GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חנן ארליך:
נכון, הרצון במסגרת מערכת היחסים הכוללת מול לשכת עורכי הדין ומול כלל היחידות המקצועיות שלנו, בין היחידות שלנו לבין הגופים הרגולטורים הרלוונטיים והגופים הציבורים הרלוונטיים ויש הרבה כאלו, הדברים בדרך כלל נעשים בהסכמה
חנן ארליך:
     יש כבר הקלות שנוגעות להשלמת הסמכה בעיקר של עורכי דין עולים או הכרה בהם בהקשרים של התמחות, בהקשרים של הבחינות שצריכים לעבור
זאב אלקין:
לזה התכוונתי
זאב אלקין:
 אבל ההקלות האלו מותנות ברישיון ובמדינות שלא הייתה חובת רישיון זה למעשה מפספס את המטרה כי שם - - -
עודד פורר:
חבר הכנסת אלקין, זה נושא שאני לא הכרתי אותו לעומק ואנחנו נעשה עליו דיון
זאב אלקין:
לגבי האוניברסיטה העברית יש לך תשובה? הרי אין לזה תקדים, אני לא מכיר
זאב אלקין:
 אני מציע לך לבדוק את זה, זה אירוע מהזמן שאולי זאת הייתה האוניברסיטה היחידה שהייתה פה אבל זה שהיום זה כך זה הזוי
חנן ארליך:
נבדוק במה מדובר ואם נצטרך לעבוד לשינוי נעשה זאת
עודד פורר:
 דוקטור ז'רמי זרביב בבקשה
ז'רמי זרביב:
שלום, לא חל שינוי מאז החלטת הממשלה חלק מהעניינים עדיין לא ברורים בשביל הפסיכולוגים
ז'רמי זרביב:
 עשינו סקר לפני ארבעה חודשים בקרב עולים פסיכולוגים דוברים צרפתית ורק 29% סיימו את ההתמחות שלהם ויותר משליש מהפסיכולוגים העולים מוותרים על ההכרה בהתמחות
ז'רמי זרביב:
     זה הפסד כפול, אחד, הפסיכולוגים לא יכולים לעבוד במקצוע שלהם ולא מקבלים את ההכרה ושתיים המטופלים העולים אשר זקוקים לפסיכולוגים שמדברים צרפתית או את שפתם לא יכולים לקבל שירות ומענה
ז'רמי זרביב:
     אנחנו צריכים שוב את עזרתכם
עודד פורר:
מה החסם?
ז'רמי זרביב:
הקריטריונים לא ברורים ולכן מוותרים אז חסר כוח אדם עכשיו ואנחנו מפסידים כוח אדם כי אין שום שינוי
עודד פורר:
קלאודיה תגובה?
קלאודיה כץ:
יש לנו כאן נציגה
אביגל מילסון-דגן:
להבנתנו הקריטריונים ברורים ומפורסמים באתר, יחד עם זאת - - -
עודד פורר:
בשפה הצרפתית?
אביגל מילסון-דגן:
בכמה שפות, בישיבה הקודמת הצעתי שיפנו אלי באופן אישי, נתתי את המייל כדי שנוכל לבחון ביחד ולהבין ולא קיבלתי שום פניה, אם אני אקבל פנייה אני אוכל לעבור עליה ולהבין על מה מדובר
אביגל מילסון-דגן:
 כל עוד אני לא מקבלת פניה אני לא אוכל לדעת על מה מדובר ולא אוכל לטפל בזה
עודד פורר:
מה שאני מבקש זה שתפנו בבקשה עם העתק לוועדה, וגם תשובות שיינתנו, אביגל, תתנו עם העתק לוועדה
אסתר בלום:
תודה רבה, שלום לכולם, אני רק אציין בנושא הזה שאחד החסמים הגדולים הוא שהוועדה מבקשת סילבוס מפורט של הלימודים ולא מסתפקת בכותרות ובגיליון הציונים אנשים שלמדו לפני יותר משלושים שנה לא מצליחים - - -
אביגל מילסון-דגן:
את מדברת על פסיכולוגים?
עודד פורר:
תעשו את זה בצורה מסודרת ונוכל להתייחס לזה
אביגל מילסון-דגן:
אנשים פונים מהרבה ארצות עם הרבה בעיות ואנחנו נותנים הרבה פתרונות אישיים, כלומר אנחנו בודקים איש-איש פניה-פניה ולכן אני מציעה שתפנו וננסה לבדוק
אסתר בלום:
כמה נושאים, עברה קריאה טרומית של החוק של הפדולוגים, אנחנו יודעים שבהחלטת ממשלה היה כתוב פודיאטרים אבל אנחנו גם יודעים שהפדולוגים נכללו באותה תקופה גם בתוך החוק הזה, לצערנו הרב זה נפלט ברגע האחרון, אני אשמח לשמוע מפרופסור יציב איך זה מתקדם כי אני יודעת שזה כבר עבר שלב מאוד מאוד חשוב ונשמח לשמוע על זה
אסתר בלום:
     לגבי הפסיכולוגים והוצאות תרגום, קלאודיה, אני אשמח מאוד לראות איזה תיק של תואר שני כאשר משרד הבריאות מבקש סילבוסים מסתכם ב-3,000 ש"ח
אביגל מילסון-דגן:
אנחנו לא מבקשים יותר סילבוסים מתורגמים בתרגום עם אישור נוטריוני
אסתר בלום:
התרגום גם עולה כסף, בכל מקרה התיקים שמגיעים אלי זה בממוצע 8,000-16,000 ש"ח אדרבא שעכשיו משרד הבריאות מבקש, אני יכולה להעביר את ההוצאות אני אעביר לכם, להוסיף דרישה של הכרה של התואר השני שזה עולה עוד קצת כסף
אסתר בלום:
      לעניין רופאי השיניים אני כן אציין שהתמחות של רופאי שינים אנחנו מדברים על אנשים—
אביגל מילסון-דגן:
זה מה שמשרדים מבקשים מכם?
