GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יבגני סובה:
 בוא תגיד לנו בבקשה מה רצית במצגת?
יעקב אורי:
אני אמשיך כי אני לא רואה את המצגת
יעקב אורי:
 המצב הנוכחי הוא בסדר גמור, כל מה שגרנית יכולה לעשות היא עושה
יעקב אורי:
 זאת אומרת, יש לנו המשך לשפירא רק לשנתיים, יש לנו קמ"ע ב' לחמש שנים, ויש לנו עכשיו תוכנית חדשה שזה משרד הקליטה , ות"ת ואוניברסיטה
יעקב אורי:
 כל התוכניות האלה כן מאפשרות לקלוט אנשים
יעקב אורי:
      עכשיו, במפורט, אם אנחנו מדברים על שפירא, בשפירא עכשיו אני צריך להצהיר ולמצוא כסף, לא אני, אני מדבר על כל הפרופסורים, כמעט 100,000 שקלים רק לשנה הראשונה
יעקב אורי:
 מאיפה אני יכול למצוא את הכסף הזה? כי בממוצע פרופסורים באוניברסיטאות שלנו, יש להם גרנטים לשנה, נגיד ככה, אחרי מע"מ אחרי תקורה וכו' 300
יעקב אורי:
 איך?      עכשיו, אם אנחנו מדברים על השנה השנייה, אני חייב כבר להציע ולמצוא 140,000 שקלים לתמיכה, זה כבר נותן לנו קושי אפילו בשפירא לקלוט מדענים עולים
יעקב אורי:
 עכשיו עוברים לקמ"ע ב', שאתה יודע שזו קמ"ע טוב מאוד למדענים מצוינים, ואני יודע שהיא עובדת וכבר במשך כמעט 12 שנים או 10 שנים נקלטו, אני חושב, משהו כמו 40, אולי קצת יותר מדענים באוניברסיטאות
יעקב אורי:
 קודם הם גם היו קשורים למוסדות, אבל אחר כך ניתן להעביר אותם לאוניברסיטאות
יבגני סובה:
אוקיי, מה ההצעה שלך כרגע חוץ ממה שאמרת לגבי מה שאתה מציע? תן לנו עוד הצעה ואנחנו נעבור לשמוע את נציגי האוניברסיטאות
יעקב אורי:
ההצעה שלי בשקף האחרון שעדיין אני לא רואה אותו, גם תן לי בבקשה עוד דקה
יבגני סובה:
לא, אין לנו זמן אני מצטער, כי ב-11:00 נגמר הדיון כי יש מליאה, ולכן אני רוצה לשמוע נציגי אוניברסיטאות
יבגני סובה:
 תן לנו בבקשה בדקה מה ההצעה שלך חוץ ממה שאמרת?
יעקב אורי:
ההצעה שלי היא קודם כל להמשיך את שפירא, רק להוריד את התמיכה שהפרופסורים שנותנים, זו בלתי אפשרית התוכנית הזאת
יעקב אורי:
 ב' להמשיך את התוכנית של האוניברסיטה וות"ת ומשרד הקליטה רק להגדיל את מספר התקנים, כי עכשיו האו באמת זניח
יעקב אורי:
 אצלי שבע פוסט-דוקים בארצות הברית שרוצים לחזור לארץ, אין מקום אפילו - - -position
יעקב אורי:
 ב' שגם יש לנו, נגיד ככה, בשקף האחרון, עוד פעם לקיים את תוכנית הקמ"ע שהייתה
יעקב אורי:
 זה הייתה קמ"ע מצוינת, ואם זה יהיה הקמ"ע הזאת, יש לנו צ'אנס
יבגני סובה:
כמו הראשונה, כמו המקורית?
יעקב אורי:
כן
יבגני סובה:
אוקיי, זה מה שאמרתי לפניך כשאני מבקש שאנחנו נשב עם הנציגים של ות"ת ועם הנציגים של משרד הקליטה, ואנחנו נראה כיצד אפשר לעשות
יבגני סובה:
 תודה רבה לך פרופסור קארסיק, תודה
יבגני סובה:
 אני רוצה לעבור לנציגים של האוניברסיטאות אוניברסיטת תל אביב מי הנציגים?
דפנה שמילוביץ':
אני דפי, דפנה, נעים להכיר
יבגני סובה:
קודם כל יש לך תשובה לטענות ששמענו פה? לגבי הקליטה הישירה של האוניברסיטה? דפנה מה התפקיד שלך?
דפנה שמילוביץ':
דפנה שמילוביץ' אני בין היתר מטפלת גם בנושא של קליטה
דפנה שמילוביץ':
 אני יכולה להגיד שבחודש האחרון אנחנו באוניברסיטת תל אביב קלטנו במסגרת מה שאתם קוראים לו שפירא, משהו כמו 25 מדענים
דפנה שמילוביץ':
 זה נכון שיש בשנה-שנה וחצי אחרונות יש עליה משמעותית, כפי שכולנו יודעים לאור הנסיבות
דפנה שמילוביץ':
      ה-25 האלו נקלטו באמת חלקם על מלגות, זאת אומרת דוקטורנטים ופוסטים בראשית דרכם, והשאר בהעסקה
דפנה שמילוביץ':
 אני בעצם מצטרפת, הייתי אומרת, לפרופסור חנין בעיקר, אנחנו רואים שהמצוקה העיקרית היא בתחום חברה ורוח, שם אין תקציבים לקלוט אותם מהצד של האוניברסיטה
דפנה שמילוביץ':
 מאוד מאוד קשה לתת להם מענה
דפנה שמילוביץ':
 בתחום של המדעים המדויקים, רפואה, יש באמת יותר גרנטים, אז קצת יותר פשוט
יבגני סובה:
טוב, לרפואה יש גם תקציב נפרד, 26 מיליון נכון? זה מה ששמענו בדיון הקודם
דפנה שמילוביץ':
לא, רופאים, אני מדברת על מדענים
יבגני סובה:
יש תקצוב של 26 מיליון ל-870 רופאים בכלל?
