GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עודד פורר:
 אם הייתי רוצה לקבל את הנתונים, כמה חיילים בודדים נפתח להם תיק הוצאה לפועל, על ידי כל אחת מחברות הסלולר? כמה סלקום פתחה נגד חיילים בודדים? כמה פלאפון פתחה מול חיילים בודדים?
אליהו גבאי:
רק בודדים או חיילי צה"ל בכלל? למה רק בודדים?
שלומית אבינח:
כי המנדט של הוועדה יטפל - - -
אליהו גבאי:
נכון, אבל זה כלל
עודד פורר:
כשתציגו לי, אם אפשר יהיה להציג גם וגם
צבי ויינברג:
בשונה מהחיילים הרגילים אביבה, החיילים הבודדים אין להם תמיכה, אין להם עורף כלכלי, וזה משהו משמעותי
עודד פורר:
גם בדרך כלל החייל הבודד, הידע שלו הרבה פעמים מול חברת הסלולר, בוא נתחיל, תבדקו אם אני יכול לקבל את הנתונים האלה
שמרית רגב שריבר:
ולא רק זה, המידע הוא למעשה מידע של חברות הסלולר, זה דורש, אנחנו נבדוק את זה, אין שום בעיה
שמרית רגב שריבר:
 נהיה בקשר
עודד פורר:
קצת שהם יצטרכו לענות על למה הם דוחפים את הדברים האלה
עודד פורר:
 קיבלתי, תודה צביקה
צבי ויינברג:
אני רק אסיים בעוד משפט אחד, שלכל החיילים העלו את השכר וזה מבורך, אבל אדוני יודע בכמה העלו לחיילים הבודדים את השכר מעבר למה שהעלו לכל החיילים? אדוני מכיר את הנתון הזה? 58 שקלים בחודש
צבי ויינברג:
 אתם תגידו לי, איך קונים אוכל לבית, מאיפה עושים כביסה, ומאיפה לעזאזל משלמים חובות
צבי ויינברג:
 ואם היה חצי מההתגייסות שיש נגד כל מיני מאבקים ורפורמות וכאלה ואחרים, לטובת החיילים הבודדים, לא היינו יושבים פה היום
צבי ויינברג:
 הם רכוש צה"ל, שצה"ל ידאג להם, ושצה"ל ישחרר אותם בלי שום חובות לאזרחות, ובלי שום כתם שחור
צבי ויינברג:
 כי רובם אפילו לא אמורים להתגייס לצה"ל, הם מגיעים ומתנדבים לצה"ל
צבי ויינברג:
 אז אם לא יודעים לשמור עליהם, שלא יהיו שם
עודד פורר:
 בבקשה שאול
שלומית אבינח:
שאול רק בקצרה
שאול רורקה:
קודם כל, צריך להגיד משהו, שבתור בן אדם שעובד עם חיילים בודדים כבר 18 שנה כמעט, עזרתי לאלפי חיילים בזמן השירות ואחרי השירות
שאול רורקה:
 היחס שאנחנו נותנים להם כבוגרים, אולי מבחינה משפטית זה נכון, אבל זה לא המציאות
שאול רורקה:
 כשזה מגיע לנושא של כספים, ואני בעצמי העברתי לחבר'ה שגרים אצלנו בזמן השירות שיעורים לגבי איך לחסוך כסף, וכל מה שקשור להתנהלות כלכלית, לצערי הרב הם לא מבינים
שאול רורקה:
      עכשיו, אפשר להגיד 'מה הם לא מבינים, הם חיילים, הם לוחמים'
שאול רורקה:
 זה לא משנה
שאול רורקה:
 הפתרון צריך להיות ברמה שלהם, ולא ברמה שלנו
שאול רורקה:
 ולא שמעתי מישהו אחד אומר, שמעתי יותר מדי על שיעורים וכל מיני דברים כאלה, זה לא יילך
שאול רורקה:
 עכשיו, אני לא יושב פה עם פתרון, זו לא העבודה שאני עושה אותה, אני לא איש של בנקים וכו'
שאול רורקה:
 אני רק אומר, כשעושים את זה, צריכים לחשוב לא ברמה הממשלתית או ברמה הבנקאית, אלא ברמה של החייל, אחרת זה לא יילך
הילה סולימני:
שלום לכולם, אני רוצה להצטרף לדברים שאמרה ענבר, ולחדד אותם קצת יותר
הילה סולימני:
 צה"ל עשה יחד איתנו עם תוכניות כנפיים שעושים את סדנאות ההכנה לאזרחות, לקראת השחרור בעצם, שינויים בהתאם לדוח מבקר המדינה הקודם שפורסם, וישב מערך שלם של צה"ל ואנשי מקצוע, ובזכותם הכנסנו גם יותר מונחים ומושגים שאנחנו ממש מקדישים אותם לעולים בסדנאות שאני אחראית עליהם
