GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עודד פורר:
 בגילאי 22-29 הגיעו 136
ולדימיר בליאק:
בגילאי 30-39 הגיעו 249
עודד פורר:
אני חושב שלא ממצים את הזכויות פה, אני אומר את זה למשרד הקליטה
עודד פורר:
 מישהו עוד רוצה להתייחס לנושא של רואי חשבון?
אסתר בלום:
כן, אני אשמח
אסתר בלום:
 תודה רבה על הדיון כבוד היושב ראש
עודד פורר:
אני כבר אומר מראש, אני מפריד בין רואי לבין עורכי דין, כי יש פה - - -
אסתר בלום:
תהליך ההכרה של רואי החשבון מתואר כמשימה בלתי אפשרית, היא אכן חייבת לקרות אבל היא בלתי אפשרית, אנחנו רואים את המספרים
אסתר בלום:
 התהליך מול הלשכה הוא יחסית קל, אכן מכירים בתעודות מצרפת, אנחנו מייצגים את העולים מצרפת
אסתר בלום:
 אולם הקשיים רבים
אסתר בלום:
 אם תורשה, ניתן אחר כך את רשות הדיבור לעולות שהגיעו, אני חושבת שאם תהיה, כמו שקיימת במשרד הבריאות, להכין את התיק עוד לפני העלייה
עודד פורר:
מה מונע מזה?
אסתר בלום:
קודם כל מידע, הנגשת מידע
אסתר בלום:
 העולים לא יודעים
אסתר בלום:
 הרופאים כולם יודעים ומגישים לפני עליה, אבל רואי החשבון לא יודעים אם זה בכלל קיים, אני חושבת שזה כן אפשרי אבל שלא יודעים
אסתר בלום:
 הסוכנות היהודית אולי כן
אסתר בלום:
 אז אם תהיה אפשרות לעשות את זה ובנוסף גם לעשות קורסים בלמידה רחוק, אנחנו נתייחס לזה, להירשם מראש ולעשות את המבחנים לפני העלייה, זה יכול לחסוך כחמש שנים אחרי העלייה
אסתר בלום:
 צריך להבין את זה, התהליך הזה הוא שנתיים על הנייר
עודד פורר:
יש פה מישהו מ- ׳אופק ישראלי׳?
ולדימיר בליאק:
זה מחייב את הידיעה של השפה, לפחות נכון לעכשיו הבחינות הן בעברית
אסתר בלום:
לא, אז בעבר תורגמו המבחנים
אסתר בלום:
 בעבר שלושה מבחנים תורגמו ואחד, שאני מתארת לעצמי שלא יכולים לתרגם אותו בגלל שזו שפה משפטית, אז הוא כן חייב להיות בשפה העברית
אסתר בלום:
 אבל במועד החורף - - -
עודד פורר:
איזה מבחנים תורגמו?
אסתר בלום:
אני לא יודעת להגיד לך, מועד החורף תורגם
עודד פורר:
אתם מכירים את זה? מועצת רואי החשבון?
יהודה הראל:
בעבר, לא במועד הקודם אבל לפני כמה מועדים, נפתח קורס בצרפת, אם אני זוכרת נכון זה היה בשיתוף עם הסוכנות ואז הייתה בקשה ספציפית, אם אני זוכרת טוב, לתרגם את בחינת הרב ברירה בדיני תאגידים ומסחר והמועצה נענתה בחיוב
יהודה הראל:
      קודם כל, מדובר בעלויות מאוד מאוד כבדות ואז הייתה קבוצה מאוד גדולה שביקשה שנתרגם
יהודה הראל:
 בעיקרון, התקנות מחייבות אותנו, אם יש דרישה - - -
עודד פורר:
מה היא עלות התרגום למבחן? כמה מבחנים כאלה אתם עושים בשנה?
יהודה הראל:
אנחנו עושים בין פעם אחת לפעמיים בשנה
עודד פורר:
אז נניח ששני מבחנים בשנה
עודד פורר:
 כמה עולה לתרגם מבחן?
יהודה הראל:
במבחן הרב ברירה יש 80 שאלות, זה עולה עשרות אלפי שקלים
עודד פורר:
למה? כמה נניח עולה תרגום של עמוד?
יהודה הראל:
אתה רוצה לכמה שפות
עודד פורר:
בסדר, אז אנחנו נעשה איתך תכף את החשבון, כי הבאים בתור שנשאל אותם זה משרד הקליטה
עודד פורר:
 אבל כן, נניח שעולה לתרגם את המבחנים בשנה 50 אלף שקלים, פלוס מינוס?
יהודה הראל:
יכול להיות, כן, לא זוכרת בדיוק כמה עלה לנו אז
עודד פורר:
משרד העלייה והקליטה, 50 אלף שקל, אפשר לדאוג לזה?
יוליה דוידוב:
האמת היא שאת נושא תרגום הבחינות אנחנו העלנו בפני מועצת רואי החשבון כבר לפני כמה חודשים
עודד פורר:
הם מסכימים
יוליה דוידוב:
נכון, יש הסכמה
יוליה דוידוב:
 אנחנו הגענו להסכמה הזאת לפני כמה ימים
עודד פורר:
 טוב שעשינו דיון
עודד פורר:
 אני מאוד מרוצה מזה שכל פעם כשיש דיון, תמיד כמה ימים לפני מגיעים להסכמות, חוץ מההסכם על מורות האולפנים ועל זה נשמע אחר כך
יוליה דוידוב:
האמת היא שהדיון התקיים איתם בנושא של התרגום
עודד פורר:
 אז משרד הקליטה, אפשר להצהיר לפרוטוקול שאתם תתרגמו את המבחנים?