קריאה:
זה משהו אחר
יבגני סובה:
אני יודע זה לא מדענים, אני אומר כשאומרים את המילה רופאים, מתכוונים לא רופא רופא אלא רופא בתחום המדע
דפנה שמילוביץ':
שהוא גם חוקר, שהוא משלב
יבגני סובה:
שהוא גם חוקר, אוקיי, אז זה לא קשור לתקציב ההוא של 26 מיליון? אוקיי
דפנה שמילוביץ':
לא
יבגני סובה:
אז אמרת שקלטתם 25? כמה מהם מקבלים את הסיוע שלכם?
עזרא זינגר:
כולם
עזרא זינגר:
 כל מי שנקלט אצלנו מקבל סיוע
יבגני סובה:
מתוך 28 קלטתם 25?
דפנה שמילוביץ':
לא, אנחנו מדברים על כמה
דפנה שמילוביץ':
 שוב, 28 אני חושבת שהתייחסת לתוכנית המיוחדת?
יבגני סובה:
נכון, 25 בשפירא
עזרא זינגר:
נכון
דפנה שמילוביץ':
25 בתל אביב בחודש האחרון
דפנה שמילוביץ':
 אני רוצה ששוב היו עוד כמה לא יודעת להגיד לך, עשרות, אבל לדעתי בחודשים האחרונים באוניברסיטה כמה וכמה, לא מעטים אצלנו, ושוב, השאלה היותר מעניינת היא אחד, מה עושים באמת עם התחומים שלא זוכים לתמיכה ובאמת אין להם תקציבים? ושנית, מה יקרה אחרי שלוש שנים? האם נוכל באמת לייצר להם תקנים באוניברסיטה כדי לאפשר אריכות ימים? מה שנקרא, ימים יגידו
דפנה שמילוביץ':
 אנחנו כן נשמח לראות, אנחנו יודעים שהחוקרים שנקלטו בקמ"ע א' זה כמובן סיפור אחר
דפנה שמילוביץ':
 אני מכירה בצורך לייצר תוכנית חדשה שמתמודדת עם המציאות
דפנה שמילוביץ':
 אני גם מכירה בעובדה ששוב, אף אחד לא תכנן את המלחמה הזאת, ולתת מענה שככה לוקח דקה
יבגני סובה:
יש לך תשובה לגבי מה שפרופסור קארסיק אמר לגבי הגדלת תקנים? זה בכלל הפרק בתכנון? בכל זאת, האוכלוסייה גדלה, מספר הסטודנטים עולה
יבגני סובה:
 אני זוכר כשהייתי סטודנט היו 260,000 היום זה 400,000 סטודנטים
יבגני סובה:
 אז תגידו מה קורה עם זה? מה קורה אצלכם?
דפנה שמילוביץ':
זה, הייתי אומרת, beyond my scope - - - מתמודדות איתם
יבגני סובה:
צריכה לבוא יוזמה מהאוניברסיטה השאלה אם אתם?
דפנה שמילוביץ':
אני מאמינה שיש
דפנה שמילוביץ':
 יש תמיד צורך בתקנים נוספים, גם לחוקרים לצורך העניין, inhouse שגדלים
דפנה שמילוביץ':
 זו כבר שאלה אחרת שלא קשורה לעולים
יבגני סובה:
תודה דפנה, בוא נעבור לפרופסור זיניגרט
יבגני סובה:
 קודם כל אני שמח לראות אותך, מה שלומך? אתה עדיין בתפקיד או שכבר לא?
מיכאל חזני:
לא, סיימתי
יבגני סובה:
אבל עדיין מייצג בכבוד את אוניברסיטת אריאל?
מיכאל חזני:
אני כבר סיפרתי לגרנית שאני בניגוד לשניים האחרים ממדינות אחרות, לא רוצה שמות בגלל שזה מסוכן היום, עזבתי את התפקיד
יבגני סובה:
עזבת את התפקיד? טוב תגיד לנו מה התובנות שלך מהדיון ומה אפשר לשפר? קודם כל תציג את עצמך
מיכאל חזני:
כן
מיכאל חזני:
 אני הייתי מ-2008 ועד 2020 יותר מידי שנים, אני לא אומר כמה שנים הייתי רקטור האוניברסיטה וזכיתי לעבוד עם משרד הקליטה
מיכאל חזני:
 קודם עם עומרי, היום עם גרנית, זה ממש תענוג לעבוד
מיכאל חזני:
 אני רוצה להגיד מילה אחת שאני לא אשכח להגיד, יבגני, לגבי הרעיון המעולה הזה של לעשות ישיבה, וצריך להזמין לישיבה הזאת אנשי אוניברסיטאות
מיכאל חזני:
ובעיקר בעלי תפקידים
יבגני סובה:
אתה מוכן להשתתף בישיבה הזאת?