הילה סולימני:
 אם זה נתוני דירוג אשראי כמו שהזכרתם כאן, אנחנו מראים להם איך נראה חוזה תקין, אנחנו באמת עוברים איתם על הזכויות גם כאזרח, גם כעולה וגם כבודד, ודבר אקסטרה שצה"ל יחד איתנו הכניס השנה לסדנאות שדוייקו עבור הבודדים באמת ברמת קהל יעד, אם זה חסרי עורף או עולים, זה גם הרצאה של יועץ כלכלי
הילה סולימני:
 אצלנו זה מועבר על ידי היועץ הכלכלי שלנו, צביקה צ'רנר, שהופיע בוועדה הקודמת שכינסתם, ולאחר מכן הוא גם נפגש אישית עם כל אחד, ויושב גם על חוזה של פלאפונים, גם על שכר דירה, מחזיר לפעמים מהרשויות יחד עם הרשויות כספים שמגיעים להם
הילה סולימני:
 וכל האנשים מהרשויות שיושבים כאן, אם זה משרד העלייה והקליטה, אם זו אביבה, אם זה הסיוע המשפטי, עוזרים לנו לממש את הזכויות ולהחזיר אותן רטרואקטיבית
הילה סולימני:
 לא פעם גם משרד הבינוי והשיכון
הילה סולימני:
      אז יש כאן אנשים שהם איתנו ומחויבים, אני רק חושבת שכמו שאמר היו"ר, צריך באמת לכנס גם את הגופים העסקיים ולרתום אותם, כי אנחנו גם רודפים אחריהם
הילה סולימני:
 לא פעם עם סיוע משפטי, עם רשות האכיפה, אז זה לדעתי גם התודה שמגיעה לצה"ל
הילה סולימני:
 הם יודעים לשפר, הם עזרו בסדנאות שלנו, הם דייקו את הנושא הכלכלי
הילה סולימני:
 כמובן שצריך עוד, אבל אנחנו תיקנו את כל מה שהיה צריך, ודברים שהעלו גם פה בוועדה, ולקחנו אלינו ותיקנו, ואפשר אולי להזמין שתבואו צוות הוועדה לבקר בסדנאות ותראו איזה דבר מדהים קורה שם, גם בתחום הכלכלי
עודד פורר:
 אליסף כהן
אליסף כהן:
שלום לחברי הוועדה, אני אליסף, אני מנהל את תחום החיילים בעמותת הלל, עמותה שעוזרת ליוצאים בשאלה מהמגזר החרדי להשתלב בחברה הישראלית
אליסף כהן:
 אני ברשותכם רוצה להעלות איזשהו נתון, מאפיין, שהוא מאפיין בעיקר את החיילים הבודדים חסרי העורף שמגיעים מהחברה החרדית, שזה הנושא של הלוואות בשוק האפור
אליסף כהן:
      בעצם מתוך הרגל, הם רגילים לגמ"חים וכו', וזה מתורגם להלוואות מגורמים, מחברים, זה יכול להיות גורמים עברייניים, נושים שממש רודפים אחריהם בזמן שירותם, וחובות גבוהים מאוד שכמובן צוברים גם ריבית עצומה בתוך הדבר הזה, והדבר הזה גורם לחלק מהחיילים שלנו באמת לא להצליח לסיים את השירות התקין שלהם
אליסף כהן:
 הם חייבים לצאת לפעמים לנפקדות או לעריקות
עודד פורר:
איך מונעים את זה?
אליסף כהן:
אז איך מונעים את זה, זה הדבר המרכזי שאני חושב שכדאי לעשות בהקשר הזה, זה באמת לאפשר הלוואה שמותאמת לחייל, כדי שיוכל לסגור את החובות שלו לגורמים האלה, ובפריסת תשלומים שמתאימה לו, בכדי שיוכל באמת להתרכז בשירות שלו ולא בנושים שרודפים אחריו
עודד פורר:
 יש היום איזשהו מענה שצה"ל נותן בדברים האלה?
ענבר סטבון:
צה"ל יודע לתת הלוואות, אבל לא בסכומים כאלה
ענבר סטבון:
 זה יכול להגיע גם ל-100 אלף, ו-200 אלף
עודד פורר:
מה, זה הסכומים שאנחנו מדברים עליהם בהלוואות של חיילים?
ענבר סטבון:
כן, אנחנו מדברים על סכומים כאלה לגמרי
עודד פורר:
איך אני מונע את הכניסה הזאת לשוק האפור?
אליסף כהן:
אז זה דבר שאנחנו עובדים עליו בעיקר בהסברה
עודד פורר:
באיזה שלב בדרך כלל הם נחשפים לשוק האפור? הם כבר מתגייסים עם זה?