יוליה דוידוב:
אני חייבת להגיד שאנחנו עוד בבדיקה תקציבית
עודד פורר:
נו באמת, 50 אלף שקל?
יוליה דוידוב:
עוד פעם, זה תלוי בכמות הבחינות ובכמות הנבחנים
עודד פורר:
זה לא תלוי - - - בסדר - - -
יוליה דוידוב:
בסדר
יוליה דוידוב:
 אבל אם זה 50 אלף שקלים לכל בן אדם
עודד פורר:
זה לא
עודד פורר:
 המבחן הוא לא אישי
יוליה דוידוב:
לא, אבל אנחנו מדברים על שפות
עודד פורר:
 ארבע שפות
עודד פורר:
 יש אנגלית, צרפתית ספרדית ורוסית
יוליה דוידוב:
אבל כל בחינה היא 50 אלף שקלים
עודד פורר:
איך כל בחינה 50 אלף שקלים? כמה עמודים הבחינה? 20? נניח 30 עמודים
עודד פורר:
 תרגום של עמוד עולה להערכתי, 500 שקלים, עד לפה
עודד פורר:
 זה 10 אלפים שקלים לכל שפה ו-40 אלף שקלים לכל השפות
עודד פורר:
 פתרנו את הבעיה
עודד פורר:
 אני מנסה לומר לכם שתרגום מבחן - - -
יהודה הראל:
אני רוצה להגיד שיש עוד עניין
יהודה הראל:
 המועצה בזמנו קבעה שמבחן אחד חייב להיות בעברית
יהודה הראל:
 המבחן הבסיסי חייב להיות בעברית, כדי שרואה חשבון בארץ יידע עברית
עודד פורר:
בסדר, מקובל
עודד פורר:
 אם אתם קובעים שמבחינה מקצועית צריכה להיות בחינה בעברית, אז זה בסדר
עודד פורר:
 תראו, ברפואה למשל, יודעים שחייבים לעבור מבחן עברית, זה לגיטימי
עודד פורר:
 אבל מה שלא חייבים ואפשר להקל, מקלים
עודד פורר:
 זה הכול, זאת הבקשה שלנו
עודד פורר:
 אני מבקש בקשה מיוחדת ממשרד הקליטה, להשיג 50 אלף שקלים, אם לא, נעלה לוועדת כספים בקומה שלוש, שלושתנו ביחד ונבקש מחבר הכנסת גפני, לבקש ממשרד הקליטה 50 אלף שקלים לתרגום מסמכים
ולדימיר בליאק:
יש לי יסוד סביר להניח שאנחנו נצליח
אסתר בלום:
אני מאוד מודה לך, זה יהיה נהדר
אסתר בלום:
 בין הקשיים, אחד החסמים זה בעצם מציאת מקום התמחות
אסתר בלום:
 העולה בעצם נמצא לבד מול השוק, הוא לא יודע איפה הוא ואומרים לו: ״אתה יכול, תחפש״
עודד פורר:
איפה משרד הקליטה בעניין? תראו, אני מבקש מכם דבר כזה
עודד פורר:
 לשכת רואי החשבון לא נמצאים פה
יהודה הראל:
כן, אנחנו לא מסייעים במציאת מקומות
ולדימיר בליאק:
הלשכה זה גוף וולונטרי, הם בכנס באילת
עודד פורר:
 אז אפשר למצוא שם מקומות להתמחות
ולדימיר בליאק:
אני בדרך לשם, עוד מעט
עודד פורר:
אז מה שאני מבקש זה דבר כזה
עודד פורר:
 לשכת רואי החשבון היא גוף וולונטרי של רואי חשבון, שאצלם צריך לעשות את ההתמחות, הרי אתה צריך לעשות את ההתמחות אצל רואי חשבון
ולדימיר בליאק:
במשרדי רואי חשבון
יהודה הראל:
אני אבקש לדייק
יהודה הראל:
 לשכת רואי החשבון זה הגוף הוולונטרי, להם יש מרכז השמה שיכול לסייע במציאת מקום התמחות, אי אפשר - - -
ולדימיר בליאק:
אבל מי שמאשר את ההתמחות זה מועצת רואי החשבון
עודד פורר:
כן אבל הבעיה היא לא באישור ההתמחות, אלא במציאת מקום להתמחות
אסתר בלום:
כן, למצוא מקום
אסתר בלום:
 ויש דרישה בשוק
עודד פורר:
נכון, אתם תדווחו לי בשבוע הבא למתי קבעתם פגישה, ככל שלא תצליחו, תעדכנו אותי
עודד פורר:
 אני וחבר הכנסת בליאק גם מכירים את לשכת רואי החשבון ואנחנו נבקש מהם לייצר איתכם נתיב של שיתוף פעולה
עודד פורר:
 במובן שמרכז ההשמה שלהם, פעם או פעמיים בשנה, כנס לרואי חשבון עולים
ולדימיר בליאק:
אגב, יש לי פגישה היום עם הנשיא ואני אעלה את זה מולו
עודד פורר:
תעלה את זה
עודד פורר:
 זאת בדיוק הנקודה
עודד פורר:
 הרי מה המשמעות של קליטה? העולה מגיע לפה, בלי רשת הקשרים שיש לכל אחד שגדל פה
עודד פורר:
 מי שגדל פה מכיר את ההוא שמכיר את השכן של זה והוא היה אתו בצבא, להם אין את זה
עודד פורר:
 כדי למצוא התמחות הם צריכים אתכם והתפקיד שלכם, הוא לייצר את ה- Net working הזה
עודד פורר:
 בסדר? אז זה גם כן ייכנס לסיכום מול לשכת רואי החשבון
ולדימיר בליאק:
אני אגיד כמה משפטים
ולדימיר בליאק:
 בוקר טוב ותודה על קיום הדיון הזה
ולדימיר בליאק:
 קודם כל, המסלול שלי היה שונה, כי אני למדתי כלכלה וכאן התחלתי ללמוד ראיית חשבון מאפס
ולדימיר בליאק:
 עשיתי תואר בתל אביב, שכלל שנת השלמה ואת שתי הבחינות הסופיות
ולדימיר בליאק:
 אבל פגשתי את יורי ופגשתי עוד כמה מקרים של אנשים שמתקשים ולא מדובר בסתם רואי חשבון, אלא באנשים עם ניסיון מאוד מאוד עשיר בדרך כלל, כאלה שעבדו ב- BIG FOUR, במשרדים הכי גדולים, גם ברוסיה, גם באוקראינה, גם בצרפת וגם במדינות נוספות
עודד פורר:
אגב, אני חושב שבמדינת ישראל, זה יתרון להחזיק רואי חשבון
ולדימיר בליאק:
זה גם נכון
ולדימיר בליאק:
 אני יודע למשל שב - - - יש אנשים שמגיעים ונקלטים מיד, אלה שיודעים אנגלית נקלטים מיד ומתחילים לעבוד כבר מהיום הראשון
ולדימיר בליאק:
 לדעתי הבעיה הכי גדולה שיש פה בסוף, היא הנגשת מידע
ולדימיר בליאק:
 הנגשת מידע תפתור גם בעיה רוחבית, אבל בעיקר בתחום הזה
ולדימיר בליאק:
 צריך להבין, יש פה אנשים שבאמת יכולים לתרום רבות לכלכלה שלנו, אני רואה את המספרים בשנים האחרונות והפוטנציאל הוא אדיר
ולדימיר בליאק:
 אז המשימה שלנו היא להקל, אני לא אומר לאשר הכול, אבל איפה שאנחנו יכולים להקל אנחנו חייבים להקל ולקלוט אותם
ולדימיר בליאק:
 כי שוב אני אומר, בדרך כלל, לא מדובר באנשים שסיימו אתמול ואין להם ניסיון, אלא באנשים שעשו דברים ושיכולים לתרום כאן
ולדימיר בליאק:
      אז אנחנו צריכים לקלוט אותם ולעשות את זה באופן נכון
ולדימיר בליאק:
 לחבק אותם ולתת להם את האפשרות לעבוד במקצוע שלהם
ולדימיר בליאק:
 שוב, יש לי פגישה הערב באילת עם נשיא לשכת רואי החשבון, אני אעלה את זה מולו, כדי שגם מרכז ההשמה שלהם יתגייס למשימה ואני מאוד מקווה שאנחנו נתקדם בנושא הזה
עודד פורר:
 שרה בנקמון
שרה שמחון בנקמון:
שלום
שרה שמחון בנקמון:
 אפשר לדבר באנגלית?
שרה שמחון בנקמון:
(מדברת באנגלית, להלן תרגום חופשי)     אז אני שרה שמחה בנקמון, אני עולה חדשה מצרפת
שרה שמחון בנקמון:
 אני CPA בצרפת
שרה שמחון בנקמון:
 למדתי חמש שנים
שרה שמחון בנקמון:
 עשיתי את ההתמחות שלי ב-PWC במשך חמש או שש שנים
שרה שמחון בנקמון:
 אני בדיוק הגשתי בקשה להיות רואת חשבון בארץ
שלומית אבינח:
כמה שנים את פה?
שרה שמחון בנקמון:
שבע
עודד פורר:
את גרה באזור תל אביב, נכון?
שרה שמחון בנקמון:
לא, בירושלים
עודד פורר:
בדרך כלל מסתדרים שם עם אנגלית ואז לא - - -
שרה שמחון בנקמון:
(מדברת באנגלית, להלן תרגום חופשי)     יש לי רק שני דברים מאוד פרקטיים שהיו בעייתיים עבורי
שרה שמחון בנקמון:
 דבר ראשון, עצם הגשת הבקשה כדי לקבל אישור לפטור
שרה שמחון בנקמון:
 הכל היה בעברית, אז לא ידעתי איזה אתר, איזה מסמך לשלוח, איפה לשלוח אותו, איך לפתוח את המשתמש הפרטי שלי
שרה שמחון בנקמון:
 זה היה מאוד קשה עבורי
שרה שמחון בנקמון:
 בלי עזרתה של אסתר, לא הייתי מצליחה
שרה שמחון בנקמון:
 אני די גמישה, ואני יודעת להסתגל, אבל עבור מישהו אחר זה כמעט בלתי אפשרי
שרה שמחון בנקמון:
 אז אני חושבת שזה מאוד חשוב שיהיה תרגום בשפות אחרות, לפחות אנגלית
שרה שמחון בנקמון:
 זה יהיה מדהים אם הכל יהיה בצרפתית, אבל לפחות באנגלית
שרה שמחון בנקמון:
 זה דבר ראשון
שרה שמחון בנקמון:
 דבי שני, למבחן הייתי צריכה להתכונן ארבעה, כמו שאמרת – שניים מס ושניים הבחינה המשפטית
שרה שמחון בנקמון:
 והלימודים הם שמונה חודשים ברמת גן, פעמיים בשבוע
שרה שמחון בנקמון:
 אני לא יודעת איך אני אעשה את זה
שרה שמחון בנקמון:
 אני לא יודעת
שרה שמחון בנקמון:
 יש לי הרבה מוטיבציה, אבל בכנות - - -
עודד פורר:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     למה הכוונה בלימודים?
