GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
Robert Waltl:
 אמנים יהודיים יצרו את המיצג הזה, זה נורות אור לכל אחד מהקורבנות הסלובניים שכל פעם שהשם של אותו קורבן נאמר הנורה נדלקת
Robert Waltl:
 במשך עשר השנים האחרונות ב-27 בינואר, יום הזיכרון העולמי, אני מקריא את השמות של כל הקורבנות הסלובניים בשואה
Robert Waltl:
 זה אירוע חשוב ביותר לזכר קורבנות השואה בסלובניה
Robert Waltl:
 כל החברים בעולם הפוליטי, הדתי ותרבותי מגיעים וכמובן גם כל הנציגים הדיפלומטיים
Robert Waltl:
 השנה בפעם הראשונה שגריר גרמניה הצטרף אלינו ושנינו הקראנו את השמות
Robert Waltl:
 הדובר המרכזי באירוע הזה היה הנשיא של הפרלמנט הסלובני, ד"ר אושקה זופנצ'יץ'
Robert Waltl:
     (תרגום חופשי מהשפה האנגלית): במהלך כמה שנים אנחנו נמצאים בתהליך של חידוש של בניינים שהיו חלק ממרכז לובליאנה על מנת לייצר מרכז יהודי פעיל
Robert Waltl:
 אנחנו הצלחנו להקים מקום לבית כנסת בתוך אחד מהמבנים והתרומה היחידה מחו"ל הייתה מממשלת גרמניה והסוכנות היהודית לישראל ואנחנו מודים מאוד על התמיכה הזאת
Robert Waltl:
      (תרגום חופשי מהשפה האנגלית): במהלך החודשים האחרונים אנחנו משתפים פעולה יחד עם המוזיאון העירוני של לובליאנה בהצגה של חיי היהודים במהלך השואה בלובליאנה וזו אחת התצוגות הקבועות במוזיאון ואולי התצוגה הראשונה שמוקדשת לשואה בסלובניה
Robert Waltl:
 יש לנו גם עדות של הילד היהודי היחיד שניצל, תומא זייץ, וזה הילד היהודי שניצל והוא חלק מהמרכז שלנו
Robert Waltl:
 המטפלת שלו הצילה את חייו והיא בין 16 הסלובנים אשר הם חסידי אומות העולם ולהם הקדשנו גן שלם מול המרכז שלנו
Robert Waltl:
      (תרגום חופשי מהשפה האנגלית): חייבים להדגיש את העיר לובליאנה ואת ראש עיריית לובליאנה ואת תפקידם, הם אלה שתומכים בנו בפרויקטים שלנו בכל מה שקשור לשואה
Robert Waltl:
 אנחנו סומכים על ישראל למצוא פתרון בשיחות הבילטרליות עם סלובניה כך שגם ממשלת סלובניה תמשיך לתמוך בקהילה היהודית הקטנה הזאת והפעילויות שלנו
Robert Waltl:
 יש לנו קשיים רבים, אבל אנחנו עושים כל מה שאנחנו יכולים על מנת להמשיך ולעולם לא לשכוח להעלות את המודעות, להיאבק באנטישמיות ולשמר את המורשת היהודית של סלובניה
Robert Waltl:
 השותף העיקרי שלנו זה שגרירות ישראל בסלובניה
Robert Waltl:
 אנחנו סומכים עליכם, ישראל והתפוצות, אנחנו חיים בימים כאשר פחות ופחות ניצולי שואה ויותר ויותר חוסר סובלנות ואנטישמיות וזוהי החובה שלנו לשמר את הזיכרון ולהיאבק בגזענות, נאציזם, פשיזם וחוסר סובלנות וזוהי חשיבות רבה לנו
Robert Waltl:
      (תרגום חופשי מהשפה האנגלית): אנחנו רואים את ישראל בתור מגדלור של דמוקרטיה, אנחנו מבקשים שאתם תמשיכו לממש את התהליכים הדמוקרטיים בישראל ולעולם אל תחנקו את הדמוקרטיה
Robert Waltl:
 הפשרה זה היסוד של דמוקרטיה וזכויות אדם הם קודם כל חשיבות לביטחון שלנו היכן שאנחנו נמצאים
Robert Waltl:
 אני מבקש בכל ליבי שישראל תישאר המגדלור של זכויות האדם ללא קשר לדת, גזע או העדפה מינית
Robert Waltl:
 בבקשה, תתמכו בנו, תאפשרו לנו להמשיך ולעבוד, תלמדו שהיהדות היא אמונה יפה, במיוחד במדינות כמו סלובניה שאין לנו קהילה יהודית גדולה
Robert Waltl:
 תמשיכו ותסייעו ותרשו לי לסיים במילים של מאיר שלו שנפטר בשבוע שעבר: אנו כיהודים מחויבים בכוח הזיכרון לקחת חלק בכל אירוע של העבר שלנו באותה דרך בה אנחנו מחויבים באמצעות כוח התקווה להתכונן לכל יום בחיינו בעתיד
עודד פורר:
(תרגום חופשי מהשפה האנגלית): תודה רבה על דבריך, רוברט
עודד פורר:
 אני חייב להגיד שאני מאוד מתרשם מכל הפעילויות שהקהילה בסלובניה עושה ושסיפרת לנו עליהן ואני חושב שאנחנו יכולים ללמוד הרבה מהרעיונות ומהדרך שאתם מנהלים את שימור זיכרון השואה ואת השמירה על הקהילה היהודית
עודד פורר:
 כמה יהודים חיים בסלובניה נכון לעכשיו?