מיכאל חזני:
אני מוכן
יבגני סובה:
אז הנה כבר אחד יש
מיכאל חזני:
אני מוכן להשתתף, אבל קודם כל אני צריך לשאול את הרקטור שלי, שאם הוא יסכים אני אשתתף
יבגני סובה:
תגיד שקיבלת אישור מוועדת העלייה והקליטה להשתתף שם, זה בסדר
מיכאל חזני:
אני אשכנע אותו
מיכאל חזני:
 למה אני אומר את זה? בגלל מה שאמר פרופסור קארסיק שזה דבר שקורה באוניברסיטאות, אני יכול להגיד שבאוניברסיטה שלנו לא קורה דבר כזה
מיכאל חזני:
 אצלו יש מתכונת מיוחדת, אצלנו נקלטים והאוניברסיטה משתתפת, וכל האנשים שהיו בקמ"ע א' נקלטו באוניברסיטה אני רוצה להזכיר את פרופסור נאמן
יבגני סובה:
יש לך מספר כמה מקמ"ע א' שנקלט? יכול להיות שהמספרים קטנים אז קל לכם, אבל יש פה מספרים גדולים
יבגני סובה:
 אז כמה? יש לך מספר כמה נקלטו מקמ"ע א'?
מיכאל חזני:
אני לא יכול להגיד בדיוק, אבל זה בסביבות 40
יבגני סובה:
בסביבות 40 איש, כלומר כמה עשרות?
מיכאל חזני:
כמה עשרות כן
מיכאל חזני:
 כי בנינו את זה עם כיוון עם מי שהיה פרופסור נאמן פעם, שהוא הציע את הדבר הזה
מיכאל חזני:
 הרעיון היה שהאוניברסיטה קולטת אנשים אחר כך, לא נשארים שלוש שנים ושולחים אותם
מיכאל חזני:
 ואני רוצה כאן להשתמש במילה אחת, לקצר כי רוב הדברים כבר נאמרו
מיכאל חזני:
 אני רוצה להשתמש במילה המשכיות, זה היה הרעיון
מיכאל חזני:
 בגלל ששפירא, על שם ברוך שפירא זכרו לברכה, מה שהיה בתוכנית לא היו דרישות מאוד גבוהות לקבלה לתוכנית הזאת, זאת אומרת, באים מדענים ואומרים יש פוטנציאל בבן אדם הזה, בוא נקלוט אותו
מיכאל חזני:
 אבל מה זה פוטנציאל? או שהוא ממשיך במחקר או שהוא עובר לתוכנית הבאה
מיכאל חזני:
 התוכנית הבאה הייתה תוכנית גלעדי, זכרו לברכה, על שם פרופסור אלעזר גלעדי, והרעיון היה מעולה
מיכאל חזני:
 זאת אומרת, לחלק מכאן כבר היה סינון
יבגני סובה:
זאת אומרת שאני אבין מה אתה אומר, סיימת שפירא ואחר כך אתה עובר לגלעדי?
מיכאל חזני:
כן, בסינון כבר לגלעדי
מיכאל חזני:
 זאת אומרת לא כולם, זה לא אוטומטית
מיכאל חזני:
 זאת אומרת בן אדם שעובר לגלעדי הוא כבר הפגין את היכולת לעבוד במחקר
יבגני סובה:
אבל היום אין גלעדי, אז מה עושה הבן אדם שסיים שפירא?
מיכאל חזני:
אז זו הבעיה, שעכשיו יש את התוכנית החדשה הזאת, שזה לא בדיוק מה שהיה, כיוון ששם הייתה הכוונה לקלוט
יבגני סובה:
עכשיו הכוונה לקמ"ע 2?
מיכאל חזני:
לא, אני רוצה להגיד, לגבי תוכנית קמ"ע ב', אני חושב שהרעיון היה מעולה, והמדענים נקלטו
מיכאל חזני:
 אנחנו קלטנו הרבה מדענים, אני חושב שאנחנו יותר מהאוניברסיטאות האחרות קולטים, ולזה יש סיבה, אני אגיד בסוף, ומאוד מרוצים מזה, ואנשים באמת מתקדמים ונותנים ממש תרומה ענקית למחקר ברמה הבינלאומית
מיכאל חזני:
 אבל זה באמת כמו שאומרים, בפינצטה בוחרים את האנשים האלה
מיכאל חזני:
 אלו אנשים ברמה, אומרים מצוינות, אני אומר שזה מעבר למצוינות, זה בן אדם שהוא כבר חוקר
יבגני סובה:
הבנתי, בקיצור, היום אין משהו שמתקרב לגלעדי וזו הבעיה מבחינתך?
יבגני סובה:
כי אנשים מסיימים שפירא ולא מצליחים להמשיך כי אין משהו שדומה לגלעדי?