שרה שמחון בנקמון:
(מדברת באנגלית, להלן תרגום חופשי)     ההכנה למבחן
עודד פורר:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     רק ברמת גן?
שרה שמחון בנקמון:
(מדברת באנגלית, להלן תרגום חופשי)     כן
שרה שמחון בנקמון:
 פעמיים בשבוע במשך שמונה חודשים
עודד פורר:
(מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     כי אין מספיק רואי חשבון שיעשו את זה בירושלים או במקומות אחרים?
שרה שמחון בנקמון:
(מדברת באנגלית, להלן תרגום חופשי)     אז מה שאני הצעתי, אם זה אפשרי לעשות את הלימודים במקום אחר
עודד פורר:
מי עושה את קורסי ההכנה האלה? למה קורסי ההכנה האלה לא יכולים להיות ב- Zoom?
יוליה דוידוב:
חלקם ב- Zoom
יוליה דוידוב:
 יש דברים, שמניסיון של המכללה שמלמדת וגם של העולים, שמבקשים לעשות אותם פרונטאלית כי זה תרגולים, זה מספרים וזה דבר שמאוד קשה לעשות ב- Zoom, בייחוד כשזו לא שפת אם
שרה שמחון בנקמון:
(מדברת באנגלית, להלן תרגום חופשי)     אם זה אפשרי לעשות את זה במקום אחר ושיהיה - - -
עודד פורר:
אני אומר מראש, בגלל שהמספרים הם קטנים, אז זו בעיה לפתוח קורס לבן אדם אחד או לשניים
עודד פורר:
 אלה עלויות שצריך להבין אותן וצריך למצוא לזה פתרונות אחרים
עודד פורר:
 אחד הפתרונות, הוא מיצוי זכויות, כי לדעתי פשוט לא מספיק רואי חשבון משנים ורוצים לפתוח ולכן גם אין לכם קורסים, זה כמו ביצה ותרנגולת, מבחינת האפשרויות
עודד פורר:
 אבל חייבים לייצר לזה עוד פתרונות, קורס פרונטלי ויש קורס ב- Zoom למשל
עודד פורר:
 אני רוצה לשמוע את הסוכנות
עודד פורר:
 מבחינת הכנה לעלייה, איסוף מסמכים וקורסי עברית שם
עודד פורר:
 הרי אתם מקיימים בצרפת למשל, אולפני עברית באמצעות ׳אופק ישראלי׳, בגלל זה שאלתי עליהם, אז האם יש גם כאלה מקצועיים?
אסיה ציירסקי:
שלום לכולם, אסיה ציירסקי, ממונת תעסוקה מהסוכנות היהודית
אסיה ציירסקי:
 מבחינת אולפני העברית, מתקיימים רק אולפנים רגילים
אסיה ציירסקי:
 מבחינת הנגשת מידע, דווקא בשנה האחרונה במיוחד, אנחנו כן התחלנו ממש סדרה בינארית של מפגשי טרום עלייה בכל השפות, צרפתית, אנגלית, ספרדית ורוסית, במגוון מקצועות, גם בין היתר בתחום עריכת חשבון ומשפטים, בין היתר עם עורכת הדין - - - , שגם נתנה את ההרצאות
אסיה ציירסקי:
 לגבי רואי חשבון, לא קיימנו את זה ואנחנו מאוד נשמח
אסיה ציירסקי:
      יש לנו את כל האפשרויות והפלטפורמות באמת לכל השפות, כך שזה יהיה גם למועמדי עלייה וגם לעובדי שטח שלנו, שהם גם מאוד צמאים למידע שחסר להם כדי להעניק אותו למועמדי העלייה
אסיה ציירסקי:
 אז נשמח מאוד לשתף פעולה במידה ויש לכם כמובן מרצים בשפות, כי זה העניין
אסיה ציירסקי:
 קיימנו דברים כאלה גם עם משרד הכלכלה, בתחום מהנדסים והנדסאים, בתחום עריכת חשבון עם משרד הקליטה ובעוד תחומים, כך שנשמח לעשות זאת גם אתכם
אסיה ציירסקי:
 תודה
עודד פורר:
 עורכי דין
דנה בלום:
אפשר עוד מילה בבקשה, לגבי הקורס ב- Zoom
עודד פורר:
לא, אני חייב לסיים עם עורכי הדין, הנקודה ברורה
עודד פורר:
 מרים קריכלי
עודד פורר:
 בעצם נתחיל עם זאב, עם מחקר של מרכז המחקר והמידע בנושא הזה, הוא גם זה שביקש שנקיים את הדיון הזה
עודד פורר:
 חבר הכנסת זאב אלקין, בבקשה
זאב אלקין:
 אני באמת אשמח אם אחר כך מרים תפרט, כי היא זאת שחשפה בפניי את הקשיים שיש בצורה מאוד מסודרת
זאב אלקין:
 הופתעתי לגלות עד כמה המערך הזה לא הגיוני ודורש התערבות
זאב אלקין:
 יש לא מעט קשיים מסוגים שונים, שתכף מרים תפרט אותם, אבל אני רוצה לשים את הדגש על שתיים וחצי סוגיות, שהן סוגיות מרכזיות
זאב אלקין:
 1
זאב אלקין:
 הסוגייה שחלק גדול מאוד מההקלות שניתנות היום, בתהליך הזה של הסמכת עורכי דין עולים במדינת ישראל, בנויות על כך שאתה עורך דין בעל רישיון
זאב אלקין:
 בדומה לזה שיש אצלנו, מטעם לשכת עורכי הדין
זאב אלקין:
 עכשיו, כדי לעבוד במקצועות שאצלנו דורשים רישיון, לא בכל המדינות זה נדרש
זאב אלקין:
 לכן נוצר פה קושי
זאב אלקין:
      מגיעים לפה עורכי דין עם ניסיון די גדול, מכל מיני סוגים, אבל בפועל, הם לא נהנים מההטבה הזאת, כי במדינה שלהם הם אף פעם לא נזקקו לרישיון, כי זה היה מאורגן באופן שונה מאשר אצלנו
זאב אלקין:
 אין להם שום מסלול בחקיקה, שמייצר מקבילה לרישיון
זאב אלקין:
 נניח ניסיון מסוג מסוים תוך כמה שנים, שייחשב מקביל לרישיון במדינות בהן אין חובה להוציא רישיון לכלל העיסוקים המשפטיים
זאב אלקין:
 לכן הרבה אנשים נופלים פה בין הכיסאות
זאב אלקין:
 זאת אומרת, מגיעים משפטנים מנוסים שפתאום אומרים להם: ״לא, בגלל שאצלכם לא נזקקתם לרישיון מהסוג שיש אצלנו, אז אתם תלכו במסלול הארוך ולא במסלול המקוצר, כפי שנועד למשפטנים מנוסים"
עודד פורר:
באילו מדינות לא נדרש רישיון?
זאב אלקין:
בלא מעט
זאב אלקין:
 הזמנו פה את המחקר של הממ״מ, אני גם רוצה להודות להם על הזריזות בהכנת המסמך הזה והם אולי יסכמו את זה פה במהלך הדיון
זאב אלקין:
 לפעמים גם זה נדרש לחלק מהעיסוקים המשפטיים ולחלק לא
זאב אלקין:
 תפיסת העולם שהייתה בזמנו, כשנחקקה החקיקה הזו שהכול עובד כמו שזה עובד אצלנו, אז זה לא בדיוק כך
זאב אלקין:
 כן? לכל מדינה יש חקיקה משל עצמה, שמסדירה מתי ואיך נדרש רישיון, אם בכלל
זאב אלקין:
 לכן, אי ההתאמה הזאת והצורה המאוד - - - של החקיקה שלנו, מייצרות קושי
זאב אלקין:
 עכשיו, לפי הבנתי זה דורש תיקון חקיקה
זאב אלקין:
 זאת אומרת, זה לא משהו שניתן להסדיר בהחלטה פנימית, אלא זה חוק ישן מאוד, שחוקק בזמנו ושדורש תיקון
זאב אלקין:
      אני גם נמצא כרגע בתהליך הגשה של הצעת חוק כזאת ואשמח אם אתה תצטרף ביחד עם עוד חברי כנסת
זאב אלקין:
 זה כבר נמצא בהכנה בלשכה המשפטית
זאב אלקין:
 אז ברור שיש פה לקונה משמעותית, שלא מאפשרת לתת מסלול מקוצר, בכל מיני נושאים שתכף נפרט וזה ייכנס פה בכל מיני תחנות
זאב אלקין:
 אבל בכל מיני תחנות, יש לך הקלה אם אתה עורך דין מנוסה עם רישיון
זאב אלקין:
 אבל אם אתה עורך דין מאוד מנוסה, אבל בלי רישיון כי לא נזקקת לזה, אז כאילו מתייחסים אליך כעורך דין מתחיל, עם כל ההשלכות של הדבר הזה
זאב אלקין:
      הקושי השני הפתיע אותי מאוד כשגיליתי אותו
זאב אלקין:
 מתברר, שכדי להכיר בהשכלה המשפטית שלך לצורך מסלול ההכרה, יש מקום אחד במדינת ישראל שצריך ללכת אליו, לא למשרד החינוך כמו שאנחנו מכירים ולצורך העניין גם לא למחלקה מסוימת במשרד המשפטים, אלא אתה צריך ללכת לאוניברסיטה העברית
זאב אלקין:
 למה? כי להערכתי, כשהחוק הזה חוקק לא היה משהו אחר רלוונטי, אז שלחו את כולם לשם
זאב אלקין:
 למעשה, המדינה העבירה פה לאוניברסיטה אחת מסוימת במדינת ישראל, את הסמכות שלה להכרה בתארים
עודד פורר:
זה קיים בעוד מקומות? אוקיי, תכף ניתן לכם להתייחס
זאב אלקין:
זה אירוע סופר מוזר
זאב אלקין:
 לא ראיתי איזה משהו דומה לו וזה כנראה איזה שהוא שריד היסטורי
זאב אלקין:
 ואז יש פה מוסד, תכף אני גם אסביר למה זה חשוב, שהוא לא המדינה, אבל הוא כפוף למדינה, אבל למעשה המדינה הסמיכה אותו לבצע פה את הבקרה הזאת