אסתר בלום:
כן צריך גם להגיש רמה של תואר שני וגם תוכן הלימודים שזה בשביל הרישיון והמשך ההתמחות
אסתר בלום:
 בשביל לקבל את האישור של השקילה בתואר שני צריך להוציא עוד בערך 600-800 ש"חל כדי לקבל עותק של כל המסמכים שהנוטריון עשה
אסתר בלום:
     אז כל זה מתווסף ובסופו של דבר אנחנו מגיעים לערך של 8,000 ש"ח
עודד פורר:
אני אתייחס לזה
אסתר בלום:
לגבי רופאי שיניים, התמחויות של רופאי שינים, אני כן רוצה להגיד לכם שכל העולים מצרפת שהגישו בקשה, אף פעם לא קיבלו הכרה, אני מכירה רק שתיים לפני כעשרים שנים, וכרגע יש אנשים שמחכים לתשובה אחרי שנתיים שהגישו בקשה, זה פשוט לא יאמן
אביגל מילסון-דגן:
את מדברת על פה ולסת נכון?
אסתר בלום:
לא אני מדברת על התמחויות אחרות ברפואת שיניים, אורתודנטיה, מקצועות אחרים
אלעד רום:
אני רוצה להגיד בהקשר למה שאסיה אמרה קודם, הבעיה של ריכוז הנתונים מכל המשרדים, בדקתי במערך הדיגיטלי תוך כדי הדיון, יש מנגנון חיפוש שנקרא אירועי חיים: דירה, מעבר דירה, כל מיני שלבים בחיים
אלעד רום:
 אין היום אירוע חיים שנקרא קליטה ועלייה, ברגע שיהיה כזה הם מרכזים את הנתונים הרלוונטיים שם מכל משרדי הממשלה
עודד פורר:
זה במערך הדיגיטלי?
אלעד רום:
כן, אז אפשר להניע את התהליך הזה
עודד פורר:
זה נושא מצוין שאם הייתה ועדת מנכ"לים שמתכנסת אחד לכמה זמן, כנראה שזה היה עולה שם
עודד פורר:
 רונן פוקסמן בבקשה
רונן הופמן:
כן, אז בכמה נקודות אני רוצה להתייחס למה שידידי יוחנן מגבהים אמר, הסיפור של עמותות העולים שנכנסות
רונן הופמן:
 כידוע, המגזר השלישי נכנס כשיש ואקום במגזר הראשון, אני חושב שכמות עמותות העולים שמתעסקות בנושא רישוי מקצועות הבריאות מצביעה על ואקום קצת גדול וזה קצת עצוב ואנחנו בקשר כל הזמן עם האגף הנהדר של פרופסור יציב וחגי, הם פשוט בתת כוח אדם
רונן הופמן:
      ומה שיוחנן דיבר על ליווי, אין היום כרגע לצערנו המוקד לא מאויש בשפות או לפחות לא בצורה מספקת
רונן הופמן:
 אם עולה רוצה לדעת איפה התיק שלו נמצא בשלב הרישוי, לא קיים, הוא חייב להתקשר אלינו אנחנו סוג של נתקשר לחגי ולעובדות הנהדרות שלו, נבקש טובה, אם יסכימו יגידו אם לא הם ישלחו אותו למוקד ואז הוא נכס ללופ של המוקד
רונן הופמן:
     הנושא של ההסתדרות לרפואת שיניים, בפקודות רופאי השיניים יש סעיף מפורש שמדבר על פטור מהתמחות, משום מה ההסתדרות לרפואת שיניים כמו שצוין פה זה גילדה, ומנסים לשמור על עצמם, הם לא נותנים לאף אחד להיכנס, ואם צריך לשנות חקיקה - -
עודד פורר:
יש פה נציג של הסתדרות רופאי השיניים?
רונן הופמן:
- - צריך לתפוס את השור בקרניו ולשנות
רונן הופמן:
 אבל לדעתי, אני לא משפטן, אבל התייעצנו עם משפטנים הנושא הזה קיים ואפשר הכול להנחת דעתו של המנהל
רונן הופמן:
     נושא שלישי שמאוד חשוב לי וצר לי שהוא לא עולה פה זה נושא הסיעוד, אני חושב שכל המשתתפים פה יסכימו איתי שכיום לקבל הכרה כאחות או אח מחו"ל זה המקצוע שהכי קשה לקבל בו הכרה במשק הישראלי לעולה
עודד פורר:
זה בתחום טיפולך פרופסור יציב?