מיכאל חזני:
נכון
יבגני סובה:
זה המענה שצריך לתת
מיכאל חזני:
 עכשיו עוד דבר אחד, אם אני לא טועה אז ככה זה היה שקמ"ע ב' התנאי היה שבן אדם יכול להתחרות ולהתקבל לקמ"ע ב' אם הוא לא היה בשום תוכנית אחרת
מיכאל חזני:
 אתם רואים מה אנחנו רואים כאן? שאם הוא מגיע מוכן ברמה גבוהה, המדען, אז אנחנו מקבלים אותו
מיכאל חזני:
 אם מתוך אלו שהגיעו קודם, עם פוטנציאל, והם בשלוש-חמש שנים הוכיחו שהם מדענים ברמה בינלאומית, אין להם דרך לתוכנית הזאת
מיכאל חזני:
      זה הדבר השני שאני מציע לשים לב לדבר הזה, שצריכה להיות כאן, אני שוב נותן את הדגש על המילה המשכיות, צריכה להיות דרך איך להגיע לדבר הזה? זה כבר תלוי במדען
מיכאל חזני:
 אם הוא מוכן, ואם הוא יכול, ואם הוא יוכיח, הולך
מיכאל חזני:
 אבל הצורה היום היא צורה פורמלית, זאת אומרת אתה לא יכול להיות בתוכנית הזאת כי היית שם, אתה לא יכול להיות פה כי היית פה, זו הבעיה המרכזית
יבגני סובה:
ומי שלא השתתף באף תוכנית, הוא לא יכול בעצם לגשת לקמ"ע ב' נכון?
קריאה:
יכול, מי שהשתתף בעבר בתוכנית לא יכול
מיכאל חזני:
רק מי שלא השתתף
מיכאל חזני:
 מי שהשתתף בתוכנית אחרת, לא יכול
מיכאל חזני:
 ואני אומר, יש בן אדם שסיים שפירא
יבגני סובה:
אז להיפך, אז צריך כן לבדוק אפשרות לפתוח למי שהשתתף?
עזרא זינגר:
בעיקרון אין כפל סיוע
עזרא זינגר:
 נכון להיום מי שהיה בסיוע, לצורך העניין הסיוע הרגיל שלנו, מה שנקרא שפירא, לא יכול להיות מוגש אחרי שלוש שנים לקמ"ע ב'
מיכאל חזני:
אבל כאן ההפסד
מיכאל חזני:
 בן האדם מסיים ורואים שהוא ממש כוכב, ומאבדים אותו בגלל שהוא לא יכול, הוא הולך לרחוב
יבגני סובה:
אוקיי, טוב, פרופסור זיניגרד תודה רבה
מיכאל חזני:
דבר אחרון שאני רוצה להגיד, ממש מילה אחת
מיכאל חזני:
 למה אצלנו אנחנו בנינו את התוכנית הזו? בגלל שהיינו, היה לי גם זכות להשתתף בבניית האוניברסיטה, והיו חוסר תקנים, וגם היום בחלק מהמקצועות אנחנו יכולים לקלוט אנשים
מיכאל חזני:
 אני אמרתי שיש כמה מקצועות שעשרות אני יכול לקלוט
מיכאל חזני:
 וזה מה שצריך לדבר עם האוניברסיטאות ולהסתכל על הנקודות הספציפיות במקצועות, אבל צריכים להשתתף אנשים שקובעים את המדיניות באוניברסיטאות
יבגני סובה:
אני חייב להגיד שאתם דוגמה מיוחדת כי אוניברסיטת אריאל ממשיכה להתפתח, אז יכול להיות שקל לכם להתפתח ואז בעצם לקלוט, מאשר להכניס לתקנים הקיימים במחלקות הקיימות
יבגני סובה:
 אז זו דוגמה לטובה
יבגני סובה:
 נציגים של מכון ויצמן, יש? בבקשה ממש שלוש דקות
סימה טמיר:
קוראים לי סימה טמיר, אני המזכירה האקדמית של מכון ויצמן למדע, אני נכנסתי לתפקיד רק לאחרונה, אז לכן אין לי את הפרספקטיבה ההיסטורית
יבגני סובה:
לאיזה תפקיד נכנסת?
סימה טמיר:
המזכיר האקדמי
סימה טמיר:
 להוסיף בקצרה על מה שנאמר כאן, אין לי הרבה, מעבר ללחזק באמת את העניין הזה של קמ"ע ב'
סימה טמיר:
 יש מקום בהחלט לשקול קצת להקל על הקריטריונים וקצת אולי להגמיש, את הקריטריונים, כי מבחינתנו למשל, אם אנחנו מדברים על מדענים בכירים הנושא של גיל 45, יש לנו הרבה מדענים שהם צעירים מזה ויכולים להתאים לתוכנית, ובאמת הגיעו במסגרת אותו פרויקט חירום, ואנחנו, המכון, עושה את מירב המאמצים לקלוט את מי שמעוניין
סימה טמיר:
      הרבה מהאנשים שהגיעו באמת עשו עלייה, קיבלו תעודת עולה, ובאמת נמצאים אצלנו בצנרת
סימה טמיר:
 רק לאחרונה שר הקליטה ביקר במכון ונפגש עם גרנית הייתה שם וקבוצה מאוד גדולה במשרד הקליטה
סימה טמיר:
 מעל 30 מדענים עולים שנקלטו אצלנו
יבגני סובה:
בשנה האחרונה? או בכלל?
סימה טמיר:
לא, לאורך כל
סימה טמיר:
 המספרים אצלנו יותר גדולים, פשוט חלקם בכנסים, חלקם לא יכלו להשתתף
סימה טמיר:
 בתוכנית הסיוע האחרונה בערך שמונה מדענים קיבלנו אצלנו את סיוע החירום, ויש לנו כ-15 מדענים כרגע בתוכנית שפירא
סימה טמיר:
 המכון באמת אחרי שלוש שנים עושה את מירב המאמצים להמשיך בהעסקה שלהם
סימה טמיר:
 אני חושבת שאם באמת תוכלו, באמת להשפיע על מקבלי ההחלטות, להקל על הקריטריונים
יבגני סובה:
אוקיי את זה אני גם אציין בסיכום של דבריי
יבגני סובה:
 יש לך עוד משהו להוסיף מעבר?