אליסף כהן:
כן
ענבר סטבון:
בדרך כלל כן
עודד פורר:
בגלל שכשהם יצאו ועד שהם מצאו את עצמם הם - - -
אליסף כהן:
כן, הם היו צריכים להסתדר כלכלית בצורה כזו או אחרת, הם גם לא מכירים כל כך את שוק העבודה בישראל, אז גם לוקח להם זמן להשתלב בשוק העבודה, ובזמן הזה הם צריכים לחיות ממשהו
ענבר סטבון:
יש לנו עוד אוכלוסיות רבות אחרות שהן כאלה
עודד פורר:
כן, לא אבל האוכלוסייה הזאת זו אוכלוסייה שהיא בהרבה מאוד מובנים דומה לעולים חדשים, בלי שום תמיכה שעולה חדש מקבל
ענבר סטבון:
אני אגב חושבת מההיכרות שלי עם החיילים הבודדים, שחסרי העורף המשפחתי, אלו שיצאו מביתם, לאו דווקא בגלל פערים של אותם יוצאים בשאלה, אלא בגלל פערים אחרים, בעיקר שקשורים לכלכלה, למצב סוציו אקונומי נמוך במשפחה
ענבר סטבון:
 המשפחה לא מצליחה להחזיק את זה, והילדים שם בעיקר אנחנו רואים אותם ביתד, בנוער בסיכון, שם אנחנו פוגשים את זה בעיקר
ענבר סטבון:
 זה קיים, זו תופעה רווחת מאוד לצערי הרב בקרב החיילים
ענבר סטבון:
 המכנה המשותף הרחב הוא שהם חיילים, לאו דווקא שהם יוצאים בשאלה או בודדים
עודד פורר:
לא יודע איפה משרד הרווחה פה, החבר'ה האלה בגילאים האלה צריך לייצר להם איזשהו פתרון
עודד פורר:
 זו קבוצה שצריכה להתחיל את החיים שלה בלי הדבר הזה, בלי הגיבנת הזאת
אליסף כהן:
אז רק ברשותך אני כן אענה על ההבדל, אז כן יש הבדל בין החיילים האלה לחיילים אחרים, וזה בעיקר כי את ההלוואות שהם לוקחים, הם לא לוקחים מגורמים רשמיים, הם לוקחים מגורמים לא רשמיים
ענבר סטבון:
כן, אני בעיקר פוגשת אותם בשער הכניסה ביום הגיוס לצבא
עודד פורר:
בבקשה איריס
איריס גוטרמן:
כן, תודה
איריס גוטרמן:
 איריס גוטרמן מאגף והקרן לחיילים משוחררים
איריס גוטרמן:
 חשוב לציין, אנחנו לפחות עד עכשיו שומעים, ככל שהם בשירות, אז יש פה מעטפת ויש עזרה, וברגע שהם משתחררים החוצה, אז אנחנו יודעים לתת להם מענים, ובעיקר כדי להמשיך ולקדם אותם להשתלב טוב בחיים האזרחיים
איריס גוטרמן:
 אלא שכל המענקים שחיילים בודדים מקבלים מאיתנו, בין אם זה דמי קיום להשלמת - - - בין אם זה המענק שחרור שלהם שזה סכום שיכול לסדר אותם כתחילת דרך, כל אלו לא מוגנים מפני החוק, והם מעוקלים
איריס גוטרמן:
 הפיקדון נמצא בסוג של הגנה, כל זמן שזה חמש שנים לשחרור, אבל וואנס הכסף נכנס לחשבון הבנק במידה והוא נניח מתחתן, או כאשר מענק השחרור נכנס, כי זה סכום שאמור להוביל אותו בתחילת הדרך, הכספים מעוקלים
איריס גוטרמן:
 כנ"ל גם דמי הקיום
איריס גוטרמן:
     להערכתי, גם ראיתי אפרופו הצעת החוק שהונחה, יש מקום לבוא ולהוסיף שם גם את העולם של המשוחררים בתוך זה
עודד פורר:
את דיברת על זה בוועדה בדיון שהתקדם?
שלומית אבינח:
היית בוועדה?
עודד פורר:
הדיונים בהכנה לקריאה שנייה ושלישית
איריס גוטרמן:
לא ידעתי עליהם, אני מקווה שלא מאוחר מדי
עודד פורר:
בוא נראה אם זה יעלה במליאה בשבוע-שבועיים הקרובים
עודד פורר:
 אם זה יעלה, אני לא רוצה לעכב את זה
עודד פורר:
 אם זה לא יעלה, אז יכול להיות שאני אפנה ליו"ר הוועדה ואבקש ממנו למשוך את הדיון ואולי להוסיף עוד תיקון
איריס גוטרמן:
זה פשוט ממש, זה המילה 'משוחררים' והמענקים שהם מקבלים מאיתנו
איריס גוטרמן:
 זו ההתייחסות, תודה
עודד פורר:
 יתד
דיציה לוי:
היי, שמי דיציה, מנהלת מקצועית תחום צבא, חברה ותוכנית יתד, שזו התוכנית הלאומית לצעירים וצעירות במצבי סיכון
דיציה לוי:
 אני אגיד את זה, אנחנו נותנים מעטפת רחבה בהקשר של הליווי, אז אני אתייחס דווקא לתחום של החובות אצלנו
דיציה לוי:
      יש לנו תחום שמאוד פותח בשנים האחרונות ואנחנו עובדים כאן בשיתוף פעולה עם כל הגורמים, תחום של התנהלות כלכלית וחובות
דיציה לוי:
 מטרתו באמת גם למנוע את הכניסה לעולם הזה של החובות, ולתת כלים להתנהלות כלכלית
דיציה לוי:
 אנחנו גם מסייעים לחיילים משוחררים בהקשר הזה, לא בעזרת נתונים כאלה ואחרים שהם מועברים אלינו, אלא פשוט עם פנייה של אותו צעיר או צעירה לסיוע
דיציה לוי:
 אנחנו גם מאפשרים סיוע קבוצתי של התנהלות כלכלית וגם סיוע אישי
דיציה לוי:
      יש לנו בעצם גורמים גם באגף של האכיפה והגבייה, גם במשרד המשפטים, בכל גורם יש לנו איש קשר מאוד משמעותי שאנחנו עובדים מולו, ואנחנו יוצרים מענה גם קבוצתי, גם פרטני
דיציה לוי:
 מטרתו גם למנוע, וגם במקרה שכבר נקלעו לחובות, לתת את הסיוע
דיציה לוי:
 אז אנחנו נשמח לעשות כאן כל שותפות
עודד פורר:
 טיבי מאיגוד הבנקים
טיבי רבינוביץ:
אני לא יודע אם יש לי מה להוסיף, דבר אחד – אני חושב שגם המערכת הבנקאית מנסה, כמובן כל בנק במסגרת ההסדרים שהוא מוצא לעצמו לסייע לחיילים
עודד פורר:
אל תגזים
עודד פורר:
 לא מנסה כל כך לסייע
עודד פורר:
 איך המערכת הבנקאית מנסה לסייע?
