגר מידע שמכיל היום 2
קריאה:
5 מיליון נתונים
קריאה:
 זאת אומרת חיפוש שם משפחה, שם פרטי, רשומות, שיושבים מול המחשב ומחפשים
קריאה:
      אנחנו יכולים להגיע להרבה מאוד חומרים בהקשרים שונים, לא רק של עלייה וקליטה, גם של התיישבות, גם של חינוך, יש פה המון חומר על חינוך
קריאה:
      החיפוש שם משפחה שם פרטי
קריאה:
 אנחנו רשומה גנאלוגית, הגדרנו לעצמנו שאם יש לי שם משפחה, שם פרטי, ואולי עוד איזשהו נתון אני יכול לחפש כמובן
קריאה:
איפה אני יכול להיכנס לעשות את החיפוש הזה?
קריאה:
	אתה כרגע לא יכול
קריאה:
 אנחנו עובדים על אתר אינטרנט חדש, ומסתבר שזה תהליך קשה וארוך וכואב
קריאה:
 אנחנו נותנים שירות לציבור, מי שרוצה
קריאה:
 היו בעיות טכנולוגיות, לא ניכנס לזה כאילו זה לא המקום
קריאה:
	אני רוצה לציין שהרבה פעמים אני פניתי אליהם שאני עוסקת בחיפוש קרובים וגנאלוגיה
קריאה:
	אנחנו גם ארגנו קורס מבוא לגנאלוגיה בשיתוף עם יד ושם
קריאה:
 אנחנו בגלל השיפוץ והמצב של הארכיון כיום אנחנו קצת בסוגריים בינתיים, אנחנו נחזור גם לזה
קריאה:
 צריך להכיר, יש לנו פה צוות שעושה תחקיר בשביל האנשים
קריאה:
	שתי הערות
קריאה:
 הערה אחת חשובה, כבר כמה עשורים המחקר ההיסטורי הופך להיות מחקר יחידני, אנשים עוסקים בדברים הקטנים לא בהיסטוריה הגדולה
קריאה:
 היסטוריה אישית, מיקרו- היסטוריה כפי שאת אומרת
קריאה:
 בדיוק, מה שרציתי לומר שאי אפשר לבנות היסטוריה בלי להתייחס לפרט והמקרה של מדינת ישראל, ארץ ישראל - - -     	במדינת ישראל ההיסטוריה הפרטית משולבת בהיסטוריה הלאומית וזה מה שיפה בארכיון שלנו, זה דבר אחד
קריאה:
 דבר שני, למי שנכנס לאולם הזה, יש לנו ככה
קריאה:
 זה אולם אחד קלאסי, 16 קומות מהסוג הזה
קריאה:
 כל מה שקורה פה למטה זה עוצמה של - - - אנחנו ב-98% תפוסה
קריאה:
 הבניין החד הוא העתודה שלנו
קריאה:
	אני רוצה עוד מילה אחת להגיד בכל זאת כדי שתבינו את התהליכים
קריאה:
 כל מחלקות הסוכנות והמוסדות הלאומיים האחרים שאנחנו הארכיון ההיסטורי שלהם, על פי החוק, חוק הארכיונים ואנחנו הולכים לפי חוק הארכיונים והתקנות, שבמור במגנזה של הסוכנות בצריפין, אותה כמות של החומר שנמצא פה מחכה לנו שם לרישום
קריאה:
	יש לנו 70,000 מיכלים גדולים, לא כאלה, פי שניים כל אחד מזה, אנחנו מעריכים שאחרי ביאור יהיו כ-30,000-40,000 מיכלים גדולים, ראויים לשמירה לדורות, מה שנמצא כאן זה לדורות, זה נשמר לעולמי עד
קריאה:
 כלומר אנחנו צריכים לפחות
קריאה:
 בדיוק דיברנו על זה דרור ואני הבוקר
קריאה:
 אנחנו צריכים בבניין החדש סדרי גודל של 4,000 מטר מרובע שטח כדי לאחסן את החומר שיגיע מצריפין אלינו בשנה וחצי הקרובים
קריאה:
	זה תיעוד של ההיסטוריה שלנו עד לפני 20 שנה
קריאה:
	אנחנו עולים עכשיו לו לקומה 6, למעבדת השימור שלנו ואחר כך נרד למליאה
קריאה:
	הצלחנו לשמחתי הרבה להרים כאן פרויקט גדול מאוד
קריאה:
 אנחנו נמצאים במעבדה שחלק מהמתקנים שלה נמצאים עכשיו בבניין החדש, בבנייני האומה, שם אנחנו עובדים