סימה טמיר:
רק בשורה האחרונה, אלמלא הקליטה, ואלמלא המדענים העולים, המדע במדינת ישראל היה נראה אחרת
לאוניד דינביץ':
סליחה, עוד כמה מילים
יבגני סובה:
חברי, פרופסור דינביץ'
יבגני סובה:
 יש לי עוד שבע דקות, אני מצטער אנחנו נקיים דיון נוסף עד סוף המושב, בנושא הזה, ואנחנו נעשה את הדיון הזה, אז בבקשה תן סיכום דברייך ואנחנו נעבור
לאוניד דינביץ':
(דבריו מתורגמים סימולטנית מרוסית לעברית ע"י שלומית אבינח)
יבגני סובה:
לא, אין לנו זמן עכשיו בנושא הזה
יבגני סובה:
 אנחנו נתעסק בנושא הזה בדיון הבא
יבגני סובה:
 פרופסור דינביץ' תן לי לנהל את הישיבה בבקשה
יבגני סובה:
 אנחנו נמשיך בהמשך בדיונים האחרונים
יבגני סובה:
 ז'אנה את רוצה להגיד עוד כמה משפטים?
אברהם שרנופולסקי:
שלום לכולם, בזמנו, ביוזמתו של פרופסור דינביץ' במשרד העלייה והקליטה, הובטח פרויקט בשם פעילות למען מדענים עולים
אברהם שרנופולסקי:
 מטרת הפרויקט לעזור למדענים, מהנדסים ומומחים עולים להשתלב בחברה הישראלית במדע ובתעשייה הישראלית
אברהם שרנופולסקי:
 סכום הפרויקט 1
אברהם שרנופולסקי:
2 מיליון שקלים
אברהם שרנופולסקי:
 בפרויקט השתתפו בתי טכנולוגיה ומרכזי מדע בעשר הערים הגדולות
אברהם שרנופולסקי:
      הפרויקט היה מוצלח, אני אביא לך כמה דוגמאות
אברהם שרנופולסקי:
 למשל, בירושלים אנחנו הגשנו עשרות פרויקטים בחממות טכנולוגיות ובמשרד הביטחון
אברהם שרנופולסקי:
 אנחנו פיתחנו חומר תוסף תזונה, עכשיו הוא מיוצר במפעלים באוקראינה
אברהם שרנופולסקי:
 אנחנו פיתחנו ופרסמנו מילון של פרופסור ברוך פדולסקי באתרי אינטרנט וכו'
אברהם שרנופולסקי:
 משנת 2013 הפרויקט בוטל משום שהיועץ המשפטי של משרד העלייה והקליטה אסר לסמן בהסכמים עם העיריות תקציבים לפרויקט בכל עיר, לא נתן אפשרות לסמן את התקציב, ומשנת 2013, הפרויקט לא עובד
אברהם שרנופולסקי:
 10 שנים אנחנו לא קיבלנו שום גרוש
יבגני סובה:
תודה, אברהם אני פשוט חייב לציין את זה בסיכום ולפני הישיבה הבאה, אחרת לא יהיה שווה כל הדיון הזה
יבגני סובה:
 תודה רבה לך ד"ר אברהם שרנופולסקי, תודה על הדברים שלך
יבגני סובה:
 אתה יודע שגם הלשכה שלי פתוחה בפניך, ותמיד, אתה יודע, להגיע
יבגני סובה:
     אני אומר ככה, תראו, שלומית אנחנו נתקרב לסיום כי יש לנו עוד שלוש דקות ואנחנו חייבים לסיים
יבגני סובה:
 תראו, אני רוצה להגיד קודם כל כמה דברים לפני הסיכום ככה להוסיף מעצמי
יבגני סובה:
 אנחנו בערך לפני שנה ושלושה חודשים, כשהתחילה המלחמה, אז היינו בקואליציה, הבנו את גודל האירוע ואמרנו שמדינת ישראל נמצאת פה בפני אירוע שלא היה מקום המדינה, וחזינו נכון, חזינו בעצם מספר גדול של העולים, זה הגיע ל-66,000 אנשים
יבגני סובה:
      כבר אז דיברנו על כך שצריך להיערך מבחינת הקליטה שלהם
יבגני סובה:
 וקליטה זה לא רק משרד הקליטה מבחינת הדיור או הסיוע לשכר דירה, אלא גם הכנה מבחינת המשק, ולגרום לאנשים האלה לתרום למשק הישראלי כפי שתרמו רופאים, מהנדסים, מורים, בשנות ה-90'
יבגני סובה:
 ואני רואה את ההשתתפות של האקדמיה, האוניברסיטאות, כחלק נכבד וחשוב, כי בלי האוניברסיטאות, בלי האקדמיה אין לנו את ההתקדמות הזאת, בטח בשנת 2023
יבגני סובה:
      לכן מה שאני מבקש קודם כל שהנציגים של האוניברסיטאות יעבירו לנו הצעות לזה, אל תחכו לדיון בוועדה בשביל לשבת ולהצדיק כל מיני דברים
יבגני סובה:
 תבואו, תיזמו את זה
יבגני סובה:
 קלטתם מכון ויצמן, אוניברסיטת אריאל, פרופסור זיניגרד, אוניברסיטת תל אביב תתחילו ליזום דברים
יבגני סובה:
 אם אתם רואים שיש משהו שאתם רוצים לקלוט ולא מסתדר, תבואו למשרד העלייה והקליטה, יש פה דלת פתוחה והקשבה
יבגני סובה:
      לגבי דיון משותף בין הות"ת למשרד העלייה והקליטה, אני מתקרב לסיכום, אז אנחנו אמרנו שהפגישה הזאת תתקיים, ואני מבקש שתחליטו אתם איפה היא תתקיים, אצלכם או אצלכם, המקום זה לא משנה