רונן הופמן:
לא זה מנהל הסיעוד
רונן הופמן:
     לדעתי זה חבל כי זה כן היה בהחלטה הקודמת אבל פה לא הייתה התייחסות אני חושב שצריך לזמן על זה דיון כי זה נושא בוער וכואב
רונן הופמן:
      דבר אחרון שקשור לאולפנים, אדוני היו"ר אני יודע שזה נושא שאתה מאוד מאוד עסוק בו, כרגע יש לא מעט מקצועות שדורשים מבחן עברית ואנחנו פה בלופ כפול, מקצועות גדולים ונדרשים שלא יכולים לקבל, לי עכשיו יש בתיבת הדואר האלקטרוני שתי עולות קלינאיות תקשורת שנבחנו ופשוט מחכות לתוצאת הבחינה
עודד פורר:
התוצאות גם לוקח זמן?
רונן הופמן:
התוצאות לוקחות בין חודש לשלושה חודשים אלא אם כן מבקשים בקשה אישית ממעוז, שעוזר מאוד אבל זאת לא הדרך
חגי זילברמן:
אני רק רוצה לעדכן שבדקתי והטפסים, טפסי הערעור ויתר הטפסים תורגמו לשפות כפי שביקשתם בדיון הקודם אז זה בוצע
שאול יציב:
להתייחס למה שרונן והאחרים אמרו, קודם כל ישנו הנושא של הפדולוגים שהועלה כאן
שאול יציב:
 צריך להבין הפדולוגים זה מקצוע שהוא ייחודי לצרפת ואותם בוגרים שלמדו בצרפת כמה שנים ובאו לארץ אין להם תואר אקדמי
שאול יציב:
 וזה בעצם הייתה הבעיה העיקרית בכל הדיונים שהיו עד עכשיו כי בחוק מקצועות הבריאות משנת 2008 כל מקצועות הבריאות שקיימים כיום הם מקצועות אקדמיים וזה עקרון שמשרד הבריאות שמר עליו לאורך כל השנים וגם היום
שאול יציב:
     ישנם כל מיני ניסיונות לפצח את העניין הזה אבל בסך הכל זה מאוד חשוב שמקצועות הבריאות באמת בעלי חשיבות עליונה בריאות הציבור, שהעוסקים בו יהיו כאלה שבאמת עברו
שאול יציב:
     זאת הייתה בעיה, למרות שאני מוכרח להגיד שבדקתי את הסילבוס של הפדולוגים, אין הבדלים מהפודיאטרים, ההבדלים לא כל כך גדולים
עודד פורר:
לא צריך לרדת לרזולוציה הזו
שאול יציב:
בסדר, לא ניכנס לזה, אבל בכל אופן יש פה בעיה עם הנושא הזה, אני קיימתי בימים האחרונים ישיבות
שאול יציב:
 יש חברי כנסת שמנסים לקדם את זה, אני נפגש איתם בעוד כמה ימים, אנחנו מנסים למצוא איזשהו פתרון מכיוון שלאנשים האלו אין תואר אקדמי, האם אפשר נניח ליצור חוק נפרד עבורם
עודד פורר:
לא נעים לי לומר, מנסים למצוא לסיפור הזה פתרון 15 שנה, צריך ליצר איזשהו פתרון ביניים כי ברור שיש פער בין המדינות, רק אף אחד לא מוכן לעשות את זה כי לא רוצים לאפשר לאנשים להיכנס לתוך המערכת הזו ובזה נגמר הסיפור, זה אותו סיפור ברופאי שינים, פדולוגים פודיאטרים, משאירים את האנשים תלויים ועומדים סלח לי פרופסור יציב, יותר מדי זמן, עוד חוק ועוד פעם חוזרים והכנסת מתפזרת וחוזרת מתפזרת וחוזרת, הסיפור הזה זה סיפור שהיה אפשר לפתור אותו לפני עשר שנים
עודד פורר:
     אני הגשתי הצעת חוק בשנת 2016 לקחתי את כל התקנות שלא תיקנו והבאתי אותם בחקיקה
שאול יציב:
אז מה הייתה הצעה? להכניס אותם לחוק מקצועות הבריאות בלי תואר אקדמי?
עודד פורר:
כן, צריך לייצר חריגים, אין מה לעשות
קלאודיה כץ:
כן, כמו שיש תיקון 4 לחוק גם בלי תואר אקדמי
שאול יציב:
זה יצור תקדים שכשיש באזור החמישה עשר - - - שמחכים להיכנס
קלאודיה כץ:
התקדים קיים פרופסור יציב
עודד פורר:
יכול להיות שמגיע להם צריך לבחון את זה, אני לא אומר שלא מגיע להם, יכול להיות שמגיע להם, העולם מתעדכן, אי אפשר להישאר במקום, יש פה כל מיני מקצועות, יש עוד מקצועות שנכנסים לתחום יש אנשים שבאים לפה מכל העולם
עודד פורר:
     יש דברים שאין אותם פה, אין פה הכשרה של פדולוגים ופודיאטרים
שאול יציב:
כל הפודיאטרים שנמצאים פה במדינת ישראל זה כאלו שעשו את ההתמחות בחו"ל
עודד פורר:
שולחים לי תמונות מתוך אתר משרד הבריאות, לא תורגם הערעורים והטפסים, אין אפשרות אין תרגום
מיכל אבגנים:
צריך לציין שבעקבות החקיקה של הפודיאטרים הפדולוגים נפגעו והם כבר עכשיו לא יכולים - - -
שאול יציב:
אני אומר, כל הצעה, אני עושה כל מאמץ אבל העיקרון של להכניס אותם לחוק מקצועות הבריאות זה תקדים שיש בערך 20 מקצועות שמחכים רק - - -
עודד פורר:
מה יקרה? תכניס את הפדולוגים לחוק
שאול יציב:
אפשר לעשות חוק נפרד
עודד פורר:
בסדר תעשה חוק נפרד, משרד הבריאות צריך לעשות את זה, זה לא צריך להיות בהצעות חוק פרטיות שנגררות
עודד פורר:
 משרד הבריאות יודע שיש בעיה של פדולוגים הוא מעביר חקיקה ממשלתית, לוקח שלושה חודשים, לא כמו שצריכים פתאום לסדר משהו ומעבירים ב - 24 שעות, שלושה חודשים ומסיימים בלי ועדות בכנסת ובלי דיונים ועוד פעם באים ומתלוננים ועוד פעם עונים את אותם תשובות ושואלים אותן השאלות, אותו דבר
עודד פורר:
     סלח לי, אני כבר די חסר סבלנות לעניין הזה, מאז שאני בתוך המערכת הציבורית מאז שאני מנכ"ל משרד הקליטה, מאז ועד היום הכול אותו דבר וזה עוד היה לפני
עודד פורר:
     סליחה
שאול יציב:
לאחרונה היה דיון משותף של שני המשרדים עלייה וקליטה ומשרד הבריאות עם המנכ"לים, והשר
שאול יציב:
 וסוכם באופן עקרוני שבאמת יהיה תקן ייעודי, ייחודי לעולים בתוך האגף שלנו שיעסוק אך ורק בנושא העולים
שאול יציב:
 הדבר הזה יקל במידה רבה
עודד פורר:
מתי זה יקרה?