זאב אלקין:
 מה הקושי שמתעורר? חלק לא מועט מהמשפטנים, למשל ממדינות דוברות רוסית, למדו בזמנו בשני סוגי השכלה, או בהשכלת ערב או בהשכלה מרחוק
זאב אלקין:
 עכשיו, שם זה היה מקובל ושווה ערך לחלוטין להשכלה רגילה
זאב אלקין:
 זה היה קשור למשל בשעות של השיעורים, אנשים שעבדו למדו בהשכלת ערב, אבל אלו לא היו תוכניות מקוצרות יותר וגם לא התייחסו אליהן שונה, מבחינה פורמלית, כבעלי התואר
זאב אלקין:
 אותו הדבר נכון גם לגבי השכלה מרחוק
זאב אלקין:
      אבל האוניברסיטה העברית, מנהלת כאן מדיניות שכל מי שלמד כך, היא לא מכירה לו בזה כהשכלה משפטית ומחייבת אותו בהשלמות
זאב אלקין:
 עצם הדבר הזה הוא לא ברור לי
זאב אלקין:
 לא ברור לי על סמך מה ולא ברור לי למה
זאב אלקין:
 ואז, מתחילים כל הקשיים המתגלגלים, כי כששולחים אותך לעשות השלמות, עולה השאלה מי מממן אותן? מתברר, שאת הנקודות זכות האלו מישהו צריך לשלם אחר כך
זאב אלקין:
 מתברר שלאוניברסיטה, יש אינטרס, גם כלכלי, שתעשה השלמות
זאב אלקין:
 מתברר שמשרד הקליטה לא תמיד משלם על ההשלמות האלו
זאב אלקין:
 זה תלוי מה הגיל שלך ומתי התחלת את המסלול
זאב אלקין:
      זאת אומרת שהרבה עורכי דין, למשל מבוגרים מגיל 30 אם אני מבין נכון, לא מקבלים מימון ממשרד הקליטה
זאב אלקין:
 למרות שאולי הם כבר עבדו בתחום 20 שנה, כי שם הם נחשבים משפטנים לכל דבר והתואר שלהם מוכר
זאב אלקין:
 אבל פה? מי ישלם על הדבר הזה? הם צריכים להוציא הרבה כסף והרבה מהם עוצרים בשלב הזה ולא ממשיכים במקצוע
זאב אלקין:
 לכן יש פה כמה שאלות: למה הסמכות הזאת נמצאת אצל האוניברסיטה העברית בלבד? מי הגורם שמפקח עליה? מי הגורם שקובע את המדיניות פה? למה האוניברסיטה היא זאת שצריכה לקבוע את המדיניות? ומה ההיגיון שעומד מאחורי המדיניות שמכתיבה האוניברסיטה העברית באי הכרה בתארים?      אלה הדברים המרכזיים שאני ראיתי, יש כמובן עוד לא מעט נושאים פרקטיים, של מימון, קורסים, שפה, לוחות זמנים ואני אשמח אם מרים תפרט
עודד פורר:
 בואו נתחיל את הדיון
עודד פורר:
 מה שאני מבקש מכולם זה לדבר ממוקד ובקצרה
עודד פורר:
 מרים, בבקשה
מרים קריכלי:
שלום לכולם
מרים קריכלי:
 אני עורכת דין מרים קריכלי ואני הייתי עולה חדשה בעצמי
מרים קריכלי:
 אני כבר תשע שנים בארץ, כך שכבר לא כל כך חדשה
מרים קריכלי:
 הייתי משפטנית ברוסיה ופה אני בעלת רישיון בישראל
מרים קריכלי:
 אני רוצה להציג כמה בעיות שהעולים נתקלים בהן
מרים קריכלי:
 בגדול, חבר הכנסת אלקין כבר דיבר על הבעיות המרכזיות, לגבי זה שהחוק לא מכיר בניסיון
מרים קריכלי:
 זה מקבל ביטוי בכמה שלבים בהליך הזה
מרים קריכלי:
 קודם כל, מי שהיה בעל רישיון מעל שנתיים, לא נדרש לגשת לאוניברסיטה העברית ומי שלא היה בעל רישיון מעל שנתיים, צריך לקבל את האישור מהאוניברסיטה העברית
קריאה:
רגע, מי שהיה בעל רישיון מעל שנתיים הוא לא צריך אישור לתואר שלו?
מרים קריכלי:
לא
מרים קריכלי:
 הוא לא צריך אישור, הוא ישר פותח תיק בלשכת עורכי הדין
רן סלבצקי:
רואים אותו כמי שיש לו השכלה משפטית
זאב אלקין:
יודעים שבגלל שהרישיון דרש תואר אז - - -
זאב אלקין:
 אגב, אז יקרה מצב מעניין, שמי שלמד מרחוק ויש לו רישיון, מקבל
זאב אלקין:
 מי שלמד מרחוק ואין לו רישיון כי הוא לא נזקק לרישיון, כי אלה היו החוקים ברוסיה למשל או במקום אחר, כשהוא מגיע, הוא אפילו לא ממתין בתור
עודד פורר:
זה לפי האזורים ברוסיה?
מרים קריכלי:
לא, ברוסיה זה כללי
עודד פורר:
כולם צריכים רישיון ברוסיה?