יבגני סובה:
 אני מבקש שתזמינו לפגישה הזאת נציגים של האוניברסיטאות, מי שאתם מוצאים לנכון, אם אתם חושבים שיש מקום לאנשים כמו פרופסור זיניגרד, בוודאי שתזמינו
יבגני סובה:
 לא צריך להפוך את זה לאירוע גדול, אלא אירוע מצומצם שיאפשר באמת לקבל החלטות אופרטיביות, ולצאת, לא יודע אם לצאת מהקופסה כי בכל זאת אנחנו לא בקופסה, אבל קצת להגדיל את הראש בהתאם למצב, אני אגדיר את זה בצורה כזאת, כי כפי שאנחנו שמענו בדיון, הכניסה לתוכנית קמ"ע ב' היא עדיין מוגבלת מבחינת התנאים אז לשקול לבדוק את זה, אליכם, אליכם, אני מנסה פה באמת לראות את הגורם המאשר
יבגני סובה:
      ברור, הפחתת הגיל זה הדבר העיקרי פה בעניין הזה, אם אפשר לעשות את זה זמנית, בכנסת נהוג להגיד כהוראת שעה, כן? לא חייבים להעביר כל חוק, אבל מעבירים את זה כהוראת שעה שנה-שנתיים-שלוש רואים אם זה עובד? מצוין, לא עובד? חוזרים למקור
יבגני סובה:
 גם זה בסדר
יבגני סובה:
      ועדת העלייה והקליטה בראשותו של עודד פורר תקיים ישיבת ועדה בנושא, אני לא יודע לקבוע מתי אבל שעודד יקבע, אם זה במושב הקיץ אז אנחנו נשמח לקיים בסוף יולי במושב הקיץ
יבגני סובה:
 אמרתי לגבי אוניברסיטאות לקבל החלטה אסטרטגית
יבגני סובה:
 בנוסף, להנגיש את הקריטריונים של קמ"ע ב', וכמו שאמרתי, בסיום ממש להתייחס לאירוע הגדול הזה של הגעת העולים, מדענים, שכלל לא תכננו להגיע, הם נמצאים בארץ, אני אגלה לכם סוד, חלקם אפילו עוד לא קיבלו אפילו תעודת זהות, נמצאים בסטטוס שינוי מעמד
יבגני סובה:
 אבל אם אנחנו נעביר להם מסר שמדינת ישראל מוכנה לקלוט אותם, שאוניברסיטאות ומכללות מוכנות לקלוט אותם, אז בוודאי שהם יתרמו למדע, וכך אנחנו נוכל לתרום להם
יבגני סובה:
 חברים, אני סוגר את הישיבה הזאת ותקבלו עדכון בהמשך
יבגני סובה:
 תודה רבה לכל המשתתפים
עודד פורר:
בוקר טוב, היום נעסוק בנושא תשלומי פנסיה לזכאים מרוסיה וקשיים בהעברת כספים ורכוש לעולים חדשים מרוסיה, מדובר בישיבת המשך ודיון מעקב של שתי ישיבות שקיימנו בנושא בחודש פברואר
עודד פורר:
      דיברנו על הקושי בהעברת כספים מרוסיה לזכאי פנסיה שחיים בישראל, חלקם קיבלו פנסיות דרך ביטוח לאומי וחלקם מקבלים ישירות מקרנות הפנסיה ברוסיה, אנחנו מדברים על הערכה של כ-57,000 זכאים לפנסיות, שמתוכם כ-17,000 קיבלו את הפנסיה דרך הביטוח הלאומי מתוקף האמנה בין מדינת ישראל והפדרציה הרוסית בדבר שיתוף פעולה בתחום הסוציאלי, אמנה שנחתמה בשנת 2017
עודד פורר:
     הכספים למעלה משנה לא מגיעים לזכאים, אני אחלק את שתי הקבוצות, ראשית אני אתייחס לקבוצה שהייתה מקבלת את הכסף מביטוח לאומי, כ-17,000 זכאים
עודד פורר:
     בכנסת ה-24, החליט שר האוצר דאז אביגדור ליברמן לפנות למוסד ביטוח לאומי ולהפעיל את הסמכות בסעיף מספר תשע לחוק הביטוח הלאומי, כך שלאחר התייעצות עם וועדת עבודה ורווחה יוענקו הכספים לזכאים, והממשלה תשפה את המוסד בעד הסכומים שישולמו, צריך להבין שמדובר בסדר גודל של כשישה מיליון שקלים בשנה, כך לפי הערכה
עודד פורר:
     אנחנו פנינו מהוועדה לשר האוצר ולוועדת העבודה והרווחה כדי שיממשו את ההסכם, ההסכם לא יצא לפועל בגלל מערכת הבחירות וועדת ההסכמות אז בזמנו לא הסכימה להוציא את ההסכם לפועל, אני פניתי לשר האוצר וביקשתי שימנה נציג מטעמו שיאחד את כל הנושא הזה, אני לא קיבלתי תשובה רשמית, את קיבלת? לא, אף אחד מאיתנו לא קיבל
עודד פורר:
     כנראה שהנושא הזה לא כל כך מעניין את משרד האוצר, אבל מבלי לצטט, נאמר לנו אוף דה-רקורד שאולי השלטונות ברוסיה לא יראו בעין יפה שיעבירו את הכספים וישפו, מה שאומר שמשאירים כאן כ-17,000 זכאים, תוהים ועומדים על תקציב שקיים במדינת ישראל, ואנחנו מדברים על האוכלוסייה שהכי זקוקה לכסף, וההתקפלות הזו גם מצד ממשלת רוסיה כן תראה בעין יפה או לא תראה בעין יפה, תשלמו לאנשים את הכסף, את החשבונות המדיניים תעשו אחר כך, לא מצליח להבין את מערכת קבלת ההחלטות חוץ מהעובדה לשיטת הממשלה הזו, שאם יש למישהו מבטא רוסי כנראה הוא נמצא בתחתית שרשרת המזון עבורם מבחינת ההתייחסות, אם בכלל