טיבי רבינוביץ:
אני אסביר
טיבי רבינוביץ:
 אז קודם כל, קודם כל לא למחוק את החובות, אלא לפרוס חובות
טיבי רבינוביץ:
 היא מנסה להתריע בפני החיילים כאשר הם מזהים שההוצאות שלהם במסגרת כרטיסי האשראי חורגות מאיזשהו גבול מסוים
טיבי רבינוביץ:
 הם מנסים לעכב את ההליכים המשפטיים
טיבי רבינוביץ:
 יש הרבה מאוד צעדים שנעשים על ידי הבנקים
טיבי רבינוביץ:
 אני יכול להגיד לך שגם הפיקוח על הבנקים פנה לאחרונה בעקבות הדיון הקודם, בניסיון לקדם איזשהם צעדים של כלל המערכת הבנקאית
טיבי רבינוביץ:
 יש צעדים שנעשים על ידי המערכת הבנקאית אדוני היו"ר
עודד פורר:
ועדיין, זה שפנו כדי לקדם ו- - -?
טיבי רבינוביץ:
אז נעשית עבודה כדי להביא למעין אמנה של כלל המערכת הבנקאית, על מנת להסדיר צעדים מסוימים שכל המערכת פחות או יותר תתיישר לצעדים מסוימים, למרות שיש גם היום צעדים שנעשים על ידי המערכת
עודד פורר:
אני אבקש לקבל פירוט של הצעדים האלה
טיבי רבינוביץ:
מאה אחוז
עודד פורר:
אני רוצה לסיים
ליאת מיזלס:
רק אדוני אם אפשר להתייחס לנושא של החברות סלולר
ליאת מיזלס:
 אנחנו בסיוע המשפטי לפני כמה שנים יזמנו איזה שיתוף פעולה גם עם חברות הסלולר המרכזיות, וגם עם הבנקים, בעצם במטרה לפרוס לאותם חיילים את החוב בפריסה מיוחדת, יותר רחבה, שיותר מתאימה להם
ליאת מיזלס:
 הסיוע הזה ניתן גם בין אם החוב הגיע כבר להוצאה לפועל ובין אם לא
ליאת מיזלס:
      כן חשוב להגיד שכשאנחנו מדברים על חוב לבנקים, שגם לבנקים יש לחיילים חובות משמעותיים, גם אם הבנק מאשר פריסה של התשלומים, עדיין זה עובר לנתוני אשראי, ובסופו של דבר מהבחינה הזאת כן אנחנו פועלים בהקשר הזה
עודד פורר:
 טוב אני רוצה לסכם את הדיון
עודד פורר:
 ראשית, אני אבקש מצה"ל, מהנציגה סגן אלוף ענבר סטבון, לקיים פגישה יחד עם נתוני אשראי בבנק ישראל, וגם כדי לקחת את הסיפור הזה, אתם חייבים לייצר פתרון, והפתרון הזה חייב להיות פתרון שאתם תייצרו אותו יחד
עודד פורר:
 אני מבקש שגם הסיוע המשפטי, משרד המשפטים, יצטרפו לדיונים האלה
עודד פורר:
 תייצרו איזשהו סיעור מוחות
עודד פורר:
 אז זה אני מבקש נושא אחד, כדי שתחזרו פעם הבאה עם תשובות, שלא יעברו ארבעה חודשים בלי שהיו תשובות
עודד פורר:
      אני מבקש להוציא מכתב למנהלי חברות הסלולר מטעם הוועדה, שמבקש מהם גם להתייחס אחרת בהיבט של חיילים בודדים, וגם להנחות את אנשי המכירות שלהם במובן הזה של חיילים בכלל
עודד פורר:
 המכירה האגרסיבית אל מול חיילים היא כזאת שאני לא הייתי רוצה להיכנס לשם כרגולטור
עודד פורר:
      על אותו משקל, רשות האכיפה גם, תשבו יחד עם ענבר בבקשה, תייצרו בדיוק את המניפה הזאת
עודד פורר:
 ככל שתוכלו להביא לי נתונים על חברות סלולר ומספרים, זה יקל עליי גם בפנייה שלי לראשי החברות
עודד פורר:
      איגוד הבנקים כנ"ל
עודד פורר:
 תשבו בבקשה עם ענבר, ותביאו לי את התוצרים
עודד פורר:
 מה כן
עודד פורר:
 זה שהמפקח פנה ויש נכונות, זה טוב
עודד פורר:
 מה עושים עם הסיפור הזה כדי באמת להקל על הקבוצה הזאת
עודד פורר:
 אני שמח שכן לפחות, אני חייב לומר, יש פה תמימות דעים מסביב לשולחן, כולם רואים בקבוצה הזאת כקבוצה שאנחנו רוצים לסייע לה
עודד פורר:
 אבל זה צריך לעלות מדרגה מהשפה אל החוץ, עכשיו צריך להיות בפרקטיקה
עודד פורר:
 ובפרקטיקה צריך לייצר פה פתרונות, ופתרונות כאלה שיאפשרו לחייל משוחרר שהיה חייל בודד, להתחיל את חייו עם גיליון נקי מההתחלה
עודד פורר:
 אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת עלייה, קליטה ותפוצות, היום 5 ביולי 2023, ט״ז בתמוז תשפ״ג
עודד פורר:
 הנושא שלפנינו הוא הכרה בהכשרתם של עולים חדשים, שהם עורכי הדין ורואי חשבון
עודד פורר:
 זה דיון שעלה כחלק מדיון שערכנו בנושא תעסוקה של עולים
עודד פורר:
 יש פה באמת הכרה, שחלקה קצת יותר מורכבת, כי בסופו של דבר יש פה גם חקיקה שהיא יותר ספציפית לכל מדינה, גם בתחום של מיסוי וגם בתחום המפשטי, אבל יש פה תהליך לא כל כך ברור, של ההכרה עצמה
עודד פורר:
      אני רוצה להתחיל עם רואי החשבון, שזו גם הייתה הבקשה של חבר הכנסת בליאק
עודד פורר:
 אבל צריך להבין שמבחינת נתונים, בחמש השנים האחרונות הגיעו לארץ כ-1,500 עורכי דין
עודד פורר:
 רק בשנת 2023, הגיעו 241, רובם מרוסיה ואוקראינה כמובן וכ-765 רואי חשבון הגיעו לארץ בחמש השנים האחרונות
עודד פורר:
 מבחינת הסיוע שניתן, אז משרד הקליטה מסייע בתרגום של מסמכים, בסכום של עד 4,000 שקלים
עודד פורר:
 בין השנים 2018-2022, הוא סייע ל-241 עורכי דין בתרגומים, כתוב לי שבעלות של 400 שקלים, בממוצע? זה הסיוע בתרגום?
קריאה:
לעורכי הדין?
עודד פורר:
 כתוב 400 שקלים, בסדר
עודד פורר:
 יכול להיות שהנקודה במקום הלא נכון
עודד פורר:
 יש קורס בעברית מתקדמת, כולל דמי קיום ונסיעות לזכאים
עודד פורר:
 תכף אני אתן למשרד הקליטה להציג קצת מה הם עושים בהליך ההכרה
עודד פורר:
 אז מה שאני מבקש, זה שמשרד הקליטה יעבור רגע על הסיוע שהוא נותן לעורכי דין ולרואי חשבון
עודד פורר:
 בואו תציגו קצת מה אתם עושים בהיבט של הכרה בהכשרה, גם לעורכי דין וגם לרואי חשבון ובהמשך אני ארצה התייחסות בהיבט של עורכי הדין, לאיזו - - - שניתנה בחקיקה לאוניברסיטה העברית, כדי שנבין גם את התהליך הזה
יוליה דוידוב:
יוליה דוידוב, ממונת תעסוקה במשרד העלייה והקליטה
יוליה דוידוב:
 אז המשרד מסייע לעורכי דין ולרואי חשבון בתהליכי רישוי שנדרשים להם בארץ
יוליה דוידוב:
 זה מתחיל מסיוע בתרגום מסמכים בסכום של עד 4,000 שקלים לבן אדם, לפי הנדרש ממנו, זה ממשיך לקורסי עברית מתקדמת, גם לרואי חשבון וגם לעורכי דין
ולדימיר בליאק:
מה משך הקורס?
יוליה דוידוב:
זה משתנה
יוליה דוידוב:
 בעורכי דין, כל סדרת קורסים היא חודשיים, שזה בעצם ארבעה מקצועות בכל סדרה ויש שתי כאלו, שתי סדרות וקורסים לעברית משפטית
יוליה דוידוב:
 אצל רואי החשבון הקורסים מחולקים לסדרה של שניים ושניים, כל סדרת קורסים היא פחות או יותר שמונה חודשים
יוליה דוידוב:
 לאחר קורסי רישוי אנחנו מחזירים את אגרות הבחינה, גם ברואי החשבון וגם בעורכי הדין ולאחר מכן יש השתתפות בקידום העסקה, שזה סיוע למעסיק במהלך ההתמחות
ולדימיר בליאק:
 מה הוא גובה הסיוע?