קריאה:
 רמי פיצל את המעבדה כי הוא עובד שם, לפה
קריאה:
 אבל באופן עקרוני הארכיון פועל א' בשגרת שימור
קריאה:
 כל ארכיונאי שפותחים חומר יודעים כבר היטב מה הם צריכים לעשות ומתי הם צריכים לקרוא לרמי כדי שייתן עצה טובה מה לעשות בחומר
קריאה:
 וכמובן כל החומרים החשובים עוברים אצלנו טיפול יסודי של רמי
קריאה:
     אנחנו נמצאים עכשיו בפעולת שימור גדולה ביחד עם המועצה לשימור אתרים של הארכיון הרצל, זה פרויקט שתמחרנו אותו בסופו של דבר בסביבות 2
קריאה:
5 מיליון שקל
קריאה:
 שלב א' 300,000 שקל עומד להסתיים בעוד כחצי שנה, ורמי מוביל אותו עם יחד ממספר משמרי נייר שזימנו ממש ספציפית לפרויקט הזה
קריאה:
 אבל בכלל מה שרמי יעשה עכשיו, יסביר לכם מה הוא עושה בעצם, איך הוא מקבל חומר ומה התוצר הסופי ונראה פה עכשיו מספר דוגמאות
רמי סלמה:
שלום, המעבדה התחילה רק ב-2018 וזה כאילו משהו שהוא מאוד קשה לאוסף בכמויות שיש בארכיון
רמי סלמה:
 הפעולות הראשונות שיהיו להצבת האקלים בתוך הארכיון
רמי סלמה:
 בארכיון צריך לשמור את החומרים בתנאים של לחות וטמפרטורה קבועים למשך כל השנה
רמי סלמה:
 אחרת הנייר מתייבש, הנייר נהיה יותר רגיש, נהיה יותר שברירי, אז אם אנחנו לא שומרים על תנאי לחות וטמפרטורה קבועים בתוך הארכיון, המצב של החומרים נהיה, ומתדרדר יותר כאילו, והמצב שלו יהיה יותר קשה לטפל בו
קריאה:
	איזו טמפרטורה, סליחה?
רמי סלמה:
	הטמפרטורה בין 20 ל-22 מעלות
רמי סלמה:
 לחות זה 50%+-5%
רמי סלמה:
 עכשיו הפעולות שאנחנו, השימור בארץ הוא קצת חדש, ואין הרבה משמרים, בואו נגיד את זה ככה
רמי סלמה:
 כי אגודת המשמרים עכשיו סובלת בחוסר במשמרי נייר, אין לנו הרבה משמרי נייר
רמי סלמה:
 כל המקצוע הזה לומדים אותו בחו"ל
רמי סלמה:
 זה תואר ראשון של 3 שנים ויש תוכניות גם של 5 שנים
רמי סלמה:
 בלימודים לומדים את הכימיה, לומדים את ההרכבים של הנייר, איך אנחנו נוכל לטפל בנייר
רמי סלמה:
      הנייר שאנחנו קבלים בדרך כלל לארכיון צריך לעבור חיטוי מכל מיני סיבות שהוא היה במחסנים לא ראויים, עם מזיקים, עם עובש
רמי סלמה:
 בשביל לא להעביר את זה למחסנים שלנו אז אנחנו עושים לזה חיטוי, ואחרי החיטוי מתחילים לבדוק את החומר ממש יותר לעומק
רמי סלמה:
 והטיפול שנעשה הוא טיפול של 3 שלבים
רמי סלמה:
 השימור עובר 3 שלבים של שימור
רמי סלמה:
 קודם כל תיעוד לפני ובאמצע, והסוף
רמי סלמה:
 לפני טיפול ובאמצע טיפול ובסוף הטיפול
רמי סלמה:
 ויש גם, בטיפול היבש אנחנו משתמשים בכמה דברים
רמי סלמה:
 כל מיני חומרים לנקות את פני השטח של הנייר, אם זה גומיות רכות, אם זה גומיות שהן יותר רכות
רמי סלמה:
 אם זה דברים שהם אבקה, מורחים את זה על הנייר בצורה עגולה, מנקים את הסיבים מפני השטח, מהאבק מכל הדברים שעברו על הנייר
רמי סלמה:
      דברים אחרים שהם יותר אגרסיביים, יותר גרגירים, מנקים את הנייר וזה ניקוי יבש מה שנקרא
רמי סלמה:
 אחרי הניקוי היבש מחליטים מה לעשות בנייר