עודד פורר:
     אני לא ארפה מהנושא הזה, אני פונה לאגף תקציבים, אני לא מצליח להבין איפה משרד הקליטה והעלייה בעניין הזה שטיפל בזמנו בסיפור, כ-17,000 איש, שיש את הפתרון איך להעביר להם את הפנסיות, מי שלא יודע מדובר במאות שקלים לכל זכאי, שעבורם מאות השקלים הללו הם עולם ומלואו
עודד פורר:
     כאן נמצא ההבדל בין תשלום חשמל, תרופות ומזון, זו פשוט התעמרות של הממשלה באוכלוסייה הזו לא פחות, עלינו לא מקובל, גם התשובה הזו שממשלת רוסיה אולי לא תראה בעין יפה את ההעברה דרך ביטוח לאומי, חשבתי שיש לממשלה הזו עמוד שדרה או חוסן לאומי, מה זו ההתקפלות הזו? יושבים כאן כ-17,000 קשישים שזכאים לפנסיה של מאות שקלים, לממשלה יש את הדרך לשלם לה והיא לא משלמת כי אולי מישהו אחר שחייב להם את הכסף לא יראה את זה בעין יפה? תסגרו את ההתחשבנות שלכם אחר כך מול ממשלת רוסיה, שערורייה שאין כדוגמתה בעיניי
עודד פורר:
     בנוסף, ישנה את הבעיה שכ-40,000 זכאים אינם מקבלים את הפנסיה שלהם בגלל בעיות בנקאיות, נציג משרד החוץ כרגע הודיע שלא יגיע לדיון, להם הייתה צריכה להיות עבודה מאוד משמעותית מול הקורספונדנטים שאמור לעשות את ההעברה של הכספים האלו, אבל אני כן אבקש לשמוע פה לגבי ההבהרות וכמה בנקים באופן יזום ביצעו פנייה למקבלי הפנסיות כדי שיעשו בקשה להעברה באירו כי הבנו שהעברה באירו עוברת בקלות יותר, וכמובן שננסה למצוא את הפתרונות לגבי בעלי העסקים שרוצים לבוא לכאן ולא יכולים לעבוד אל מול המערכת הבנקאית שנוקטת הרבה פעמים באפס סיכון
עודד פורר:
     נפתח את הדיון, משרד האוצר, בבקשה
דניאל בלנגה:
דניאל בלנגה, אגף תקציבים, אני אשמח להגיב על החלק הראשון שאמרת לגבי הפנסיות
דניאל בלנגה:
     נכון, בממשלה הקודמת כבר הוקצה תקציב לרבעון השני של שנת 2022 שהוא הרבעון הראשון שהזכאים לא קיבלו את הפנסיות מתוך מחשבה שהדבר הזה יינתן כמקדמות, וברגע שיוסרו הסנקציות או שיצליחו להגיע להסדר עם קרן הפנסיה הרוסית נוכל לקבל את הכסף חזרה מהרוסים, הממשלה הזו גם החליטה לקדם את הנושא, הצהרנו גם בוועדה שאנחנו מקדמים את התיקון הזה
דניאל בלנגה:
      זמן קצר לאחר הדיון שהיה בוועדה קיבלנו אינדיקציה מממשלת רוסיה שהיא לא רואה בעין יפה את העובדה שאנחנו משלמים מקדמות, ככל הנראה הם לא יתייחסו לזה כמקדמות ולא ישלמו את הכסף בחזרה אם וכאשר יוסרו הסנקציות וברגע שקיבלנו את האינדיקציה הזו, הבנו שאין לנו הצדקה משפטית או מקצועית לתת דווקא לקבוצת האוכלוסייה הזו ולא לשאר האנשים שאנחנו יודעים שהם מקבלים פנסיות שלא דרך ביטוח לאומי או דרך מדינות אחרות, למה דווקא רק לאוכלוסייה הזו? במקרה וזה נוח לביטוח לאומי לתת להם, לתת רק להם ולא לשאר האנשים, זו הסיבה הראשונה
דניאל בלנגה:
     הסיבה השנייה היא יחסינו מול קרן הפנסיה הרוסית, לכן נכון לעת עתה עצרנו את הקידום של הדברים
עודד פורר:
נכון להקריב את אותם 17,000 זכאים לטובת קרן הפנסיה הרוסית, לא ידעתי שממשלת ישראל כל כך מתכופפת בפני משרד האוצר של רוסיה, טוב לדעת
עודד פורר:
     האמת שהיא מתכופפת בפני כל כך הרבה אחרים, אז גם בפני משרד האוצר של רוסיה היא תתכופף, אין לי ספק
עודד פורר:
     התייחסויות, ביטוח לאומי, בבקשה
עדנה ליימן:
עדנה ליימן, האמת היא שאני זרוע מבצעת ומה שדניאל אמר אני רק יכולה להוסיף שלא הייתה שום החלטה לשלם לכן לא שילמנו כלום עד כה, ואין לי שום דרך לעקוף את ההחלטות שניתנות פה, יש פה את משרד - - -
עודד פורר:
את יודעת להגיד לי כמה זכאים מתוך 17,000 זכאים הלכו לעולמם בשנה וחצי האחרונות?