Robert Waltl:
(תרגום חופשי מהשפה האנגלית): פחות מ-200, אבל הם פעילים, יש 100 פעילים
Robert Waltl:
 בוא נאמר שבחגים הגדולים כמו חנוכה, פסח, ליל הסדר, יש לנו 60 איש שמתקבצים ביחד
עודד פורר:
(תרגום חופשי מהשפה האנגלית): אני חייב לומר שאתם מייצרים פעילות כאילו אתם 100,000 יהודים בקהילה
Robert Waltl:
תודה
עודד פורר:
נמצא איתנו כאן הרב פנחס זלצמן, הרב של מולדובה
פנחס זלצמן:
שלום
פנחס זלצמן:
 קודם כל תודה רבה לך, מר פורר, על זכות הדיבור
פנחס זלצמן:
 אני רוצה לספר לארגונים הנכבדים שנמצאים פה, הייתה לי סבתא שנפטרה לפני שנים רבות, היא הייתה אישה מאוד חכמה, והסבתא הייתה אומרת לי שאם היה את ארגון בית התפוצות וארגון 'יד ושם' קיים אחרי מלחמת העולם הראשונה, שמיליוני יהודים נהרגו בה, והוא היה קיים והיו מזכירים את זה למקומיים, כל אחד והצורה שלו, ייתכן שבשואה היו 15% פחות
פנחס זלצמן:
 15% פחות במשפחה שלנו שנהרגה בשואה, מתוך 60 איש, אז הייתי מכיר עוד איזה 20-15 דודים
פנחס זלצמן:
      אז עבודת הקודש שנעשית פה על ידי הארגונים היא עבודה חשובה, קטונתי, מי אני שאני אעיר הערות, אבל הייתי רוצה לתת קצת כמה זוויות, אודה לך מאוד
פנחס זלצמן:
 אנחנו במולדובה, כיוון שהשנה יצא יום הזיכרון לשואה מיד אחרי חג הפסחא, שיצא מיד אחרי חג הפסח, וסך הכול אנחנו ארגון הומניטרי, רוב האנשים נותנים את חלבם ודמם וזמנם וללא תמורה, אז לקחנו את יום השואה הבין-לאומי, ב-27 בינואר, והחלטנו לעשות אירוע
פנחס זלצמן:
      את האירוע החלטנו לעשות קצת מודרני, לא לפי הסדר, הופעה חיה, מספר שעות ביום, ועיצבו את זה אנשי מקצוע
פנחס זלצמן:
 ציפינו שיגיעו לנו 1,000 מבקרים
פנחס זלצמן:
 הייתה לנו טעות, במשך עשרה ימים לא הגיעו 1,000 מבקרים, ביום השני כבר היינו עם 1,000 מבקרים ואנחנו סיימנו כנראה עם עשרות אלפי מבקרים
פנחס זלצמן:
 עשרות בתי ספר בקישינב הגיעו לראות את זה
פנחס זלצמן:
      עכשיו יש את ה-100 שנה לפרעות קישינב והחלטנו לנסות לעשות סרטונים בעיר ולראות מה אנשים יודעים על פרעות קישינב, עיר שנטבחו בה מאות יהודים לפני 120 שנה, בתקופה שכבר הייתה תקשורת, אני לא צריך להזכיר לכולם את הפואמה של ביאליק, שנצרבה עמוק בתודעה היהודית ויש אומרים שבזכותה גם הקונגרס היהודי הציוני הראשון החליט על החזון של הקמת מדינת ישראל
פנחס זלצמן:
 הסתובבנו בעיר עם מסרטה, אף אחד לא נראה עם זהות יהודית, לקחנו בנות מקומיות, גברים מקומיים, ושאלנו אותם מה הם יודעים על פרעות קישינב
פנחס זלצמן:
      מתוך 20 איש התשובה הסטנדרטית הייתה הצפה של מים, קריסה של תשתיות עירוניות, עד אירוע פוליטי שהשוו אותו לאירועים שהיו בשנות ה-30
פנחס זלצמן:
 אף אחד לא ציין על פרעות קישינב שזה היה אירוע יהודי מכונן לנו לעם היהודי, שכנראה בזכותו אני נמצא פה
פנחס זלצמן:
 הסבא שלי ממולדובה ומיד כמה שנים אחר כך הם עלו לארץ וברוך ה' הצליחו להקים משפחה, אבל אף אחד לא דיבר על זה
פנחס זלצמן:
      הנושא שחסר, ואני קטונתי מלומר פה, יש פה כל כך הרבה ארגונים, כל כך מכובדים, הנושא המשמעותי בעיניים שלי, אני מסתובב ברחבי ברית המועצות, באוקראינה, בלרוס, המדינות הלטביות, ברומניה, בצ'כיה, קצת בפולין, אני נותן שירותים, ברוך ה', ה' עזר לי, ואני גם מראש אומר ללא תמורה, כל מה שהקהילות צריכות, גיטין, גיורים, סיוע שאנחנו נעזרים בארגון צהר לבירור יהדות
פנחס זלצמן:
 זכינו לתת סיוע הומניטרי גבוה מאוד לאוקראינה ובתקופה הראשונה של המלחמה גם דרך ממשלת ארה"ב שעבר דרכנו
פנחס זלצמן:
 עברתי בעשרות ערים ופגשתי, אני מתאר לעצמי, עשרות מנהלי מחלקות של עיריות באוקראינה, אני יכול לדבר על אוקראינה, וראיתי כמעט אפס ידע על התחום של השואה
פנחס זלצמן:
      אני חוזר עכשיו למולדובה, למרות שבמולדובה נטבחו מאות אלפי אחינו היהודים, למרות שבמולדובה יש למעלה מ-1,000 יהודים ניצולי שואה, אין ידע לדור הצעיר
פנחס זלצמן:
 אנחנו יכולים לומר אוקיי, חשוב לי, ובאמת נכון, המשקפיים של המבוגר, שזה חובה, וארוחה לעוד מישהו שזה גם חובה, אבל אם אנחנו רוצים למנוע את האנטישמיות הבאה, ואיך אמרת מקודם משפט כל כך חכם? האנטישמיות לא תיגמר, כנראה לא בכדור הנוכחי הזה, אולי באיזה שהוא כדור אחר, לא בכדור הזה, אז אם היא לא תיגמר האם יש משהו שאנחנו יכולים לתרום? האם יש משהו שאנחנו יכולים להעביר את הידע דווקא בבתי הספר הגויים? דווקא בבתי הספר המעורבים?      אני שומע פה מספרים של בתי ספר, אני יכול לומר לכם שגם אצלנו יש שני בתי ספר, אנחנו היינו מקבלים גם לא יהודים, מקשת רחבה של סיבות, ולפעמים דווקא לילדים הלא יהודים יש ידע קצת יותר, זה קורה, אבל אם הייתה אפשרות לתת את החינוך הזה לתושבי האזור שדמם של העם היהודי, של האחים שלנו, של המשפחות שלנו, אין פה כמעט אחד שאין לו מישהו מהמשפחה שלא נמצא, זה היה תרומה מעולה לדור הבא
עודד פורר:
 זו הזדמנות טובה לעבור למשרד התפוצות
עודד פורר:
 נמצא איתנו עמית, קצת נשמע איפה הממשלה מעורבת בנושא הזה של המאבק באנטישמיות וגם בנושא של החינוך לגבי השואה, גם בקהילות היהודיות וגם מעבר לזה, אל מול הממשלות השונות
שלומית אבינח:
אני רוצה להוסיף שתמיד בדיונים האלה דיברו על תכניות לימודים, כלומר שהקהילות מבקשות תכניות לימודים ותכנים ממשרד התפוצות להעביר לקהילות, כי הרבה אומרים שאין חומרי לימוד, כלומר אין להם מספיק חומר
עמית אפרתי:
תודה רבה, יושב ראש הוועדה, על כינוס הדיון המאוד מאוד חשוב הזה
עמית אפרתי:
 ראשית חשוב לי לציין ששם המשרד שונה לאחרונה למשרד התפוצות והמאבק באנטישמיות, חלק ממדיניות השר עמיחי שיקלי לשים דגש מיוחד על המאבק באנטישמיות ועל טיוב הפרקטיקות שננקטות במסגרתו
עמית אפרתי:
 כמו כן המערכה כנגד הדה לגיטימציה לישראל עברה גם היא למשרד התפוצות והמאבק באנטישמיות מתוך תפיסה שהמאבק בשנאת יהודים בהיותם יהודים ובמדינת ישראל כמגלמת את הקולקטיב היהודי, יש הרבה מאוד מהמשותף בשני המאבקים האלה שכוללים גם בין היתר, לצערנו, לא מעט אלמנטים של עיוות והכחשת שואה
עמית אפרתי:
      כן חשוב לי להגיד שאנחנו בימים אלה מקיימים תהליך אסטרטגי מאוד מאוד מאוד מעמיק במשרד שהמטרה שלו ראשית לערער על תפיסות קיימות ולטייב באופן מאוד משמעותי את הפעילות שננקטת בתחום
עמית אפרתי:
 יש גם היום פעילות ענפה של משרד התפוצות והמאבק באנטישמיות בתחום הזה
עמית אפרתי:
 יש שלל פעילויות ניטור, פעילויות שקשורות בחוסן קהילתי, בהבאת משלחות
עמית אפרתי:
 יש פעילות מאוד מאוד ענפה, אבל עדיין אנחנו עושים איזה שהוא תהליך אסטרטגי משמעותי כשהמטרה היא לבחון את עצמנו ולבחון בכלל את ההסתכלות הממשלתית בהיבט של המאבק באנטישמיות ולצאת עם תכנית אסטרטגית מקיפה ומאוד מאוד יסודית, משהו שלדעתי לא נעשה שנים רבות
עמית אפרתי:
     כן חשוב לי להגיד שבמסגרת התהליך הזה אנחנו נמצאים בקשר רציף עם גורמי קהילות יהודיות, עם ארגונים פרו ישראליים יהודיים ולא יהודיים שנמצאים בשטח
עמית אפרתי:
 אני שמח מאוד להכיר חברים חדשים ולשמוע עוד דעות, ואני מזמין, רפאל מצרפת דיבר על זה, אבל אני באמת מזמין כל אחד שחושב שיש לו מה לתרום ויש לו ידע לתת להיות - - -
עודד פורר:
מתי יהיו לכם תוצרים של התכנית האסטרטגית הזאת?