שאול יציב:
יש הסכמה, אם היה תלוי בי היה קורה מחר אבל זה תלוי בהסכמה ובפרוצדורות שקשורות בהסכמה הזו
עודד פורר:
יש לי בקשה מנציבות שירות המדינה, מאחר וסוכם בין השרים על תקן, ממשרד הבריאות או משרד הקליטה, אפשר למנות כבר עכשיו ממלא מקום, עד שיעשו את כל הליכי הגיוס, ממלא מקום מבחוץ, יש פרקטיקה כזאת בנציבות שירות המדינה, הנושא הזה הוא קריטי, אנשים תלויים ועומדים
עודד פורר:
     אני מבקש לבחון את זה, אני רוצה לסכם את הדיון, ראשית, המצב לא טוב וגם לא נראה שהוא משתפר
עודד פורר:
 אני מרגיש שאנחנו מדיון לדיון עוסקים באותן הבעיות עם אותן התשובות, אני חייב לציין לטובה את משרד העבודה שבאמת הדברים נעשו שם, תורגמו הדברים שביקשנו, בוצעו בקשות שביקשנו, תמיד יהיו בעיות, אני רק מצפה שמדיון לדיון נדון בבעיות אחרות, אנחנו דנים כל פעם באותן בעיות וזה חזור על עצמו
עודד פורר:
     מסר למשרד העלייה והקליטה, לא סביר בעיני שלפני ארבעה חודשים הוועדה פונה בבקשה לכנס ועדת מנכ"לים, כעבור חודש השר חוזר אלינו בתשובה שהוא הורה למנכ"ל לכנס את ועדת המנכ"לים ובאים פה לדיון שלושה חודשים אחר כך והוועדה עדיין לא כונסה, זה אינטרס לא שלי, זה אינטרס של משרד הקליטה לכנס את הוועדה הזו
עודד פורר:
     זאת החלטה ממשלה שמשרד הקליטה קידם בזמנו מתוך הבנה שכשישבו מנכ"לים או דרג בכיר שהמנכ"ל מינה בתוך המשרד כדי לפתור את הבעיות האלו הן יפתרו, זה מה שזה עושה, זה מה שזה עשה, זה מה שזה יעשה היום, זה אינטרס שלכם לכנס את הוועדה
עודד פורר:
     אני רוצה תשובה היום מתי הוועדה הזו מכונסת, זאת העבודה של המשרד זאת לא עבודה של אף אחד מהמשרדים האחרים זאת עבודה של משרד העלייה והקליטה קודם כל ושם אני מבקש גם שיהיה דיון על מימון והקלה בתרגומים כחסם מאוד מאוד משמעותי בהכרה בתואר
עודד פורר:
      צריך להבין שעצם ההכרה בתואר מייצרת את הפלטפורמה לעולה לקבל מקום לתעסוקה
עודד פורר:
     הסתדרות רופאי השיניים וכל הסיפור של רפואת שיניים גם מונח לפתחו של משרד העלייה והקליטה, בסוף יש משרד ממשלתי יש מנכ"ל הוא יכול לזמן אליו הוא יכול לקרוא אליו ממשרד הבריאות את הבכירים , זה התפקיד של משרד העלייה והקליטה, לתכלל את כל האירוע הזה, ולדחוף את משרד הבריאות ואז אנחנו נבוא אליכם לעזר
עודד פורר:
     אני מבקש לפנות למערך הדיגיטלי הלאומי, אחד על אפשרות תרגום מעבר לעברית, אנגלית וערבית, והדבר הנוסף זה ליצר, תעזור לנו אחר כך בניסוח, בנושא הזה שנקרא אירוע חיים במערך הדיגיטלי את הדבר הזה שנקרא קליטה מה שיאפשר לאחד את כל התחומים וכל המשרדים תחת מקום אחד
עודד פורר:
     אגף התעסוקה במשרד הקליטה, אני לא יודע כמה כנסים יש לחשיפת מידע לעולים, לדעתי אחד בשנה, זה אולי לא מספיק
קלאודיה כץ:
עשינו פעם אחת בשנה ועכשיו נוכח מספר כדול של עולים עשינו רק השנה מעל עשרה כנסים, כולל כנס של גבהים שאנחנו חלק ממנו, ובינריים זה מה שאנחנו עושים
קלאודיה כץ:
 נעשה לרופאים, לאחיות, לפסיכולוגים, לעורכי דין וממשיכים
קלאודיה כץ:
     כל עולה חדש שמגיע מאחר שיש עומס בלשכות, ומאחר ויש את כל עניין העברית אנחנו החלטנו לעשות את זה כוובינר, לוקחים מתוך המערכת את כל העולים ועושים לזה מעקב
עודד פורר:
אני מבקש לקבוע דיון להכרה בעורכי דין עולים, וספציפית ננסה לפתור גם את הבעיה הזאת, אפשר להוסיף גם את רואי החשבון
