GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עודד פורר:
 הדיון שנוגע בהחלטת הממשלה התרחב הרבה מעבר לזה, מהסיבה הפשוטה שממשלות ישראל נהגו פה בקהילה בצורה, לצערי כן, עוד תהיה וועדת חקירה ממלכתית אולי עוד 10 שנים
עודד פורר:
 תגיע ועדת החקירה הזאת שתבדוק איך הפרידו אימהות מילדים וקרעו משפחות, כפי שעושים
עודד פורר:
     מדינת ישראל בשנת 2023 לא יכולה להתמודד, לא עם 9,000 עם 12,000 איש להעלות אותם בפעם אחת, לסיים את הטרגדיה הזאת של קהילה? לא יכולים להתמודד עם זה? משרד העלייה והקליטה לא יודע להתמודד עם קליטה של 12,000 איש? יודע, ויכול, והממשלה גם במצב הכלכלי של היום יודעת להתמודד עם זה, ולכן אני חייב לומר במובנים האלה, זאת הדרישה החד משמעית של הוועדה מהממשלה
עודד פורר:
      אני לא רוצה העלאה, לא של 900 ולא של מכסות, אין מכסות לעלייה
עודד פורר:
 אין מכסות
עודד פורר:
 אין מכסות ואין קריעת משפחות
עודד פורר:
 אני לא חי בשלום עם זה שיש מחנות, עצם האמירה – מחנות, של יהודים שממתינים להיכנס לארץ ישראל, אחרי שאנחנו חגגנו עצמאות 75 שנה
עודד פורר:
 אין דבר כזה, ולכן הקריאה לממשלה חד משמעית, כולם יהודי טיגריי וגונדר, ואדיס
עודד פורר:
 להעלות את כולם
עודד פורר:
     הקריאה לממשלה היא להעלות את כולם
עודד פורר:
 במובן הזה, הדבר הראשון שצריכה לעשות הממשלה זה למנות גורם אחד אחראי על תכלול החלטת הממשלה והנושא הזה
עודד פורר:
 לא ייתכן, אני מצפה שהגורם הזה יהיה ממונה ע"י שר הקליטה והוא צריך להיות בדרג של מנכ"ל
עודד פורר:
 לא יכול לתכלל החלטה כזאת, יסלחו לי, לא סמנכ"לית ולא אף אחד מהעובדים, זאת החלטה שנוגעת לתכלול של כמה משרדי ממשלה, והקריאה החד משמעית לשר היא למנות את המנכ"ל שלו לפרויקטור שאמור ליישם את החלטת הממשלה במלואה
עודד פורר:
     לגבי ההחלטה עצמה, אז יש פה הרבה מאוד דברים שכן משרד הפנים ורשות האוכלוסין חייבות לעשות
עודד פורר:
 אם זה מוקד מענה, גם בשפה האמהרית וגם בטיגרית ומוקד טלפוני, לא מוקד של מיילים
עודד פורר:
      הוועדה לא מקבלת את העובדה שיש למעלה מ-3,000 פניות שממתינות למענה
עודד פורר:
 אני מבקש לפנות בכתב למנהל רשות האוכלוסין, להגדיל את הדסק ולתגבר אותו, ולהציג בפני הוועדה בתוך 3 שבועות מתווה איך מתבצע המענה על כל הפניות האלה, בטווח הזמן המיידי
עודד פורר:
     יישום החלטת הממשלה לא נראה לפחות מהנתונים שבידינו שהוא אל"ף, מתוקצב ברמה הראויה
עודד פורר:
 ב' – בחינת הקמת הוועדה, יש שם שורה ארוכה של נושאים בתוך החלטת הממשלה שלא קרו
עודד פורר:
 אנחנו דורשים מהממשלה לאשר מקור תקציבי להעלאת זכאים נוספים מעבר לאותם אלה שכבר אושרו ותוקצבו
עודד פורר:
 ולגבש מתווה כולל, כמו שאמרתי, לסיום סוגיית הממתינים גם באדיס, גם בגונדר וגם בטיגריי
עודד פורר:
     אני לא רוצה להתייחס לחלק מהדברים שנאמרו כאן ע"י חלק מהאנשים שבאמת נראה לי שאולי אם העלייה היתה קצת שונה, יכול להיות שאולי לא היו מערימים כ"כ הרבה קשיים ואנחנו נעשה דיון מעקב על הנושא אחרי דיון המעקב על רשות האוכלוסין, ואחר כך אנחנו נראה איפה אנחנו עומדים מבחינת התקציבים
פנינה תמנו:
אגב, יש פה החלטת ממשלה שהיא קיימת ושרירה, ואם הממשלה לא תביא את התקציב – אפשר לעתור לבג"ץ
עודד פורר:
תודה רבה, הישיבה נעולה