עמית אפרתי:
אנחנו עובדים על זה, אני מעריך שתהיה לנו תשובה בתוך שבוע-שבועיים
עודד פורר:
אני אשמח שתציגו את זה פה בוועדה
עמית אפרתי:
בסדר גמור
עמית אפרתי:
 זה בהקשר של המאבק באנטישמיות
אנה יונתן לאוס:
אני אשלים קצת בתחום החינוך
אנה יונתן לאוס:
 לא סוד שחינוך זה אחד הנדבכים החשובים בפעילות התפוצות של המשרד שלנו, בין אם בהיבט הפורמלי שזה מיזם יונייטד, ובחינוך הלא פורמלי, מיזם מוזאיק
אנה יונתן לאוס:
 בבתי ספר יהודיים בחינוך הפורמלי כמעט שאין בית ספר שלא ייערך שם שיעור או מערך שיעור בנושא הנצחת זיכרון השואה, ובחינוך הבלתי פורמלי יתקיימו אירועים של זיכרון בסלון בערים כמו וינה, ברלין, ברצלונה, אתונה
אנה יונתן לאוס:
 באתונה ספציפית יתקיים גם טקס משותף עם הקהילה המקומית, כך שאנחנו לא עוצרים רק בחינוך הפורמלי, אלא זה מגיע גם לכל הגילאים
עודד פורר:
 קולט אביטל נמצאת איתנו בזום, אחריה ניתן לד"ר חיים בן יעקב כאן
עודד פורר:
 בבקשה, קולט
קולט אביטל:
 קודם כל תודה רבה שאתם משתפים אותי וברכות מאוד חמות על קיום הדיון הזה
קולט אביטל:
 אני רוצה להתחבר למה שכבר נאמר בעיקר על ידי הנציגה של משרד התפוצות
קולט אביטל:
 אני רוצה להתייחס לא רק לבתי ספר יהודיים כי בבתי ספר יהודיים אני חושבת שיש מספיק מוסדות יהודיים שדואגים לכך
קולט אביטל:
 אני חושבת שהמפתח בנושא החינוך הוא להגיע עד כמה שניתן לבתי ספר לא יהודיים, לבתי ספר ממלכתיים
קולט אביטל:
 יש מדינות שבהן החינוך בנושא השואה הוא חובה
קולט אביטל:
 ברומניה למשל עבר לא מזמן חוק שמחייב חינוך בתיכון, בארה"ב ב-11 מדינות החינוך בנושא השואה הוא חובה
קולט אביטל:
 זה עדיין לא מקיף את כל ארה"ב
קולט אביטל:
      הייתי רוצה, מבלי להיכנס ליותר מדי פרטים, להמליץ על שני דברים
קולט אביטל:
 קודם כל אני חושבת שטוב נעשה, ואני לא יודעת באיזה רמה, אולי הוועדה, אולי משרד התפוצות, לעסוק במה שנקרא איגום משאבים
קולט אביטל:
 יש המון חומרי לימוד שלא מנוצלים, יש חומרי לימוד שהפיקו באו"ם, שהם לגמרי לא רעים
קולט אביטל:
 אני הייתי לפני חודש בערך בארגון העולמי לחינוך ותרבות, אונסק"ו, וגם להם יש אמצעים לגמרי לא רעים, יש להם גם אתר שנעשה במשותף עם הקונגרס היהודי העולמי, כך שיש הרבה חומרי לימוד, ואני חושבת ש'יד ושם' מתכוון בזמן הקרוב להיות גם כן מוביל בתחום הזה של חינוך
קולט אביטל:
      הדבר הזה הוא חיוני, ודאי אחרי שאחרון ניצולי השואה כבר לא יהיה איתנו
קולט אביטל:
 אם אנחנו נצליח לדאוג שבבתי ספר תיכוניים בגילאים המתאימים יהיה חינוך על מה שקרה, מה הביא את השואה, מה זה גזענות, איך היא פעלה, יכול להיות שנוכל לתרום
קולט אביטל:
 אני, כמו ראש הוועדה, לא חושבת שננצח את האנטישמיות לעולם, אבל להרחיב את האופקים ולהסביר מי הם היהודים ומה הם תרמו לעולם זה גם חשוב לצד מה שאנחנו נחנך בעניין השואה
קולט אביטל:
      אז איגום משאבים מצד אחד, מצד שני אני מקווה שיהיה גוף כלשהו, אם זה גוף ממלכתי, או אם זה הוועדה עצמה, שתנסה למפות היכן מלמדים שואה בבתי ספר ממלכתיים לא יהודיים וננסה אולי במישור הממשלתי, אולי זה תפקידו של השר, לפנות לממשלות ולנסות להביא לידי חקיקת חוקים כאלה שיוכלו להכניס את מלחמת העולם השנייה ובעיקר את השואה למערכת החינוך
עודד פורר:
 חיים בן יעקב ואחריו רחל מ'יד ושם'
בן יעקב:
שלום
בן יעקב:
 תודה רבה על הדיון הזה, מאוד סימבולי שאנחנו בוועדת עלייה וקליטה וקשר עם התפוצות היום מדברים
בן יעקב:
 אני חושב ששום ועדה לא מקיימת דיון ב - - -
עודד פורר:
זה דיון מיוחד שעשינו באמת, אגב לא בפעם הראשונה יחד עם הקהילות, בשיתוף הקהילות היהודיות בתפוצות, כדי לשתף אותם בתהליך כי הוועדה הזאת עובדת במדינת ישראל, אבל על הקשר שלנו עם הקהילות בעולם גם
בן יעקב:
אז זה ממש סימבולי וכל כך חשוב, למעשה מדינה עבור הקהילות היהודיות
בן יעקב:
 אני לא אגלה סוד, גם ב-1948, כשמדינת ישראל קמה, אותם יהודים שאמרו עליהם צאן לטבח, שהם למעשה יצאו לפעמים והגיעו למדינת ישראל, מיד מאותה ספינה האנשים האלה הלכו לחזית והיו גיבורים
עודד פורר:
יש שיר של אלתרמן על זה, 'אחד מן הגחל'
בן יעקב:
בהחלט
בן יעקב:
 היו יהודים שגם נלחמו בחזיתות במלחמת העולם השנייה וגם הם חלקם לא הצליחו לקבל היתרים להגיע לפה
בן יעקב:
 מלימוד ההיסטוריה אנחנו יודעים על אותם פרקים היסטוריים כל כך חשובים
בן יעקב:
      היום הכחשת השואה זה אחד מהסמלים של האנטישמיות המודרנית, אי אפשר לשכוח את זה, אפילו באותם אזורים שבעבר לא ראינו את התופעות האלה, כמו ברה"מ לשעבר, מזרח ומרכז אירופה, היום זה בהחלט אחד מהסימנים המובהקים של אנטישמיות מודרנית כאשר הכחשת או הקטנת הממדים של השואה, אנחנו רואים את זה ומנסים לעבוד בכמה מישורים, כולל חינוך פורמלי וחינוך בלתי פורמלי
בן יעקב:
     אני מקווה שאנחנו אוטוטו נתחיל עם המשרד לענייני תפוצות תכנית משותפת, שזה גם פריצת דרך
בן יעקב:
 לא היה תקדים במדינת ישראל כמעט שארגון יהודי מייצג ומאחד קהילות יהודיות בחוץ לארץ משתף פעולה
בן יעקב:
 וגם כפי שאמרה חברה שלנו טובה, השגרירה קולט אביטל, איגום משאבים
בן יעקב:
 חייבים בתקופת המשבר הנוראי הזה של ירידה משמעותית בגיוס התרומות בכל התחומים, לכל הארגונים, חייבים להיכנס לתחום של איגום משאבים ופעילות מפוקסת לפי סדר עדיפויות ברור וחד משמעי
בן יעקב:
      כשאנחנו מדברים על השואה זה לא רק אנשים שנפלו, זה גם חסידי אומות העולם
בן יעקב:
 אני הבאתי ואני אמסור ליושב ראש הוועדה ספר על צדיקי אומות העולם באוקראינה שהפקנו יחד עם הקהילה היהודית וחבר שלנו, הרב מרקוביץ, שלא נמצא פה, עם הקונפדרציה היהודית ו'יד ושם' הפקנו את הספר הזה, 2,700 צדיקי אומות העולם שהיו באוקראינה
בן יעקב:
 אסור לנו לשכוח וזה בהחלט חשוב
בן יעקב:
     ודבר אחרון, התחום של דיפלומטיה ציבורית
בן יעקב:
 אנחנו התחלנו פרויקט לשכנע את כל המדינות באזור שלנו לקבל את ההגדרה של אנטישמיות
בן יעקב:
 לבד ואפילו עם שיתוף של משרד החוץ הישראלי, לא נוכל לעשות את זה
בן יעקב:
 חייבים שיתופי פעולה עמוקים ומשמעותיים עם ממשלות בעולם ואנחנו בהחלט התחלנו כבר לעשות את זה, לשכנע כל ממשלה להציג תכנית ברורה, מאושרת, עם יעדים ברורים בתחום הזה, הכרה באנטישמיות ומה עושים כדי למנוע את התופעות הקשות האלה, לא רק לעם היהודי, אלא גם לעמים שזה גורם נזק לאותו עם כשהתופעות האלה קורות
בן יעקב:
 תודה רבה
עודד פורר:
 רחל, מנהלת בית הספר בין-לאומי ב'יד ושם'
רחל בד קפלן:
תודה רבה, יושב ראש הוועדה, כבוד לנו להיות פה
רחל בד קפלן:
 אני רוצה לעדכן, ותודה רבה לקולט, אבל מאז כמעט 15 שנה בית הספר ב'יד ושם' חתם עם לא מעט משרדי חינוך ברחבי העולם, כולל כמובן בארגנטינה, כמו שאסטלה יודעת, גם כמובן ברחבי אירופה
רחל בד קפלן:
 לצערי הרב, כבוד הרב פנחס זלצמן, אני מנסה שבע שנים עם משרד החינוך המולדובי ולמרות שהם משקיפים ב-IHRA עוד לא הצלחנו לגרום לשיתוף פעולה
פנחס זלצמן:
תשעה שרים התחלפו בשבע שנים
רחל בד קפלן:
כמו שאומרים, בעזרת ה' אנחנו נתקדם
רחל בד קפלן:
 כמובן זה במישור הבין-לאומי ולא יהודי
רחל בד קפלן:
 אנחנו פועלים בשש יבשות, למשל בלימוד עם הקהילה היהודית בדרום אפריקה וכמובן גם עם בתי ספר לא יהודיים, סינגפור, גם עם משרד החינוך לפני שנתיים באופן מקוון וכמובן דרך הזום אנחנו יכולים לנהל לא רק ישיבות כאלה, גם כמובן הכשרות
רחל בד קפלן:
 בגרמניה עם רבנים דרך הזום, בלוס אנג'לס נשלח מומחה לפני כמה שבועות ולפי מה שאנחנו מבינים הקהילות רוצות יותר ויותר הכשרה על כיצד להתמודד מול אנטישמיות בכיתות
רחל בד קפלן:
 בבואנוס איירס, כפי שאסטלה יודעת, יש לנו כרגע במצעד החיים מדריכה שלנו עם הנוער שלכם
רחל בד קפלן:
 וכמובן עם גואטמלה, פרויקט מאוד מאוד מעניין, שהקהילה היהודית עובדת עם משרד החינוך, נחתם הסכם, אנחנו הפקנו תכנית לימודים לבתי ספר לא יהודיים, עשרה שיעורים, הכול מקוון וכמובן לא רק בתי ספר בגואטמלה משתמשים בחומר הזה, הוא פתוח לכולם
רחל בד קפלן:
     אז אם יש למישהו שאלות על הפעילות שלנו אני כאן ואשמח לענות, תודה
עודד פורר:
 טניה, את רוצה להוסיף משהו?
טטיאנה קנטורוביץ מנוסובה:
תודה ליושב ראש
טטיאנה קנטורוביץ מנוסובה:
 אני רוצה רק להוסיף שאני עוסקת בתחום של פיתוח ידע והכשרה במרחב הפוסט סובייטי וגם כאן בארץ עם דוברי רוסית
טטיאנה קנטורוביץ מנוסובה:
 אני מאוד שמחה לראות כאן את ד"ר חיים בן יעקב שתומך ב'יד ושם', המנכ"ל של הקונגרס האירו-אסיאתי יחד עם ד"ר מירילשוילי ואמיתי מהסוכנות היהודית ומהתפוצות שאנחנו עושים המון פרויקטים ביחד
טטיאנה קנטורוביץ מנוסובה:
      אני רוצה לומר לכם שלא רק בתחום הפורמלי, אנחנו פועלים בתחום בלתי פורמלי ועם הרבה מדינות בחבר המדינות, אין עכשיו חבר מדינות, בברה"מ לשעבר, גם בתחום של חינוך וגם בתחום של מחקר
טטיאנה קנטורוביץ מנוסובה:
 אנחנו הקמנו בתמיכה של הקונגרס היהודי האירו-אסיאתי את המרכז המיוחד לחקר השואה בברה"מ שעוסק בהמון המון נושאים, למשל יש לנו באתר 2,000 מקומות הריגה בחבר המדינות ואנחנו פורסים את המידע בכל המדינות האלה
טטיאנה קנטורוביץ מנוסובה:
      אני רק רוצה לומר תודה למשרד התפוצות ולעוד קולגות
טטיאנה קנטורוביץ מנוסובה:
 לאחרונה 'יד ושם' עומד בפני אתגר שאפילו מה שאנחנו קוראים ילדי מלחמה, אלה שורדי השואה שזה למעשה אנשים שהיו קטנים בזמן המלחמה, לצערי הם הולכים והאתגר שלנו לעשות כמה שיותר את העדויות, להקליט את העדויות
טטיאנה קנטורוביץ מנוסובה:
 אנחנו עושים את זה באופן מאוד מסיבי ולאחרונה אנחנו עושים את זה, אפרופו ועדת הקליטה, עם המון המון יוצאי ברה"מ, עולים חדשים שהגיעו לכאן, אני חושבת שזה מאוד חשוב
טטיאנה קנטורוביץ מנוסובה:
 יש לנו כחמישה סרטי וידאו של בערך כשעה שזה זיכרונות של שורדי השואה מברה"מ
טטיאנה קנטורוביץ מנוסובה:
 אני חושבת שאנחנו נמשיך את התהליך הזה
טטיאנה קנטורוביץ מנוסובה:
      רק מילה אחת, בגלל שד"ר חיים בן יעקב הזכיר את זה, שורדי השואה פנו אלינו בזמן שהתחילה המלחמה באוקראינה בבקשה להציל את הצאצאים, חבר הכנסת עודד פורר שמע את זה, הצאצאים של חסידי אומות העולם מאוקראינה ואנחנו עשינו את הפרויקט וממשיכים לתמוך בהם כאן
טטיאנה קנטורוביץ מנוסובה:
 הבאנו בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית ועם ה-JDC ועם משרד החוץ, השגרירות בפולין, אנחנו הבאנו אותם לכאן, אנחנו מטפלים בהם ואנחנו מאוד מקווים שהם יוכלו לחזור בשלום לאוקראינה
עודד פורר:
 דונלד מלצר
Donald Meltzer:
(תרגום חופשי מהשפה האנגלית): שלום
Donald Meltzer:
 אני דונלד מלצר, אני היו"ר של מכון הרטמן בצפון אמריקה
Donald Meltzer:
 אני מעריך את ההזמנה להשתתף בדיון היום
Donald Meltzer:
 אני רציתי לשתף אתכם בכמה מחשבות