יוליה דוידוב:
זה 75% משכר המינימום, מהמשרד והשלמה על ידי המעסיק
עודד פורר:
 יש פה מישהו ממועצת רואי החשבון? בבקשה
יהודה הראל:
ורד הראל, מזכירות מועצת רואי החשבון
יהודה הראל:
 אני אציין שהמועצה, מאז ומתמיד, תומכת מאוד בקליטת עלייה
יהודה הראל:
 אנחנו מכירים ברישיונות מכל העולם
עודד פורר:
בואי נעשה סדר, כי לא כולם יודעים איך הולך הליך ההכשרה של רואי חשבון והוא גם קצת שונה מהליך ההכשרה של עורכי דין
עודד פורר:
 בעצם, רואי חשבון לומדים קורסים ספציפיים בחשבונאות ובכלכלה
יהודה הראל:
אז אולי אני אפרט
יהודה הראל:
 מועצת רואי החשבון היא הגוף שאחראי על הסדרת המקצוע בישראל
יהודה הראל:
 מרבית רואי החשבון בישראל היום, לומדים תואר בחשבונאות, במוסד אקדמאי שמוכר על ידי המועצה ואז הם נבחנים רק בשתי בחינות סופיות, בפיננסית ובביקורת
יהודה הראל:
 לגבי עולים חדשים המסלול הוא שונה
יהודה הראל:
 עולה חדש שבא עם תעודת רואה חשבון, אנחנו מבקשים גם שנתיים ניסיון, גם אם זה לפני הרישיון, במסגרת ההתמחות וגם אם זה אחרי הרישיון ואז הם צריכים בעצם לעשות רק ארבע בחינות, שהן הבחינות במשפטים ובמיסים
יהודה הראל:
 אלה שתי בחינות במשפט עסקי, בדיני תאגידים ובמסחר ושתי בחינות במיסים
יהודה הראל:
 אלה ארבעת הבחינות מתוך 14 שיש
ולדימיר בליאק:
כלומר, ביקורת ופיננסים הם לא עושים?
יהודה הראל:
נכון
יהודה הראל:
 הם מקבלים פטור מהבחינות הסופיות ובדרך כלל הם נדרשים לעשות את הבחינות רק בעברית
שלומית אבינח:
הם צריכים להיבחן בעברית, אין אפשרות להיבחן בשפת האם, הכול בעברית
יהודה הראל:
 כרגע הבחינות הן רק בעברית, לכן הם עושים את הקורס בעברית של משרד הקליטה וקורסי הכנה של משרד הקליטה, שממש מכינים אותם לבחינות האלה ואחר כך הם גם מקבלים קיצור של תקופת ההתמחות, בדרך כלל הם עושים רק שישה חודשים במקום שנתיים
עודד פורר:
משרד הקליטה, למה כל כך מעט ביחס למספר שמגיעים, מקבלים סיוע? הגיעו 765 רואי חשבון בחמש השנים האחרונות ומתוכם רק 45 קיבלו סיוע
עודד פורר:
 אחרים לא רצו? לא פנו?
יוליה דוידוב:
אם אנחנו מדברים על תרגום מסמכים, אז מועצת רואי החשבון מקבלת מסמכים באנגלית
יוליה דוידוב:
 במידה והם ניתנו בשפה הזאת, אז כל הדיפלומות של
יוליה דוידוב:
A
יוליה דוידוב:
C
יוליה דוידוב:
A ו- C
יוליה דוידוב:
 אנשים בעלי תעודות באנגלית, פשוט מגישים את התעודות באנגלית ולא נדרשים לתרגום מסמכים, אז הם לא מקבלים את הסיוע של תרגום מסמכים
יוליה דוידוב:
 חלק גדול מהאנשים, בוחרים לא להתחיל את התהליך ולעבוד ככלכלנים, כמנהלי חשבונות וכולי
עודד פורר:
למה? מישהו שלא ממצה את הזכויות? הם כולם יודעים מה הן האפשרויות שלהם? נניח שרואה חשבון עלה לארץ, תוך כמה זמן הוא יכול לסיים את התהליך
יוליה דוידוב:
רואה חשבון שעלה והוא יודע והוא מהתחלה אומר ש - - -
עודד פורר:
הוא לא הצליח לעבור במרכזי ה- One stop shop כי סגרתם אותם, הוא עשה את כל ההליך ב- - - וקיבל תעודת עולה, מגיע למשרד הקליטה ואומר: ״שלום, אני הייתי רואה חשבון במוסקבה״
עודד פורר:
 מה אתם מציעים לו?
יוליה דוידוב:
לוקח לו שנתיים
יוליה דוידוב:
 אנחנו מציעים לו את כל הסיוע שמגיע לו, מה שפירטתי קודם
עודד פורר:
למה שנתיים? מה הוא עושה בשנתיים האלה בעצם?
יוליה דוידוב:
הוא לומד עברית, לומד טרמינולוגיה מקצועית
ולדימיר בליאק:
אבל הקורס שמונה חודשים
יוליה דוידוב:
יש שתי סדרות של קורסים, בכל סדרה יש שניים
יוליה דוידוב:
 ארבע בחינות ושתי סדרות של קורסים ובמקביל הוא עושה התמחות, אז כן
עודד פורר:
 נמצא איתנו בחור בשם יורי טרשוק
עודד פורר:
 ברוך הבא לירושלים הבנויה
עודד פורר:
     (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     אתה מדבר אנגלית?