מרים קריכלי:
לא, כולם לא צריכים רישיון ברוסיה
מרים קריכלי:
 ברוסיה יש חובה ברישיון, רק למי שמייצג נאשם בדין פלילי
מרים קריכלי:
 ואז, אם נחזור לאוניברסיטה העברית, אז גם זו אגרה לעולה, שהיא לא מבוטלת, אני מבינה שזה לא סכום כל כך גבוה, 420 שקלים, אבל לעולה זה הרבה
עודד פורר:
משרד הקליטה מחזיר את האגרה?
מרים קריכלי:
 בנוסף, ברגע שהוא צריך לעשות השלמות, אז בין 30 ל-60 נקודות, זו עלות מטורפת
מרים קריכלי:
 לפחות 10 אלפים שקלים ואפילו יותר
מרים קריכלי:
 אז זו הבעיה המרכזית לגבי האישור מהאוניברסיטה העברית
זאב אלקין:
60 נקודות זה חצי תואר
מרים קריכלי:
זה גם המון זמן
מרים קריכלי:
 ובאותה תקופה העולה אפילו לא יכול להתחיל בהליך קבלת רישיון
מרים קריכלי:
 הוא נדרש קודם להשלים את כל הנקודות האלה וגם אפילו שהוא עשה את הקורסים, אחרי זה כשהוא מגיע לבחינות בדיני ישראל, לשכת עורכי הדין כמעט מכירה בקושי, במספר מאוד מאוד מצומצם של אנשים, שמקבלים פטור מהמבחן בדיני ישראל
מרים קריכלי:
 אז זה לגבי האוניברסיטה העברית
מרים קריכלי:
 אני ממש בקצרה אתייחס לשלבים הבאים לגבי חובת הרישיון
מרים קריכלי:
      הזכות להתחיל התמחות, ניתנת למי שהיה בעל רישיון מעל שנתיים, הוא יכול לעשות מבחן בשפה העברית, מיד להתחיל את ההתמחות ולהשלים את כל הבחינות במהלך ההתמחות
מרים קריכלי:
 ומי שלא היה, גם עם ניסיון של 20 שנה, קודם כל צריך לעבור שש מתוך שמונה בחינות ורק אחרי זה להתחיל התמחות
מרים קריכלי:
 גם תקופת ההתמחות היא שונה
מרים קריכלי:
 לבעלי רישיון מעל שנתיים, תקופת ההתמחות היא שנה ואפשר לקצר אותה לחצי שנה
מרים קריכלי:
 בעל רישיון של פחות משנתיים, תקופת ההתמחות היא שנה וחצי ואפשר לקצר אותה לשנה
מרים קריכלי:
      מי שלא היה בעל רישיון, תקופת ההתמחות היא שנה וחצי, אפילו אם יש לו ניסיון של 30 שנה
מרים קריכלי:
 זה הקושי
מרים קריכלי:
 בנוסף, פטור ממבחן ההסמכה
מרים קריכלי:
 בעל רישיון מעל חמש שנים מקבל פטור ממבחן ההסמכה ובעלי ניסיון לא מקבלים פטור כלל
מרים קריכלי:
 יש עוד כמה בעיות קטנות ואני אתייחס אליהן ממש בקצרה
קריאה:
כשהוא בעל רישיון בודקים את הניסיון?
עודד פורר:
יכול להיות שאתה בעל רישיון ולא עסקת במקצוע
מרים קריכלי:
בודקים את הניסיון בפתיחת התיק בלשכת עורכי הדין וגם פה יש קושי, כי אין רשימה מסודרת לאיזה מסמכים צריך להציג ללשכה
מרים קריכלי:
 אז בכל פעם עולים נשלחים לחפש מסמכים נוספים וזה תהליך שלפעמים לוקח חודשים, כדי לפתוח תיק בלשכת עורכי הדין
מרים קריכלי:
 אז רציתי להתייחס לאיזו שהיא בעיה קטנה נוספת, בבחינות בדיני ישראל ובהתמחות
מרים קריכלי:
 אז בבחינות בדיני ישראל, לשכת עורכי הדין לא מפרסמת דוגמאות של בחינות, היא גם מעדכנת את הבחינה מעת לעת, בלי שהיא מודיעה על כך ונותנת זמן היערכות וגם ממש מקשה בבחינות מסמסטר לסמסטר
מרים קריכלי:
 אז הבקשה שלי מלשכת עורכי הדין היא לשנות את המצב וגם לתת ציונים על הבחינות תוך איזה שהוא זמן סביר, כי כרגע זה יכול לקחת גם חודש וחצי וחודשיים
מרים קריכלי:
      לגבי ההתמחות, מה שנאמר פה לגבי רואי החשבון, רלוונטי גם לעורכי דין
מרים קריכלי:
 מאוד קשה למצוא התמחות, אפילו במימון של משרד הקליטה
מרים קריכלי:
 אז אם יש אפשרות לקבל איזה שהוא סיוע במציאות מקומות להתמחות, זה מאוד מאוד יעזור
מרים קריכלי:
 אני רק רוצה לתת דוגמה קטנה מהמדינה שממנה אני באה, מרוסיה
מרים קריכלי:
 כמו שאמרתי, ברוסיה יש חובת רישיון רק למי שמייצג נאשם בדין פלילי
מרים קריכלי:
 אז אם אנחנו ניקח לדוגמה דיון פלילי, יש לנו פרקליט ויש לנו סנגור, אז לפרקליט אסור בכלל לקבל רישיון והסנגור הוא בעל רישיון