רמי סלמה:
 יש גם את השלב השני שהוא ניקוי על בסיס מים, או רטוב
רמי סלמה:
 אנחנו בדרך כלל פה גם שוטפים אין לנו פה את המקרה הזה, אבל אנחנו בדרך כלל שוטפים, אבל לפני השטיפה אנחנו צריכים לזהות כמה דברים בתוך הנייר
רמי סלמה:
 בואו נגיד, יש לנו פה כמה סוגים של דיו, זה לא סוג אחד
רמי סלמה:
 אז אנחנו צריכים לוודא שכל הסוגים עמידים במים, עמידים לשטיפה
רמי סלמה:
 זה דבר מאוד חשוב, לפני שמחליטים על הטיפול הזה
רמי סלמה:
 לפעמים לא מחליטים על הטיפול של השטיפה אז יש אופציות אחרות שאנחנו צריכים לעשות
רמי סלמה:
      נגיד המצב של המפה הזו, אני רק מציג לכם
רמי סלמה:
 בשנות ה-50 הייתה תופעה "לחזק את הנייר, לחזק את המפות", אז הדביקו בד על הנייר
רמי סלמה:
 הבד יש לו גמישות הרבה יותר חזקה מהנייר, כשמקפלים אותו ושמים אותו במחסנים, עם כל השינוי בלחות ובטמפרטורה, כל הקיפולים כבר נשברים, כמו המצב הזה
רמי סלמה:
 זה בדיוק המצב שהיה לפני
רמי סלמה:
 אם אנחנו מסתכלים פה, זה המצב של המפה לפני, לאט לאט פותחים אותה, מרטיבים אותה, מתחילים להסיר את הבד מהגב, ואחר כך מתחילים להדביק נייר יפני, מה שנקרא שהוא נייר יפני, שהוא בגב של היצירה
רמי סלמה:
 הנייר היפני בא גם בעוביים שונים
רמי סלמה:
 זה סוג של נייר יפני למשל, מאוד דק
רמי סלמה:
 זה סוג יותר עבה, זה סוג - - - שהוא יותר בכיוון של המסמכים אז הוא לא מכסה טקסטים או כל מיני דברים
רמי סלמה:
      	אז זה השיטות שאנחנו עובדים, אחרי הטיפול זה כבר נשמר, זה ה- - - שהוא חומר יציב למשך המון שנים, לא מחדיר לחות
רמי סלמה:
 עם שינוי של לחות וטמפרטורות בתוך המחסנים המפה לא תיפגע, תהיה יציבה
רמי סלמה:
 זה אחד הדברים, זה עוד משהו שהוא גם מסיבים של נייר שהוא יותר חומצי, נייר שהוא יותר שברירי שזה בתחילת ה-1900 כאילו במהפכה התעשייתית התחילו לייצר נייר מסיבי עץ לא מטופלים
רמי סלמה:
 וסיבי עץ לא מטופלים מכילים ליגנין ו- - - חומרים שהם משפיעים על האיכות של הנייר
רמי סלמה:
 במשך השנים הנייר מתחמצן יותר מהר ונהיה יותר שברירי, כמו שאתם רואים פה
רמי סלמה:
 זה בדיוק עוד תוכנית או כמה תוכניות אפילו, לא זיהיתי שזה כמה תוכניות, שהן כבר נשברו, מכיוון שהם אוחסנו בצורה של קיפול, הקיפול נחלש והם נקרעים
רמי סלמה:
 זה הטיפול השני
רמי סלמה:
     	והפרויקט, גם הזכיר יגאל, הפרויקט של הרצל, פה יש לנו שני יומנים של הרצל
רמי סלמה:
 אחד שכבר סיימנו את הטיפול בו, הוא כבר מטופל
יגאל סתרי:
	הוא פורק לגמרי
יגאל סתרי:
 הכריכה פורקה לחלוטין קופלו אחד אחד, והנה זו דוגמה
רמי סלמה:
	פה זה מפורק ותפור ידנית גם
רמי סלמה:
 אנחנו תופרים אותו בצורה ידנית
רמי סלמה:
 לא מכונה או משהו, תופרים אותו עם כמובן תופרים מתאימים, עם נייר יפני, כל התיקונים שאתם רואים בגוונים פה, רואים שיש דברים שהם יותר בהירים ודברים יותר חומים
רמי סלמה:
 אז מי שיותר בהיר, הקונטרסט שהוא יותר בהיר הוא קיבל יותר תמיכה מנייר יפני
רמי סלמה:
 כמובן אם אנחנו משתמשים בדבקים שהם על בסיס מים שהם הפיכים, כל רגע שאנחנו נרצה להפוך את הטיפול בשביל טעות או אחרי שנים יש איזושהי בעיה, אז אין לנו בעיה ממש לעשות הפיכה ולחזור חזרה ולטפל שוב ביומן
יגאל סתרי:
רמי קצת על המכשירים
יגאל סתרי:
 רמי מילה על הוואקום
רמי סלמה:
	פה זה שולחן שנקרא שולחן וואקום שמשתמשים בו כשיש לנו מפות מגולגלות שצריכות אישור, אז אנחנו מחדירים לחות דרך הפתח הזה הוא הפתח ההוא, משטיחים את המפה, נותנים ללחות איטית, לא ממש מים, ממש לחות על מנת שתקבל איזשהו יישור ואחר כך מפעילים את ה-Saction והוא מושך אותה ומיישר אותה
רמי סלמה:
 אחר כך יכולים לתקרן את כל התיקונים
רמי סלמה:
      	וגם כמובן משתמשים בחומרים כימיים ויש לנו - - - ארון כימיקלים
יגאל סתרי:
	אנחנו הצטיידנו בציוד מעל חצי מיליון שקל למעבדה הזאת, זו מעבדת השימור של הארכיונים היחידה, לא היחידה אבל היא המשוכללת ביותר שיש היום בארץ
יגאל סתרי:
 בואו תראו את הפריט הזה לפני היציאה שלנו
יגאל סתרי:
      	לטרומפלדור היו שתי פרוטזות, אחת הוא קיבל ברוסיה, זו הפרוטזה הזו
יגאל סתרי:
 כשהוא חזר מהשבי ייצרו לו פרוטזה, אנחנו יודעים את זה בוודאות משום שקראנו כאן למומחים רוסים שייצרו פרוטזות ברוסיה לזהות ולהבטיח שהמידע שיש בידינו הוא מיגע נכון, הייתה לו עוד אחת שקראו לה יד של שבת שבה הוא היה משתמש באירועים, בשבתות, בחגים וכך הלאה, היא הייתה עשויה מבקליט ואותה ייצרו לו ביפן, במחנה השבויים ליד אוסקה
יגאל סתרי:
     לא מצאנו אותה, היא הלכה לאיבוד בדרך כלשהיא, אנחנו במחקר אחרי הסיפור הזה, אנחנו מקווים שמתישהו יהיה לנו מידע נוסף
יגאל סתרי:
 עשינו לה פעולת שימור משום ששנים רבות מאמצע שנות ה-50 היא הייתה בתל יוסף במצב שימור גרוע ביותר
יגאל סתרי:
 אולי שמעתם מהתקשורת שאנחנו מתישהו הלכנו לשם, ראינו את המצב
צגה מלקו:
	כן, התושבים לא רצו שתביא אותה
יגאל סתרי:
	נכון, נאלצנו להפעיל את המסמכים שהיו בידינו כדי לקבל את זה חזרה
יגאל סתרי:
 לעשות פעולת שימור, הבטחנו, אנחנו לא שומרים את זה פה ומסתירים את זה
יגאל סתרי:
 כמו שאמרתי קודם, הרצון שלנו שהחומרים האלה ייחשפו לציבור ויעזרו בחיזוק הזיקה הציונית בדרך כלשהי
יגאל סתרי:
 וברגע שתל יוסף יהיו ערוכים ומוכנים להקים שם מרכז עם מערכות שימור כמו שצריך ותחזוקה ואבטחה הם בהחלט יהיו רשאים לקבל את זה חזרה ולהציג את זה לציבור כפעולה חינוכית כפי שהם עשו במשך שנים בשנות ה-50 וה-60
יגאל סתרי:
      אנחנו יורדים למליאה
יגאל סתרי:
 אם יש לכם חצי דקה אז גיורא יראה לכם חלל בקומה חמש איזה נפח של חומר של העלייה מאתיופיה מחכה לטיפול ורישום
יגאל סתרי:
	תראו, ראיתם טיפה באוקיינוס ענק של חומרים שחלקים אנחנו מכירים
יגאל סתרי:
 חלקם אנחנו פותחים לפעמים, הם רושמים עכשיו את ארכיון סוקולוב
יגאל סתרי:
 יוצאות אוצרות מתוך הארכיון שלו
יגאל סתרי:
 וחלקם נמצאים כפי שתיארנו לכם בכלל במגנזות וכמות החומר שיש פה תוכפל בשנים הקרובות