עדנה ליימן:
לא, לא נתבקשתי לבדוק לכן אני - - -
עודד פורר:
אתם יכולים להשיג את הנתונים?
עדנה ליימן:
כן, אנחנו יכולים לבדוק ביחס לתשלום שהיה בפברואר 2022 כמה מהם כבר לא בין החיים
עודד פורר:
אני אשמח אם תוכלו להעביר את הנתונים האלו לוועדה
עדנה ליימן:
אין שום בעיה
עודד פורר:
כי זה בעצם מה שכנראה לא מבינים במשרד האוצר, האנשים בסוף חייהם ונותנים להם לגווע באיטיות, כבוד זה משהו שכבר ממזמן לא נמצא במערכת
רויטל קיסר סטויה:
קודם כל בוקר טוב, אני כן אומר בפתיח ואמרתי גם בדיונים הקודמים, בנק ישראל והפיקוח על הבנקים רואה חשיבות אדירה כדי שהכספים יעברו, אני אתייחס ברשותך יו"ר הוועדה לפנסיות ולאחר מכן אתייחס לסוגיה השנייה של חשבונות והעברות הכספים
רויטל קיסר סטויה:
     אכן, מאמצע 2022 ראינו שהפנסיות לא מועברות לאנשים, אך הם לא נעצרו על ידי המערכת הבנקאית הן לא הגיעו לבנקים, אבל החל מהרבעון הרביעי של 2022 אנחנו כן רואים מסלול של העברת כספים באירו ואני אתן קצת מספרים
רויטל קיסר סטויה:
     בערב הלחימה יש לנו כ-15,000 זכאים שמקבלים פעם ברבעון כ-10 מיליון דולר, ברבעון הרביעי של שנת 2022 כ-2,600 זכאים קיבלו פנסיות, סדר גודל של כשישה מיליוני אירו, החל מינואר עד מאי 2023 כ-8,000 זכאים קיבלו פנסיות בסכום של כ-16 מיליון אירו, כלומר גם רטרואקטיבית
רויטל קיסר סטויה:
     אני מדברת על שתי עובדות כאן, הכספים לא מגיעים למערכת הבנקאית, הם לא עוצרים את הכספים, אני כן אגיד שהבנקים פונים לקרן הפנסיה, כן פונים לקורספונדנטים - - -
עודד פורר:
אז כמה זכאים לא מקבלים?
רויטל קיסר סטויה:
תראה בהנחה שיש כ-15,000 זכאים וכ-8,000 זכאים קיבלו נכון לינואר עד מאי, אז עדיין יש לנו סכום של זכאים שלא קיבלו אבל אנחנו רואים שהם מקבלים את הכספים רטרואקטיבית
רויטל קיסר סטויה:
     שוב אני אומרת, זה לא שהכסף מגיע לבנק והוא עוצר, הכסף לא מגיע לבנק ובסוגיה הזו הבנקים יוזמים, כולל פנייה לקרן הפנסיה, כולל פנייה לקורספונדנטים, כולל שיח והצעות ללקוחות לנסות הלוואת גישור כאלו ואחרות עד שהם יקבלו את כספי הפנסיה - - -
עודד פורר:
כולל פנייה לאנשים לבקש את ההעברה באירו במקום בדולר?
רויטל קיסר סטויה:
 יש גם שיח עם הלקוחות, אני לא יכולה להגיד לך ולחתום שזה גורף אבל הנושא של המעבר למסלול האירו גם בוובינר, אני תכף אגיע לצעדים הנוספים שהפיקוח על הבנקים ובנק ישראל עשו, עשינו וובינר מעל כ-500 משתתפים עם נציגות של ארגונים, עם משרד העלייה והקליטה ושמנו את כל המסלולים והפתרונות האפשריים, אז בחלק של הפנסיות כל מה שהיה אפשר לעשות המערכת והפיקוח בבנק ישראל עשו, אחר כך אני אתייחס ברשותך לסוגיה האחרת
עודד פורר:
סופיה או אנה, בבקשה
אנה משה:
בוקר טוב, אנה משה, איגוד לשכות המסחר
אנה משה:
     קודם כל רציתי להגיד כל מילה בסלע, בפעם השלישית אבל חשוב להגיד, מה שבנק ישראל עושים זו עבודת קודש, פשוט מדהים, אני חייבת לציין זה חשוב, שני דברים לגבי הפנסיות