עודד פורר:
 הם מקצועות דומים
עודד פורר:
     אני מבקש רונן, שתעביר לנו בנושא הסיעוד חומר שנבין בדיוק איפה חסמים
קריאה:
זה משרד המשפטים
עודד פורר:
רק שנראה איפה זה עומד אם צריך דיון או פניה בכתב סביב זה, לצערי שוב אנחנו שומעים על העברית כחסם במובן של האולפנים, אנחנו עוקבים אחר הנושא הזה, צריך להוציא פניה למשרד החינוך להעביר תוצאות בטווח הזמן המיידי, אין סיבה שתוצאות ייקחו שלושה חודשה חודשים
עודד פורר:
     תודה, הדיון הזה נעול
עודד פורר:
שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הדיון בנושא תקציבי עידוד עלייה וסטטוס פעילות הגלובאל סנטר
עודד פורר:
 הדיון הזה מתקיים בהמשך גם לדיון שקיימנו כאן עם שר העלייה והקליטה שקצת עסק בנושא הזה, וסוגיות שעלו משם ואמירות שלו שאנחנו נבחן אותן כאן, ובנוסף גם לגבי כתבה שפורסמה ב"ישראל היום" שכותרתה "מהפך בתקצוב עלייה: במקום רוסיה ואוקראינה – צרפת וארצות הברית"
עודד פורר:
 אגב, לכאורה, כאילו תקצבו לפני כן ביתר את רוסיה ואוקראינה בתחום של עידוד עלייה, שכספים לעידוד עלייה ממדינות חבר העמים לשעבר יופנו עכשיו לעידוד עולים מהמערב
עודד פורר:
 הסיבות לכך הן ירידה מהעלייה מהאזור לצד זינוק בעלייה מאוקראינה ורוסיה בשל הלחימה
עודד פורר:
 המדיניות החדשה מיושמת על ידי "אופק ישראל"
עודד פורר:
 במשרד הקליטה סבורים כי לא קיים צורך לעודד עלייה ממדינות דוברות רוסית, ושבשנים האחרונות, כך אומרים במשרד העלייה והקליטה, כנראה לא פעלה מדינת ישראל לעידוד עלייה מארצות המערב
עודד פורר:
 הסוכנות ומשרד העלייה והקליטה לא השקיעו לעידוד עלייה מארצות הברית ומצרפת, דווקא למרות העובדה שמארצות אלה קיימת ירידה עקבית בממדי העלייה
עודד פורר:
     אז אני קצת נכנסתי לנתונים
עודד פורר:
 אז קודם כל נדבר על הנתונים שבהם משרד העלייה תומך בארגונים מעודדי עלייה
עודד פורר:
 אז אמרתי בואו נראה, אמרתי שהרי הולכים לעשות מהפך
עודד פורר:
 זאת אומרת, שכנראה שבשנים קודמות, בארגונים מעודדי עלייה, משרד העלייה והקליטה תמך בעשרות מיליונים בעלייה ממדינות ברית המועצות לשעבר וממש בקושי תמך בעלייה מארצות הברית ובעלייה מצרפת
עודד פורר:
 את הנתונים את מכירה בוודאי, אלה, אבל אני מסתכל אז אני מסתכל אם תקציב התמיכות לארגונים מעודדי עלייה בשנת 2021 היה 14,317,621 שקלים, מתוכו 11,240194 תוקצבו לארגון "נפש בנפש" שמעודד עלייה מארצות הברית, לא מרוסיה או אוקראינה
עודד פורר:
 1,487,317 לקליטת "קהילות ישראל", זה לדעתי, אם אני צודק, עלייה מצרפת
עודד פורר:
 נכון? עלייה מצרפת
עודד פורר:
 "גבהים" – 966,000, גם זה, רוב העולים, במובן הזה, מצרפת
עודד פורר:
 בפדרציה הציונית של דרום אפריקה – 623,000
עודד פורר:
 לא מצאתי ארגון מעודד עלייה ממדינות חבר העמים לשעבר, כפי שהשר אמר, אז אמרתי שנלך אולי ל-2020, יכול להיות לפני כן עודדו ביתר את הארגונים גם כן מהמדינות האלה
עודד פורר:
 אז, אגב, המשרד תמך ב-18,762,589 שקלים בעידוד עלייה, מתוכם 12,600,000 ל"נפש בנפש", 3,480,789 לקרן לידידות
עודד פורר:
 הקרן לידידות, לדעתי, עסקה בהבאת עולים מאוקראינה
עודד פורר:
 לשם הלך התקציב
עודד פורר:
 זאת הפעם היחידה, אגב, שראיתי תקציב לטובת העניין הזה
עודד פורר:
 1,220,000 לקליטת "קהילות ישראל", שוב, זה צרפת
עודד פורר:
 913,000 ל"גבהים", וכחצי מיליון שקל לדרום אפריקה
עודד פורר:
      2019, תקציב עידוד עלייה היה 14,445,000
עודד פורר:
 13,000,000 ל"נפש בנפש" מארצות הברית, ו-1,235,000 לצרפת, ו-210,000 שקלים לדרום אפריקה
עודד פורר:
 אין תקציב למדינות ברית המועצות לשעבר
עודד פורר:
 2018, אמרתי שאולי כשמפלגות אחרות בקואליציה, משרד הקליטה, אולי אז תמכו הרבה בזה, 16,787,000 - 15,000,000 מתוכם לארצות הברית, 1,430,000 לצרפת, 192,000 לדרום אפריקה
עודד פורר:
 וכנ"ל גם ב-2017 – 19,000,000 תקציב לעידוד עלייה, כש-17,000,000 ממנו לארצות הברית, 1,350,000 לצרפת, 450,000 עוד עמותה שעוסקת בעידוד עלייה בצרפת, ו-193,000 מדרום אפריקה
עודד פורר:
 זה התקציב של משרד העלייה והקליטה לעידוד עלייה
עודד פורר:
 תכף אנחנו נשמע, כי נמצאים פה חברת "אופק", מהם בדיוק את התקציבים ואיך בדיוק הייתה החלוקה, כי הבנתי שעד עכשיו כנראה לא עודדו עלייה מארצות הברית ומצרפת, אלא רק ממדינות חבר העמים
עודד פורר:
 אז לפחות, המשרד, בתמיכות שלו, לא פעל כך
עודד פורר:
 אפילו לא צריך לשנות מדיניות
עודד פורר:
 חברת "אופק", יכול להיות ששם הכל היה על זה
עודד פורר:
 ניתן, בבקשה, לסוכנות היהודית את גלובאל סנטר, ואז חברת "אופק"
עודד פורר:
 או שאתם רוצים קודם "אופק"? אני ביקשתי דיון גם על הגלובאל, נראה לי שנעשה אותו אחרי שנעסוק בתקציבים של עידוד העלייה
עודד פורר:
 שמעון, בבקשה
שמעון בן-שלמה:
צהרים טובים, אדוני יושב הראש
שמעון בן-שלמה:
 אם אתה רוצה תקציבים של "אופק" משנים 2016, בעצם 2016-2017 תוקצב לכמה, שאז זה היה 8 מדינות, 12,750,000 שקלים
שמעון בן-שלמה:
 ב-2018 8,600,000
שמעון בן-שלמה:
 ב-2019 9,050,000
שמעון בן-שלמה:
 ב-2020 4,852,000
שמעון בן-שלמה:
 ב-2021 4,210,000
שמעון בן-שלמה:
 ב-2022 9,456,000
שמעון בן-שלמה:
 ב-2023 3,840,000
שמעון בן-שלמה:
 לצרפת
עודד פורר:
ב-2023, מ-9 מיליון ירד ל-3 מיליון?
שמעון בן-שלמה:
זה התקציב, אדוני
אלעזר שטרן:
למה זה התקציב?
עודד פורר:
עידוד עלייה ממדינות חבר העמים
אלעזר שטרן:
כל חבר העמים יחד?
שמעון בן-שלמה:
כל חבר העמים והמדינות העוטפות
אלעזר שטרן:
אין תקציבים נוספים מעבר, אולי לפחות לאור המלחמה, אין - - -
שמעון בן-שלמה:
אלה התקציבים של חברת ""אופק ישראלי"" - - -
עודד פורר:
אני הצגתי קודם את התקציבים של משרד העלייה והקליטה לארגונים מעודדי עלייה
אלעזר שטרן:
כן, אני שמעתי
שמעון בן-שלמה:
הסוכנות יכולה אולי - - -
שמעון כהן:
מעל 50 מיליון דולר הושקעו עד היום בכל התהליך של העלייה לאור המלחמה
שמעון כהן:
 מתרומות
עודד פורר:
מה לגבי מדינות אחרות?
שמעון כהן:
לגבי צרפת, ב-2016-2017 היה 10,300,000
שמעון כהן:
 ב-2018 7,756,000
שמעון כהן:
 ב-2019 6,440,000
שמעון כהן:
 ב-2020 3,930,000
עודד פורר:
אני חושב שב-2020 תקציבים ירדו בגלל הקורונה
שמעון כהן:
בגלל הקורונה, כן
שמעון כהן:
 הכל הפך להיות מקוון
שמעון כהן:
ב-2021 4,290,000
שמעון כהן:
 ב-2022 7,400,000
שמעון כהן:
 ב-2023 10,700,000
עודד פורר:
כמה לתקציב 2024, אגב?
שמעון כהן:
זה אותו דבר, זה כפול
שמעון כהן:
 מה שאמרתי על 2023, הוא 2024
עודד פורר:
נכון, גם זה ל-2024
אלעזר שטרן:
יש איזה נתון באיזשהו מקום, גם אם הוא נמדד לאורך קצת יותר זמן, להשקעה "פר קפיטה" (לכל איש ואיש) של עולה?