יגאל סתרי:
 זאת אומרת יש פה כמות חומר אדירה וחשובה לאין ערוך להיסטוריה הציונית של  ארץ ישראל ומדינת ישראל
יגאל סתרי:
     אז לבד מהבקשה שעלתה קודם לקבל סיוע מנבחרי הציבור להסדיר את התקציב שוטף של הארכיון הציוני, יש גם פרויקטים שונים, למשל הטיפול בחומרי העלייה מאתיופיה, זה סדרי גודל של מעל מיליון שקל עבודה
יגאל סתרי:
 אנחנו כרגע נעזרים ב-200,000 שקל ששר התרבות לשעבר חילי טרופר הצליח לאסוף מ- - - ביצוע במשרד שלו ולתת לנו כדי שנתחי לעבוד, אבל אנחנו זקוקים לפרויקט הרבה יותר גדול והייתי שמח שאת המסר הזה תיקחו לבית הנבחרים ותמצאו פתרונות גם נקודתיים לרישום החומר הזה, לרישום החומר של העלייה, שארית הפליטה מתימן וכמויות חומר עצומות אחרות שעוד לא זכו לטיפול
עודד פורר:
	תודה רבה, אני רוצה להודות לכם על האירוח
עודד פורר:
 בשמי ובשם הוועדה, צגה, מבין כל אחד מאתנו, אני בטוח, גם ברמה האישית היה מרגש וגם מבחינה לאומית
עודד פורר:
 אני אסיים במה שהתחלנו
עודד פורר:
 עכשיו אני עוד יותר בטוח בזה, זאת לא משימה של התנועה הציונית לבדה, אי אפשר להגיד להסתדרות הציונית "אתם אחראים לזה ותשברו את הראש"
עודד פורר:
     הארכיון הציוני הוא חייב לקבל איזשהו מעמד מיוחד במדינת ישראל ומעמד מיוחד מתבטא בכסף בסוף, אי-אפשר להחזיק את העסק הזה בלי כסף
עודד פורר:
 יכול להיות שיבואו עם זה גם מחויבויות אחרות שהארכיון יצטרך לקחת על עצמו וכולי, אני אבקש להתחיל איזשהו תהליך מולכם
עודד פורר:
 דרור, ראובן, לא יודע, תחליטו מי, נעשה על זה איזושהי ישיבת עבודה מסודרת כדי להחליט מה הנתיב הנכון
עודד פורר:
 זה יכול להיות חוק, זה יכול להיות החלטה, יש כל מיני אפשרויות
עודד פורר:
 צריך לשבת ולגבש
קריאה:
	בישיבת ועדה?
עודד פורר:
	לא, לא , אנחנו נשב ונחליט מה הנתיב הנכון, ונפעל בו
עודד פורר:
 אני כן רוצה לנצל את תקופת הפגרה כדי שכשהכנסת תחזור אחרי החג כבר נדע מה אנחנו רוצים ובאיזו דרך
עודד פורר:
 בשום מקרה אני לא רואה מצב שבו ההסתדרות הציונית העולמית נושאת על גבה לבד את המשמעות של להחזיק ולתפעל את המפעל הזה
עודד פורר:
 אם אני לוקח כל מדינה מתוקנת, כל דמוקרטיה מתוקנת שרוצה לשמר את עצמה, זה היה צריך להיות הבניין הכי מפואר בבנייני המוזיאונים של האומה
עודד פורר:
      	יושבים פה חומרים מדהימים, שלא לדבר על החדר של הרצל שזה לבד, אבל כל דבר פה, כל דבר פה נוגע
עודד פורר:
 והסיפור של התנועה הציונית, וכמו שאמרת בסוף זה סיפורים אישיים שמתחברים לאיזשהו סיפור כללי
עודד פורר:
 אם אנחנו רוצים לחבר חזרה את הדור הצעיר לנושא הציוני זה יבוא דרך האישי, שהם יבואו וישמעו על הסבא שלהם ועל האבא שלהם והסבא של הסבא שלהם, ופתאום הם יגלו את כל האירוע הזה
עודד פורר:
 זה בהחלט בעל חשיבות
עודד פורר:
 אז תודה רבה
עודד פורר:
בוקר טוב לכולם, היום 30 ביולי 2023, י"ב באב תשפ"ג
עודד פורר:
 אני מתכבד לפתוח ועדת עלייה, קליטה ותפוצות בנושא הקמת מערך זכויות עבור עולים חדשים