אורית סטרוק:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     כן, אני הכנתי את הנאום באנגלית
עודד פורר:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     תגיד לנו מתי הגעת לישראל ומה המקצוע שלך
אורית סטרוק:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     אני מבקר ספרי חשבונות
אורית סטרוק:
 אני הגעתי לישראל בינואר השנה, התחלתי אולפן ביוני, אז זה שלב ההסתגלות בישראל
עודד פורר:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     מה עשית עד יוני?
אורית סטרוק:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     סיימתי כמה פעילויות ברוסיה
אורית סטרוק:
 אז בדיוק סיימתי את העבודה ברוסיה ואני מחליף לחיים חדשים בישראל ומתרכז בעניינים הקשורים לישראל
עודד פורר:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     היית בקבוצה ברוסיה?
אורית סטרוק:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     כן
עודד פורר:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     אז מה התהליך שאתה עושה עכשיו? מה הן הבעיות שאתה נתקל בהן?
אורית סטרוק:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     למעשה, הייתה לי שיחה עם עמיתי, גם כן מרוסיה, כך שאני לא מייצג רק את עצמי
אורית סטרוק:
 אני חושב שזה חשוב להדגיש את זה שניסיתי לשלב ולהשתמש בכל האופציות שיש לי
אורית סטרוק:
 וכרגע נתקלנו בכל מיני קשיים במיקוד ועיצוב שלנו כמומחים פיננסיים בישראל
אורית סטרוק:
 אז דבר ראשון שנתקלתי בו היה הבעיה עם CTA
אורית סטרוק:
 התקשיתי למצוא מידע והתהליך לקבלת התעודה ומה עליי לעשות כדי לקבל אותה
אורית סטרוק:
 ולגבי CTA, איזה סוג של קורסים, באיזה סוג של חומר אני יכול להשתמש על מנת לעבור את המבחן
אורית סטרוק:
 הכוונה שלי, זה ברור שיש ידע חדש שעלינו לרכוש, במונחים של מיסוי, במונחים של עניינים ספציפיים כמו פערים מקומיים
עודד פורר:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     לפני שעשית עלייה, ברוסיה, מה היה התהליך לפני שעשית את העלייה? כמה זמן לקח מהרגע שקיבלת את ההחלטה עד הרגע שבאמת הגעת לישראל?
אורית סטרוק:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     אני קיבלתי את ההחלטה בשנה שעברה
אורית סטרוק:
 לפני שנה, קצת יותר מזה
עודד פורר:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     קיבלת את ההחלטה בנובמבר והגעת בינואר?
אורית סטרוק:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     לא, ההחלטה הייתה לפני, באפריל
עודד פורר:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     אוקיי
עודד פורר:
 אז בששת החודשים האלה, שבעה, עד שבפועל עשית את העלייה, היו לך שיחות עם משרד הקליטה? אולי באתר של CPA?
אורית סטרוק:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     לא
אורית סטרוק:
 הייתי ממוקד באיסוף מסמכים לזכאות השבות שלי, כי זה לא היה קל למשפחה שלי לעלות מחוק השבות - - -
עודד פורר:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     אף אחד לא דיבר איתך ממשרד הקליטה על המקצוע, במה אתה הולך לעסוק בישראל?
אורית סטרוק:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     לאחרונה, קצת לפני שהגעתי לכאן, קיבלתי שיחה והרבה דברים הובהרו, בכנות
אורית סטרוק:
 באותו זמן, לא אני אלא עמית שלי, כשהוא הגיע לישראל, והשיחה הראשונה במשרד הקליטה, אני מתכוון, זה לא צוין היטב התהליך של להיות מבקר כאן והאופציות שיש לנו
אורית סטרוק:
 לדוגמא, אם נשווה רופאים ומבקרים, הם די דומים במובן של מורכבות
אורית סטרוק:
 אבל לדוגמא, עבור רופאים יש אנשים שיכולים לתאם ויכולים לייעץ, אבל בכל הנוגע לפיננסיים אנחנו קצת לבד
אורית סטרוק:
 הכוונה שלי היא שבגלל שבטח משרד הקליטה, יש להם מידע, אבל הם לא מקצועיים בזה, והם לא יכולים לתת - - -
עודד פורר:
 יש לי שאלה, סלח לי, (חוזר לדבר בעברית) יש לי שאלה למועצת רואי החשבון
עודד פורר:
 האתר שלכם, רגע ומי פה מלשכת רואי החשבון?
קריאה:
הם עוד לא הגיעו לדיון
ולדימיר בליאק:
הלשכה זה גוף וולונטרי והמועצה זה הגוף הסטטוטורי
עודד פורר:
של משרד המשפטים?
ולדימיר בליאק:
אפרופו ההצעה החדשה של - - -
עודד פורר:
אין לכם אתר?
יהודה הראל:
יש לנו אתר
עודד פורר:
באתר מופיע איך לעשות את ה- - -? או שכדי להיכנס צריך להירשם עם מספר תעודת זהות או מספר דרכון?
יהודה הראל:
לא, יש אתר כללי, שבו גם יש הסבר לאופן בו מגישים בקשה לפטור מ - - -
עודד פורר:
באילו שפות ההסבר?