שמעון כהן:
 יש את זה, אבל לא כאן
שמעון כהן:
 אם תרצו, אני אשלח לכם מסודר
אלעזר שטרן:
אתם חושבים שזה משמעותי?
שמעון כהן:
ברור
אלעזר שטרן:
אז למה זה, למה צריך לבקש?
שמעון כהן:
כי לא ביקשו שנציג את זה פה
אלעזר שטרן:
סתם אני אומר, אני חושב שלכם יש אינטרס להציג את זה
שמעון כהן:
אין לי את זה כאן
שמעון כהן:
 אני צריך להביא את הנתונים, זה לא כאן
אלעזר שטרן:
 אני לא מבקש שעכשיו תציג
שמעון כהן:
אין בעיה, בכיף, אני בשמחה אעביר
אלעזר שטרן:
אני רק אומר, אני שמח לשמוע שמצד אחד אתם מודדים את עצמכם גם ככה, אני מקווה
שמעון כהן:
יש גם לזה מחקרים, בנושא הזה
אלעזר שטרן:
אבל אני חושב, לא משנה, כשמדברים על כסף וכשמדברים על מספרים, אז אני חושב שמספר טריוויאלי, כשאנחנו צריכים לשאול את עצמנו, כמו ששואלים בהרבה דברים, השקעה "פר קפיטה"
אלעזר שטרן:
 זאת אומרת, יכול להיות שבצרפת או בארצות הברית בשנים האלה, אני יודע שיש עוד הרבה דברים שמשפיעים, לא רק הכסף בתוך אצלכם או הכסף שהמדינה השקיעה או מה שאנחנו רוצים, אבל גם זה סוג של מדד שיכול, אפשר ללמוד ממנו
שמעון כהן:
מסכים איתך
שמעון כהן:
 אדוני יושב הראש, אתה רוצה שאני אמשיך את שאר המדינות?
עודד פורר:
כן, כן, בבקשה
שמעון כהן:
לגבי ארגנטינה, אז ב-2016-2017 היה 2,070,000
שמעון כהן:
 ב-2018 1,790,000
שמעון כהן:
 ב-2019 1,800,000
שמעון כהן:
 ב-2020 1,700,000
שמעון כהן:
 ב-2021 1,860,000
שמעון כהן:
 ב-2022 3,540,000 כי הכנסנו גם את מרכז אמריקה
שמעון כהן:
 וב-2023 זה 3,400,000
שמעון כהן:
 לגבי ברזיל, זה 900,000 ב-2016-2017
שמעון כהן:
 1,100,000 ב-2018
שמעון כהן:
 1,250,000 ב-2019
שמעון כהן:
 ב-2020 725,000
עודד פורר:
בסדר, זה כבר
שמעון כהן:
אם אתה רוצה, אנחנו נגיש לך את המספרים
עודד פורר:
התמיכה בגרעיני צבר, היא לא נכללת בארגונים מעודדי עלייה, נכון? זה בנפרד
עודד פורר:
 אתם עדיין תומכים? באיזה סכום?
אלה סבן:
יש לנו את תוכנית צבר שזה להביא - - -
אלעזר שטרן:
בני יורדים
עודד פורר:
לא, לא רק
עודד פורר:
 לא רק
אלה סבן:
לאו דווקא
אלה סבן:
 לאו דווקא
אלעזר שטרן:
אבל ככה זה נקרא
אלה סבן:
זה בערך בין 5 ל-6 מיליון בשנה
עודד פורר:
שזה, הרוב בארצות הברית, או כמעט אך ורק?
אלה סבן:
לא, לא רק
אלה סבן:
 ברור שלא
אלה סבן:
 יש אוסטרליה, יש מכל המדינות
עודד פורר:
ביחס, כמה מארצות הברית?
אלה סבן:
אני לא יכולה לשלוף לך, אבל כמובן שהיחס הוא יותר גדול מארצות הברית, מגיעים יותר חניכים משם
אלה סבן:
 ויש את תוכנית "איתנו", זה אנשים שעשו כאן - - -
אלעזר שטרן:
רגע, אפשר מילה על צבר? זה צופים?
עודד פורר:
 צבר זה צופים
אלה סבן:
קודם כל, צופים מפעילה את זה, ומביאה צעירים - - -
אלעזר שטרן:
לא, את זה אני מכיר, כמובן גם את צבר
אלעזר שטרן:
 אני רק רציתי לוודא שזה לא השתנה
אלעזר שטרן:
 זאת אומרת - - -
עודד פורר:
זה מה שהכרת, כן
אלעזר שטרן:
זה צופים
אלה סבן:
 יש תוכנית נוספת שהיא לא צבר, היא "איתנו", שזה לבני ישראלים או אנשים שעשו עלייה ועשו כאן שנה אולפן או "מסע" או כל תוכנית שהיא, ורוצים להתגייס לצה"ל, וגם הצופים מכניסים אותם לתוכנית כמו צבר, רק בארץ לא בחו"ל
אלעזר שטרן:
 צבר, מתי, מישהו שעלה מכוח צבר, יש לו ליווי לתוך הצבא, נכון? אבל הוא מפוזר בכל הצבא?