עודד פורר:
      אנחנו קיימנו מאז שכונסה ועדה זו בכנסת הנוכחית 90 ישיבות, חלק ניכר מהן הוקדש לטובת מיצוי זכויות העולים
עודד פורר:
 פעם אחר פעם אנחנו רואים את הבעיות האלה חוזרות ונשנות, כאשר העולים לא יודעים כיצד למצות את זכויותיהם ונתקלים בקשיים בירוקרטיים כדי למצות זכויות שכבר הכנסת חוקקה והמשרדים הוציאו נוהל רלוונטי לחקיקה
עודד פורר:
 ונוצר מצב בו העולים צריכים לעבור בין משרד למשרד, לא בכל המשרדים יש את הפירוש של השפות הרלוונטיות וכו'
עודד פורר:
      אנחנו בתוך כל המערך הדיגיטלי הקיים היום, ביקשנו, בין שאר הדברים, להתחיל לקדם זה בעצם מסך אחוד
עודד פורר:
 מבחינת העולים שתהיה מערכת דיגיטלית אחת, הוא נכנס אליו ומשם כבר הוא מנותב לכל הבעיות האחרות שיש במשרדים, המטרה לזרז גם את המסמכים הרלוונטיים שלו וגם להקל עליו את התהליך הבירוקרטי כאשר העולה אוסף תעודות ממשרד אחד וממשרד אחר מבקשים ממנו לאסוף תעודות אחרות ובכך כל הסיפור הזה נתקע
עודד פורר:
 אני רוצה אולי להתחיל עם מערך הדיגיטל
עודד פורר:
       << אורח >> ג'סי רוזנבליט: << אורח >>        שלום, בוקר טוב
עודד פורר:
 קוראים לי ג'סי רוזנבליט ואני מנהל מוצר של מנוע זכויות אלונים במערך הדיגיטל אלונים
עודד פורר:
 קודם רציתי לתת סקירה קצרה של  המיזמים שיש לנו, הפרויקטים שיש לנו כרגע בנושא מיצוי זכויות ושיתוף הפעולה שיש למערך עם משרד העלייה והקליטה
עודד פורר:
 מנוע זכויות אלונים קיים כבר כמעט שלוש שנים, יש 250 זכויות באוויר של אוכלוסיות מגוונות, אזרחים ותיקים, ניצולי שואה, אנשים עם מוגבלות, נפגעי עבירה, נפגעי פעולות איבה, חיילים משוחררים, חיילי מילואים, בקרוב יעלו זכויות של לידה, משפחות וילדים, גם עוני והכנסה נמוכה
עודד פורר:
 והזכויות של עלייה הן בתהליך עבודה, אמורים לעלות לאוויר בערך בעוד חצי שנה ברבעון א' של 2024
עודד פורר:
 יש לנו כרגע 33 זכויות של עולים ותושבים חוזרים שבתהליכי עבודה - - -
עודד פורר:
מה זאת אומרת שזכות באוויר? מה הכוונה?     << אורח >> ישי ג'סי רוזנבליט: << אורח >>        שזה יהיה נגיש לציבור באתר
עודד פורר:
אתה נכנס לאתר ומה
עודד פורר:
     << אורח >> ישי ג'סי רוזנבליט: << אורח >>        כרגע יש 250 זכויות שמופיעות אם אתה נכנס למנוע הזכויות, מנוע הזכויות הוא אתר ממשלתי בו האזרח עונה על סדרת שאלות והוא מקבל רשימה של זכויות שרלוונטיות לו מכל משרדי הממשלה
עודד פורר:
 הרעיון זה - - -
עודד פורר:
זה לא אתר שהוא עובד מול הממשלה ברמה של "תביא לנו בבקשה אישור שהיית עוזר רופא"
עודד פורר:
       << אורח >> ישי ג'סי רוזנבליט: << אורח >>        נכון
עודד פורר:
 בשלב הראשון יש בעצם שתי תצורות - - -
עודד פורר:
זה רק מידע מה שאתה מתאר
עודד פורר:
     << אורח >> ישי ג'סי רוזנבליט: << אורח >>        כרגע הפרויקט מתחלק לשניים
עודד פורר:
 יש אתר אנונימי שכל אחד יכול להיכנס ולהשתמש בזה כמו סימולטור, כלומר לענות על השאלות ולראות מה יוצא לפי המאפיינים שלו, אבל הוא לא מזוהה מול המערכת