Donald Meltzer:
 מכון הרטמן מלמד בצפון אמריקה יותר מ-15 שנה
Donald Meltzer:
 אני עובד שם ואנחנו גדלים ומתפתחים באמצעות הוראה והשראה של יהדות בדרכים מתוחכמות וסיפורים מתוחכמים על ישראל ודרך ההשראה של ישראל ליהדות, וכך הצלחנו להגיע לתוצאות טובות ביותר
Donald Meltzer:
 להצליח גם להגן מפני אותה האנטישמיות הגדלה
Donald Meltzer:
 תמיד הייתה ותהיה אנטישמיות בעולם
Donald Meltzer:
      אחת מהסיבות שאני כאן למעשה זה לחוות את יום השואה באופן אישי כאן, עבורי זו פעם ראשונה להיות בישראל ביום הזה
Donald Meltzer:
 אני רק רוצה לומר לוועדה הזאת, אל תשכחו את המילים האחרונות של רוברט וולטל מסלובניה, שההגנה הכי טובה נגד אנטישמיות בעולם הזה, וזה עכשיו בא מקהילה אולי קטנה מאוד, אבל אני כנציג של אולי הקהילה הגדולה ביותר אני יכול לומר שזה ליצור דימוי חיובי של יהדות, יהדות חיובית, לכל היהודים בעולם, שכל היהודים בעולם ירצו לחבק ולקבל על עצמם
עודד פורר:
תודה רבה על הדברים החשובים האלה
עודד פורר:
 תומר אלדובי
תומר אלדובי:
תודה רבה, אדוני יושב הראש
תומר אלדובי:
 זכות גדולה לדבר בפניכם היום כדור שלישי לשואה
תומר אלדובי:
 סבתי נולדה ב-1930 בפולין, היא ואחיה הקטן ודודה היו היחידים מכל המשפחה ששרדו את השואה ועלו לישראל והיא זאת שגם היוותה עבורי את מקור ההשראה לפתיחת העמותה
תומר אלדובי:
 אני מאחל לה שתחיה עוד שנים רבות
תומר אלדובי:
      התנועה למאבק באנטישמיות ברשת הוקמה לפני שלוש שנים והמטרה העיקרית שלה להסיר אנטישמיות מהרשת החברתית ולשמור על הביטחון של הישראלים והיהודים בבתי הכנסת ובבתי הספר, במרחב הציבורי
תומר אלדובי:
 בשלוש השנים האחרונות הכשרנו את יחידת המתנדבים הגדולה ביותר שמונה כיום כ-400 פעילים מישראל ומרחבי העולם והצלחנו להסיר אלפי תכנים אנטישמיים כמו שהוצג בפתיחת הוועדה
תומר אלדובי:
      האנטישמיות המקוונת מסכנת באופן ממשי ופיזי יהודים וישראלים ברחבי העולם
תומר אלדובי:
 אחת הדוגמאות הבולטות ביותר היא אירוע הטבח הנוראי בפיטסבורג בארה"ב וראינו אירוע דומה בסלובקיה לפני מספר חודשים, שגם היה קשור ברשת הטוויטר
תומר אלדובי:
 לכן אנחנו פועלים במספר מדינות מחוץ לישראל, בהן שוויץ, קנדה, גרמניה, איטליה, ניו זילנד ומדינות נוספות ושם אנחנו מכשירים בעיקר בני נוער וצעירים סטודנטים ונותנים להם כלים פרקטיים להיאבק באנטישמיות ובהכחשת השואה וגם, כמו שעכשיו דיברו, להפיץ תכנים חיוביים על העם היהודי ועל מדינת ישראל באמצעות הרשת החברתית כדי לרתום צעירים אחרים שהם לא יהודים להכיר יותר את ההיסטוריה ולהיות מודעים למה שקורה
תומר אלדובי:
     התכנית הזאת מאושרת במשרד החינוך הישראלי ואנחנו גם עובדים בשיתוף מגוון רשויות ובבתי ספר בישראל
תומר אלדובי:
 אני גם מזמין אתכם לתערוכה שמוצגת בימים אלו בשיתוף עיריית חולון שבה מוצגים סרטוני טיקטוק שיצרו 100 בני נוער במטרה לקדם את שימור זכר השואה
תומר אלדובי:
      לסיום אנחנו השבוע פרסמנו את דוח הסיכום השנתי של העמותה בשנה האחרונה ולצערי בשנת 2022 מצאנו עלייה משמעותית בפרסום של תכנים של הכחשת שואה
תומר אלדובי:
 שני שליש מהתכנים קוטלגו כהכחשת שואה ואנטישמיות קלאסית לפי ההגדרה של IHRA ומתוכם הצלחנו להסיר כ-35%
תומר אלדובי:
 הבעיה המשמעותית ביותר היא בכל מה שקשור לשנאת ישראל, מה שיש שמכנים כאנטישמיות חדשה, ושם שליש נוסף מהתכנים קוטלג כשנאת ישראל והצלחנו להסיר רק 5% כי הרשתות לא מגדירות תכנים שקוראים להשמיד את מדינת ישראל כתכנים שהם אנטישמיים
תומר אלדובי:
      בעוד שפחות ופחות שורדי שואה חיים בינינו אנחנו מאמינים שמוטלת חובה בעיקר על הדור הצעיר בארץ ובחו"ל לקדם את המאבק באנטישמיות ואני קורא למשרדי הממשלה לתמוך בפעילות שלנו על מנת לאפשר לנו להמשיך לחנך קהילות יהודיות ברחבי העולם
עודד פורר:
 שולי דוידוביץ', משרד החוץ
שולי דוידוביץ':
תודה רבה, היושב ראש, על כינוס הישיבה החשובה הזאת ובאמת היכולת לכנס סביב השולחן כל כך הרבה שותפים חשובים למאבק באנטישמיות ואתגר בעיקר הכחשת שואה ובעיקר ברשתות החברתיות, ותודה, תומר, על הדברים החשובים שאמרת
שולי דוידוביץ':
      שיתוף הפעולה הזה הוא בין-משרדי ובין ארגונים בשיתוף פעולה עם קהילות יהודיות ברחבי העולם והעובדה, ג'וש, שהבאת לכאן נציגים של ארגונים וקהילות גדולות כמו גם קטנות מראה שכולנו שותפים לאתגר אחד והיכולת שלנו להתמודד בצורה אפקטיבית עם אנטישמיות ברחבי העולם, בין אם זה בארה"ב, בצרפת, בסלובניה, או במקומות אחרים, היא העבודה המתואמת והמשותפת
שולי דוידוביץ':
      ביטחון הקהילות היהודיות הוא בראש ובראשונה אחריותן של הממשלות ושל המדינות שבהן היהודים חיים
שולי דוידוביץ':
 ממשלת ישראל, מדינת ישראל, היא מסייעת לכל אותם ארגונים וקהילות בשיחות עם ממשלות ואחד הכלים האפקטיביים ביותר, אם לא החשוב בינם, היא באמת הגדרת IHRA למאבק באנטישמיות
שולי דוידוביץ':
 יש גם הגדרת IHRA בנושא הכחשת שואה והגדרות נוספות כמו בנושא של שואת הצוענים ואחרים
שולי דוידוביץ':
      משרד החוץ יחד עם 'יד ושם' משמשים יו"רים משותפים של המשלחת הישראלית ל-IHRA
שולי דוידוביץ':
 בעוד שנתיים אנחנו נהיה הנשיאים התורנים של IHRA וזה הולך להיות פרויקט מאוד מאוד גדול בשיתוף פעולה ובפעילות מאומצת מול ממשלות אחרות
שולי דוידוביץ':
 אני שמחה לבשר שעד היום 41 מדינות אימצו את הגדרת IHRA ולמעלה מ-1,200 ארגונים ומוסדות, כולל מועדוני ספורט, קבוצות כדורגל גדולות כמו צ'לסי וכמו אחרות, אימצו את הגדרת IHRA לאנטישמיות וזה מאמץ מדיני גדול שאנחנו מובילים במשרד החוץ ביחד עם שותפים אחרים
שולי דוידוביץ':
      ישנה רשת שליחים מיוחדים למאבק באנטישמיות שאנחנו שותפים לה, יש שליחים מיוחדים, כמו למשל ד"ר דברה ליפשטדט, שליחתו המיוחדת של נשיא ארה"ב, יש שליחים בגרמניה, בצרפת, באיחוד האירופי, קתרינה פון שנורביין שהיא השליחה הראשונה לאו"ם, יש לארגון מדינות אמריקה
שולי דוידוביץ':
 אנחנו מכנסים פעם בשנתיים פורום גלובלי למאבק באנטישמיות
שולי דוידוביץ':
 בחודש יולי היינו בבואנוס איירס יחד עם הסוכנות היהודית, יחד עם דני דיין ב'יד ושם' וחברים אחרים וחברים במשרד התפוצות וקיימנו כנס מאוד מאוד משמעותי
שולי דוידוביץ':
      חשוב מאוד שנמשיך לעשות את העבודה ביחד, יש מקום לכולם, יש הרבה מאוד עבודה והאתגר אולי הכי משמעותי, ואמר את זה גם תומר, זו האנטישמיות ברשתות החברתיות שיודעת חוסר של גבולות משמעותי
עודד פורר:
 לפני אני מסכם, אסטלה מארגנטינה, ביקשת לומר מילה
Estela Kalinsky:
רק לציין שכל העבודה הזו שאנחנו עושים היא חשובה בגלל שיתוף הפעולה שיש לנו עם ארגונים כמו 'יד ושם', כמו ועידת התביעות, כמו כל מיני ארגונים בין-לאומיים שביחד אנחנו יכולים לעשות שינוי ולגרום לשינוי
Estela Kalinsky:
 אז אני מציינת שחשוב שנחזק את שיתוף הפעולה בינינו כי זה הפתרון היחיד כדי להגיע לאתגרים משותפים
Estela Kalinsky:
 תודה
עודד פורר:
 (תרגום חופשי מהשפה האנגלית): אני רוצה לנצל את ההזדמנות להודות לכל הארגונים שלקחו חלק בדיון הזה וכל הנציגים שמשתתפים בכנס החשוב הזה, אנחנו צריכים לעבוד על נושאים כל כך חשובים