אלה סבן:
איזה תפקיד שהוא בוחר
אלעזר שטרן:
זה מה שאני מתכוון
אלעזר שטרן:
 אבל, יש לו ליווי - - -
אלה סבן:
לא, לא
אלה סבן:
 גם במהלך השירות שלו, יש להם ליווי
עודד פורר:
גם במהלך השירות הצבאי - - -
אלעזר שטרן:
אני יודע, אני יודע
אלעזר שטרן:
 ישיבות, אני יודע שיש להם את הרבנים שלהם
אלעזר שטרן:
 אני שאלתי שאלה אחרת
אלעזר שטרן:
 מחזיקים אותם כקבוצה, נותנים להם העשרה בארץ, לפני שהם מתגייסים
אלה סבן:
יש להם בין 3 ל-5 סמינרים בחו"ל, שמכשירים אותם, מגיע ראש מיטב, ונותן להם את האופציות שיש בצבא
אלה סבן:
כשהם מגיעים לארץ, הם מתקבצים שלושה חודשים או בקיבוץ או - - -
אלעזר שטרן:
בסדר, בסדר
אלעזר שטרן:
 את זה הבנתי, בסדר, אני מכיר
אלה סבן:
יש להם הכנה, ואחר כך כל אחד מתפזר
אלה סבן:
 אבל, הם עדיין חוזרים לאותו קיבוץ בסופי שבוע, ואותה קבוצה גרעינית נמצאת איתם עד סוף השירות, כולל הליווי של הקיבוץ
אלעזר שטרן:
לאותו קיבוץ? ולא מפזרים אותם לקיבוצים אחרים?
אלה סבן:
 כשהם מגיעים לגרעין, אותו גרעין נמצא באותו קיבוץ עד לסוף השירות
אלעזר שטרן:
טוב
עודד פורר:
 משהו נוסף, שמעון?
שמעון כהן:
התקציבים הם בעצם משקפים את היכולת שלנו להגיע לכמה שיותר קהלים
שמעון כהן:
 שינוי המגמה במשרד, כמו שהציג השר, משתקף גם בתקציבים שלנו
שמעון כהן:
 זהו
עודד פורר:
שי, גלובאל, תציג את הנתונים גם
שי פלבר:
אני ארוץ מהר
עודד פורר:
אולי תיתן איזה שתי מילים על הגלובאל למי שיושב פה ולא יודע מה זה
שי פלבר:
2008, דידי ארזי, זכרונו לברכה, חבר חבר הנאמנים של הסוכנות היהודית, בא בהצעה לסוכנות שבמקום פריסה בלתי נגמרת בשטח, שליחים, ולטרטר את מועמדי העלייה "בוא תחזור, תביא מסמך, תביא טופס" וכו' – להקים מרכז שירות לקוחות גלובאלי שישב בארץ בחמש שפות, ולמעשה רוב התהליך הבירוקרטי יוכל להינתן במענה טלפוני, בשליחת מסמכים, ורק כשאתה מגיע לשלבים הסופיים שלו אתה מגיע לתהליך הסופי
שי פלבר:
 זה חסך הרבה מאוד כוח אדם, וחסך בעיקר בתהליכי השיפור לחוויית הלקוח
שי פלבר:
 צריך גם לומר שלאור הזמן, גם הגלובאל נותן שירותים נוספים, לא רק תהליך הזכאות, אלא גם מטפל בנושאים שקשורים לייעוץ לעלייה, הכנה לעלייה ולקראת הקליטה, ואני אתייחס לזה בשמחה רבה
שי פלבר:
 אז נתחיל רגע דקה - - -
אלעזר שטרן:
רגע, איך זה מתכתב עם "נפש בנפש"?
שי פלבר:
"נפש בנפש" בהסכם עם הסוכנות היהודית - - -
אלעזר שטרן:
בצפון אמריקה
שי פלבר:
בלבד
שי פלבר:
 כך שכל עבודת עידוד העלייה וההכנה אליה מתבצע באמצעות "נפש בנפש"
שי פלבר:
 תהליך הזכאות, קרי קביעה מי יכול לעלות לארץ, מבוצע באמצעות הסוכנות היהודית
שי פלבר:
 יש לנו ממשק משותף, נקרא "גולדה"
אלעזר שטרן:
 עכשיו דיברת רק על צפון אמריקה?
שי פלבר:
רק על צפון אמריקה, בלבד
אלעזר שטרן:
והחלוקה שאמרת עכשיו היא רק בצפון אמריקה, במקומות אחרים הגלובאל עושה גם את מה ש"נפש בנפש" עושה בצפון אמריקה
שי פלבר:
הגלובאל והמשרדים שלנו בשטח, למעט, אגב, חמ"ע (חבר המדינות העצמאיות)
שי פלבר:
 בחמ"ע אנחנו עושים המון פעילויות אבל הזכאות נקבעת על ידי נתיב
שי פלבר:
 בסדר?
שי פלבר:
אז קודם כל תראו את הפריסה שלנו בכל העולם
שי פלבר:
 צריך להגיד רגע, פורסים מעל 66 מדינות וערים ברחבי העולם, והגלובאל משרת, מן הסתם, את כולם
שי פלבר:
 הגלובאל עובד שישה ימים בשבוע
שי פלבר:
 צריך להגיד, במהלך המלחמה באוקראינה, למשל, הוא עבד גם בימי שבת, הוא עבד גם בחגים, בימי שישי כמו שצריך במשמרות
שי פלבר:
 קו חינם מכל העולם, אתה יכול להתקשר ולקבל שירות בשפות כפי שמופיעות כאן
שי פלבר:
 אז מה אנחנו עושים בגלובאל? קודם כל אנחנו נותנים מידע כללי