עודד פורר:
 שם זה באמת רק מנגיש מידע על זכויות
עודד פורר:
      במקביל, פיתחנו את המנוע גם באזור הממשלתי ששם אזרח כן מזוהה, הרעיון שם זה בעצם להתחיל לשלוף מידע שהממשלה כבר יודעת על האזרח לדוגמה, תאריך הלידה של האדם, ארץ הלידה שלו, תאריך העלייה שלו, ועוד פרטים, והמערכת תענה על השאלות בצורה אוטומטית בלי שהמשתמש צריך לעשות כל פעולה
עודד פורר:
 אז אנחנו בתהליכי פיתוח של הצעד הראשון בשליפת מידע, זה אמור לעלות לאוויר בערך בסוף שנה אולי תחילת שנה הבאה, שאנחנו נשלוף מידע של רשות אוכלוסין שקיים כיום באזור האישי וברגע שנוכל להתחיל לשלוף מידע ולענות על השאלון בצורה אוטומטית, גם זה יכול לחסוך שאלות לאזרח אבל גם נוכל להיות פרו-אקטיביים מול האזרחים
עודד פורר:
 כלומר, אזרח באזור האישי יקבל הודעה שהוא עשוי להיות זכאי לזכות בלי שהוא יהיה צריך לעשות מהלך ולאחר מכן הצעד שאנחנו רוצים לעשות זה אותו מידע ששלפנו כדי לגלות זכאות פוטנציאלית, גם נזין כבר בצורה אוטומטית בתוך טופס דיגיטלי ובכך נחסוך גם חלק מתהליכי מימוש הזכויות
עודד פורר:
      בעצם, כל מה שיישאר לאזרח לעשות זה יהיה לאשר הגשת המסמך, הגשת הטופס לאותו משרד שמקנה את הזכות ואנחנו מאמינים כי זה יחסוך בירוקרטיה רבה כיוון שמידע שהבאנו ממשרד אחר על בן אדם זה מידע שכבר מאומת, אין צורך להציג תצלום של רישיון הנהיגה כי בעצם הבאנו את הנתון מהמאגר של משרד רישוי שיש לו רישיון נהיגה
עודד פורר:
      זה העתיד של מיצוי זכויות שאנחנו עובדים עליו, שזה עדיין בתהליכים ראשונים, כלומר צד אחד זה לשים זכויות במערכת, כרגע אם אתה נכנס למנוע יש 250 זכויות שבאוויר, זכויות של עולים כיום לא שם, אנחנו עובדים עליהן, ובמקביל, אנחנו עובדים על תהליכי מימוש זכויות דרך שליפת מידע
עודד פורר:
 זה בעולם של מיצוי זכויות
עודד פורר:
      במקביל, יש עוד צוות במערך הדיגיטל שעובד על  אירועי חיים, אירוע חיים זה כמו לידה, פטירה חס וחלילה וגם לדוגמה עלייה
עודד פורר:
 הצוות שמתחיל לעבוד עכשיו על עלייה, התחיל עכשיו ממש ורק התניע את העבודה
עודד פורר:
 הרעיון באירוע חיים זה בעצם לקחת תהליכים בירוקרטיים וזכויות ושירותים שונים סביב אירוע משמעותי שקורה בחיים ולנסות לייצר את הנושא של הוועדה שזה בעצם אתר מרוכז אחד שיכול לרכז את כל התהליכים הכפולים - - -
עודד פורר:
אתה יכול לתת לנו סדר גודל של זמנים?     << אורח >> ישי ג'סי רוזנבליט: << אורח >>        על אירוע החיים כרגע אני לא יכול לצערי, התחילו לעבוד על כך רק בחודש האחרון, ללא קשר לכינוס הוועדה, אז כרגע לא אוכל לתת הערכת זמן
עודד פורר:
      אני כן יכול לסקור בקצרה עוד כמה פרויקטים שאנחנו עושים ושיתופי פעולה שאנחנו עושים עם משרד העלייה
עודד פורר:
      אחד, אנחנו מפתחים צ'אט בוט שיהיה בחמש שפות, שיעבוד על בסיס כל המידע הקיים במשרד העלייה וקליטה
עודד פורר:
 הצ'אט בוט יאפשר לכל אדם לשאול אותו בשפה חופשית בשפות שנקבעו ולקבל מידע שנמצא באתר משרד העלייה
עודד פורר:
על זה אתם עובדים נכון?     << אורח >> ישי ג'סי רוזנבליט: << אורח >>        זה עובדים, כן
עודד פורר:
אתה יכול לתת לוחות זמנים? מתי תסיימו את הזכויות?     << אורח >> ישי ג'סי רוזנבליט: << אורח >>        כן, אז על זכויות העלייה, אמורים לעלות לאוויר ברבעון א' 2024
עודד פורר:
 אירוע חיים אני לא יכול להגיד, זה ממש התניעו את זה עכשיו, זה מוקדם מדיי, עוד לא קבעו גבולות גזרה של הפרויקט ואף חילקו את זה לשלבים
עודד פורר:
     הצ'אט בוט אמור להיות כבר בספטמבר עד דצמבר, אבל זה גם משהו מאוד ראשוני מול המשרד
עודד פורר:
 עשינו הדרכה לאחרונה עם מלווה עולים ויוצאי קליטה, 250 משתתפים משלטון מרכזי ומקומי על איך להירשם ולהיכנס לאזור האישי ממשלתי, שהם יכולים לעזור להירשם לאזור האישי ממשלתי אליו יעלו הרבה שירותים אישיים ממשלתיים
עודד פורר:
כלומר כשהם נרשמים לאזור האישי במשרד העלייה והקליטה הם לא רשומים גם לאזור האישי הממשלתי נכון? למה לא לאחד אותם?     << אורח >> ישי ג'סי רוזנבליט: << אורח >>        זה משהו שמאוד חשוב לנו - - -
עודד פורר:
למה בעצם לכל משרד יש את המנגנון שלו? למה שעולה מתחילת הדרך לא יעבוד מול הממשלה? ואחר  כך בבק אופיס שלכם תעשו מה שאתם רוצים בין המשרדים
עודד פורר:
     << אורח >> ישי ג'סי רוזנבליט: << אורח >>        אתה צודק מאוד, זה אחד הדברים המרכזיים באג'נדה שלנו - - -
עודד פורר:
מה מפריע לזה לקרות?     << אורח >> ישי ג'סי רוזנבליט: << אורח >>        לפעמים למשרדים יש הרבה זמן וכסף וסיבות טובות, הכסף של המשרד מושקע באזור האישי שלו וזה תהליך של להעביר את כולם לאט לאט לאזור אישי אחד - - -
עודד פורר:
זה להגיד במילים יפות שמשרדי הממשלה לא רוצים? 	 << אורח >> ישי ג'סי רוזנבליט: << אורח >>        אולי, אני לא רוצה להגיד את זה, זה תהליכים איטיים - - -
עודד פורר:
משרד הקליטה, איפה אתם באירוע הזה?  << אורח >> יוליה אספובט: << אורח >>        אני מנהלת תחום פניות הציבור, לאחרונה במשרד באגף השירות נכנס מנהל חדש והוא מתנצל על כך שלא יכול להגיע
עודד פורר:
 אנחנו עובדים על כל הפרויקטים האלה מול מי שדיבר עכשיו ואנחנו מקווים שבתוך חודשים - - -
עודד פורר:
מה עמדת המשרד?      << אורח >> יוליה אספובט: << אורח >>        שוב פעם, אני מחליפה את מי שהיה אמור להביע את עמדת המשרד אני רושמת את כל הדברים האלה - - -
עודד פורר:
בכל דיון זה כך, עוד לא הגיע לי דיון שהגיע האדם הרלוונטי
עודד פורר:
      << אורח >> יוליה אספובט: << אורח >>        אני אעשה את כל שיעורי הבית, אני יכולה לומר שנניח פרויקט של אירוע חיים אנחנו באמת התנענו את התהליך בשבוע שעבר, אנחנו כרגע באמת לא יודעים לאיזה מסלול נלך, אבל אנחנו צופים כי בחודשים הקרובים אנחנו נוכל כבר לראות את התוצאות של העבודה
עודד פורר:
 אנחנו עובדים מאוד חזק על שיפורים באזור האישי