יהודה הראל:
ההסבר הוא בשפה העברית, אבל באתר של משרד הקליטה, יש את ההסבר בצורה הרבה יותר מפורטת, במספר שפות, אנחנו עברנו על המלל
ולדימיר בליאק:
אותו הסבר שמופיע אצלכם?
יהודה הראל:
כן, אותו הסבר
יהודה הראל:
 במשרד הקליטה ההסבר אפילו עוד יותר מפורט
ולדימיר בליאק:
אז למה שלא תשימו את זה גם אצלכם?
עודד פורר:
אתם אפילו לא צריכים לתרגם, מספיק שתוסיפו Link
עודד פורר:
 שימו Link באנגלית, Link ברוסית ו- Link בצרפתית, למראה המקום במשרד הקליטה
עודד פורר:
 זה גם מחייב אתכם ואני אומר את זה גם למשרד הקליטה, לדאוג שהנתונים יהיו מעודכנים, כי מרגע שאני נכנסתי לאתר של מועצת רואי החשבון והיא הפנתה אותי לאתר של משרד הקליטה, זה אומר שמה שיש שם מקובל על מועצת רואי החשבון
עודד פורר:
 אתם לא צריכים לתרגם פעמיים, אבל זה המינימום
עודד פורר:
 בסוף, בן אדם שרוצה לעשות היום עלייה, הוא נכנס לאתר האינטרנט ובודק, הוא מחפש מידע בשפה שלו ואולי גם באנגלית, לא בטוח
עודד פורר:
 לכן, אין פה יותר מידי שפות שאנחנו צריכים
עודד פורר:
 משרד הקליטה, לאילו שפות זה מתורגם?
יוליה דוידוב:
לכל השפות
עודד פורר:
לא לכל השפות
יוליה דוידוב:
אנגלית, צרפתית, רוסית, ספרדית ואמהרית
שלומית אבינח:
אבל מה שקרה אתו, זה שהוא נרשם כי הוא לא ידע, הוא לא ידע להירשם במקצוע
עודד פורר:
הוא נרשם ככלכלן ורק בעקבות פניית הוועדה נפתחה לו הפנייה כרואה חשבון
קריאה:
איך יודעים לייצר את ה - - -?
יוליה דוידוב:
העולה רשם שהוא כלכלן, בשאלון בשפת האם
אורית סטרוק:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     אני אשמח להעיר
עודד פורר:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     הבנת על מה דיברנו?
אורית סטרוק:
 אז זה נכון שהעמיתים מספרים מה שהזכרתי, כלכלן - - -
שלומית אבינח:
(מדברת באנגלית, להלן תרגום חופשי)     לפני הפגישה שלחתי את הפרטים שלך למשרד ואז הם בדקו - - -
אורית סטרוק:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     כן, זה נכון
אורית סטרוק:
 הכל נכון
אורית סטרוק:
 ואני הייתי במטוס
אורית סטרוק:
 אני רוצה להדגיש את זה שזו גם הייתה טעות שלי
אורית סטרוק:
 אבל למה עשיתי את הטעות הזאת בתעודה? אני יכול להראות את התעודה, יש לי כלכלן, שזה שם כללי של מקצועות משותפים, ואז יש לי התמחות בביקורת וראיית חשבון
עודד פורר:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     וזה משהו שלא היה באתר של משרד הקליטה? לא יכולת לשים את - - -
אורית סטרוק:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     הם ביקשו ממני, זה נכון, מה אתה חושב שהמקצוע שלך, ואז חשבתי אוקיי מה אגיד
אורית סטרוק:
 אני חייב להגיד כלכלן כי זה הכי כללי וזה מכסה את הכל
אורית סטרוק:
 וזה למה - - -
עודד פורר:
(באנגלית) זו טעות
עודד פורר:
 (חוזר לדבר בעברית) זה אגב, בנושא הזה של תעסוקה, זה חוצה כמעט לאורך כל המקצועות
עודד פורר:
 הנגשת המידע חייבת להיות הרבה הרבה יותר ברורה
עודד פורר:
 צריך להבין שמי שמגיע ממקום אחר, זה האירוע הכי משמעותי עבורו
עודד פורר:
 זה יכול גם לשלוח אותו לנתיב שהוא פשוט לא נכון לחלוטין
עודד פורר:
      אני חייב לומר לכם שמבחינת המספרים, זה נראה שלא ממצים את זכויותיהם, אני לא יודע למה, אבל זה משהו שמצריך בדיקה של משרד הקליטה
עודד פורר:
 גם בעורכי דין, אם הגיעו 1,500 עורכי דין ורק -241 תרגמו את המסמכים
עודד פורר:
 עורך דין שמגיע רוצה לעבוד כעורך דין ורואה חשבון שמגיע רוצה לעבוד כרואה חשבון וגם אם יש כאלה שלא, זה לא סביר שרק 15% מעורכי הדין רוצים לעבוד כעורכי דין
ולדימיר בליאק:
יש פילוח לפי הגילאים וזו גם אינדיקציה, כי אני מניח שאנשים שמגיעים בגילאים יותר מבוגרים אז יכול להיות שלא יוכלו
עודד פורר:
אני מדבר על גילאי 22-62, לא יודע להגיד את הפילוח, אה, יש פה בעצם
עודד פורר:
 עד גיל 50 הגיעו למעלה מ-500