מרים קריכלי:
 אז נניח יש לשניהם את אותו הניסיון ואחרי זה הם שניהם מגיעים ארצה, האחד מקבל את כל הפטורים וההקלות והשני לא מקבל כלום
מרים קריכלי:
 תודה
עודד פורר:
 אור-אלי חדד, בבקשה
אור-אלי חדד אטלן:
שלום, נעים מאוד
אור-אלי חדד אטלן:
 אז אני הגעתי לארץ מלונדון ולמדתי משפטים בצרפת
אור-אלי חדד אטלן:
 עסקתי בייעוץ משפטי לחברות במשך שמונה שנים
אור-אלי חדד אטלן:
 בעצם, כמו שתיארו חבר הכנסת זאב אלקין ומרים קריכלי, זה מקצוע שלא דורש רישיון
אור-אלי חדד אטלן:
 בצרפת ובאנגליה אפשר לעסוק בייעוץ משפטי, כמשפטן מומחה בחברה, ללא רישיון עריכת דין
אור-אלי חדד אטלן:
 כשהגעתי ארצה, כדי לעבור את ההכשרה בארץ, נאלצתי להתחיל מתחתית המדרגה, כפי שתיארו פה כולם
אור-אלי חדד אטלן:
      זאת אומרת, לעשות גם שישה מבחנים בדיני מדינת ישראל, גם התמחות של שנה וחצי, שאני כרגע בעיצומה במשרד מבקר המדינה ולעשות אחר כך מבחני לשכה
אור-אלי חדד אטלן:
 אין שום הקלה ושום הכרה, לא בניסיון הקודם ולא בעובדה שכדי להיות משפטן בצרפת ובאנגליה, דרוש גם תואר שני, שזה בעצם השכלה שהיא מעבר למה שנדרש בארץ כדי להתחיל את התהליך
אור-אלי חדד אטלן:
 אלה חסמים כבדים ומאוד קשים, שבעצם גוזלים זמן
אור-אלי חדד אטלן:
 כמובן שזה גם לא פשוט מבחינה כלכלית לעולים חדשים, לעבור תהליך כל כך ארוך
עודד פורר:
 יש לנו כמה התייחסויות שאנחנו נבקש עכשיו
עודד פורר:
 גם מהאוניברסיטה העברית, גם מלשכת עורכי הדין וגם ממשרד הקליטה
עודד פורר:
 אני רוצה להתחיל עם האוניברסיטה העברית
דבורה מרגוליס:
אפשר משפט לפני?
דבורה מרגוליס:
דבורה מרגוליס, ראש מנהל ור״ה
דבורה מרגוליס:
 אני ממש רוצה להודות על הדיון
דבורה מרגוליס:
 אנחנו אומרים את זה הרבה בפתיחה של ישיבות, אבל במקרה הזה אני באמת מודה על הדיון הזה, כי הוא חשוב
דבורה מרגוליס:
 בעקבות הדיון וההכנה הפנימית שאנחנו עשינו, התברר שיש פה סיטואציה שהיא באמת סוג של אנומליה
דבורה מרגוליס:
 חוק משנת 1959 או מ-1961, תתקנו אותי אם צריך, שהחיל חובות בדיקת תארים על האוניברסיטה העברית
דבורה מרגוליס:
 תכף עורכת הדין הילה מור זהבי, תתייחס בדיוק לכל הפרטים ולכל השאלות שעלו כאן
דבורה מרגוליס:
      מה שאנחנו היינו מבקשים זה שהאוניברסיטאות לא יהיו צריכות להיות צד בדבר הזה, התקדמנו מאז, מה שנקרא
דבורה מרגוליס:
 לשכת עורכי הדין, משרד המשפטים, יש פה את אנשי המקצוע הרלוונטיים, כמובן שזה צריך לעבור לידיהם בצורה מסודרת, עם כל ההסתייגויות וההשגות, אבל אנחנו מאוד מאוד מבקשים שזה מה שיקרה וזה גם המקום לבקש את זה
עודד פורר:
 הילה מור זהבי, בבקשה
הילה מור זהבי:
הילה מור זהבי, ראש המדור לכרה בתארים זרים במשפטים באוניברסיטה העברית
הילה מור זהבי:
 אני אתייחס לכמה נקודות שעלו פה
הילה מור זהבי:
 דבורה צודקת בזה שאנחנו באמת נשמח לעזור ולהקל ושייקחו מאתנו את התפקיד הזה
הילה מור זהבי:
 כמו שכבר נאמר פה, המקור של כל העניין הזה הוא אכן העניין שהאוניברסיטה העברית הייתה בזמנו המוסד היחיד ללימודי משפטים, זה כבר לא המצב היום
הילה מור זהבי:
 באותן שנים שהוסמכה האוניברסיטה, אז גם נקבעה המדיניות להכרה בתארים
הילה מור זהבי:
 המדיניות המדוברת, שאכן מקשה בדברים מסוימים
הילה מור זהבי:
 אנחנו עושים ככל יכולתנו ובתחום שיקול הדעת שלנו, על מנת להקל על הדברים
הילה מור זהבי:
 דובר פה למשל על תואר - - -, שהוא לא תואר שדורש רישיון, אנחנו כן מכירים בזה
הילה מור זהבי:
     בעניין הלמידה מרחוק - - -
זאב אלקין:
ולימודי ערב
הילה מור זהבי:
ולימודי ערב, כן, לימודים שאנחנו מחשיבים כלימודים אקסטרניים