עודד פורר:
בוקר טוב, היום האחד במאי, י' באייר תשפ"ג, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת עלייה, הקליטה והתפוצות בנושא היערכות משרדי הממשלה לפתרונות דיור לעולים חדשים
עודד פורר:
     לפני שאני נותן את רשות הדיבור לחבר הכנסת אלקין, יושב ראש ועדת משנה שהקמנו לטובת העניין, אני רק אציין שבארבעה חודשים האחרונים זה נראה כאילו טוב שיש ועדות בכנסת, כי הן היחידות שעובדות ומטפלות בנושאים שרלבנטיים
עודד פורר:
 כי הממשלה עצמה, וזה גם נציגי משרדי הממשלה, קצת נרדמה
עודד פורר:
 הייתם כל כך עסוקים בכל כך הרבה דברים אחרים בארבעה חודשים האחרונים, אז לצערי הרבה מאוד דברים שהיו צריכים לקרות לא קרו שם, אנחנו נדבר על זה גם בחלק מדיוני המעקב שעוד נעשה פה, אם זה על האולפנים ואם זה גם על נושאים אחרים, אבל בוודאי הוועדה פה, ועדת המשנה שהקמנו לטובת העניין הזה עשתה עבודה ראויה, וניתן לחבר הכנסת אלקין להציג את התוצרים שלהם ולסכם ואז בעצם נראה מה עוד נדרש
זאב אלקין:
 אני קודם כל רוצה לפתוח שוב בתודה לך על ההחלטה להקים את ועדת המשנה ולתת דגש מיוחד על התחום הזה, שבעיניי יחד עם תחום התעסוקה זה אולי שני אבני היסוד להצלחה של תהליך הקליטה בארץ
זאב אלקין:
 התעסוקה והדיור, ולכן אני חושב שזה מאוד נכון להקים ועדת משנה שמתמקדת בנושא הזה
זאב אלקין:
     אנחנו מאז שהוקמה ועדת המשנה באמצע הכנס הקודם קיימנו ארבעה דיונים, אני תיכף אסביר את ההיגיון שלהם שהתרכזנו בכמה נושאים רלבנטיים וכמובן רחוקים מלמצות את הנשוא, יש עוד לא מעט לטפל ואני אדבר על זה לקראת סיום, לאן פנינו בעתיד
זאב אלקין:
     בארבעת הדיונים שקיימנו בנינו את זה, ולא במקרה, בצורה הבאה: הדיון הראשון עסק בתור לדיור ציבורי במשרד העלייה והקליט, להבין בין העולים היותר ותיקים כאן, כמה בסופו של דבר נמצאים בתחתית, כי הם צריכים, נזקקים לדיור ציבורי, ולראות מה המצב המענים האפשריים להם וגם איך התור הזה מתנהל, מה הקריטריונים ומה הבעיות השונות שקשורות לעצם הכניסה למאגר הזה של התור, אני אחר כך ארחיב
זאב אלקין:
     הישיבה השנייה, דווקא הקדשנו אותה לעולים לשנים הראשונות שלהם בארץ, מה קורה עם סיוע בשכר דירה לגביהם
זאב אלקין:
      הישיבה השלישית בנושא של סיוע שכר דירה לאלה שזכאים לדיור ציבורי, אבל לא יכולים לממש את זכאותם כי אין עדיין דיור ציבורי עבורם למדינת ישראל ותיכף נראה שזה מספרים מאוד גדולים, אז המדינה עוזרת להם בסיוע בשכר דירה והיו פה שינויים בתקופה האחרונה שרצינו לראות מה קורה עם זה
זאב אלקין:
     והנושא הרביעי שאנחנו פה עצרנו באמצע - הוא פתרונות דיור לקשישים, לא במקרה התמקדנו בקשישים, כי כפי שתיכף נראה, זה עיקר התור של הזכאים לדיור ציבורי במשרד העלייה והקליטה ופה חילקנו את הדיון לשניים, שמחצית ראשונה התקיימה והשנייה עוד לא, אני מקווה שזה יתקיים בכנס הזה
זאב אלקין:
 עסקנו בפתרון של בתי גיל הזהב של משרד הבינוי והשיכון שאמנם הוא לכל הקשישים הנזקקים, לא רק לקשישים שהם עולים, אבל כ-90% ממה שאני זוכר כשר השיכון מהביקורים שלי בשטח וגם מהסטטיסטיקה, כ-90% מהדיירים בבתי געל הזהב של משרד הבינוי והשיכון הם קשישים עולים, זה פשוט יוצא ככה, רובם המוחלט הגיעו לשם דרך תור של משרד העלייה והקליטה, מיעוטם דווקא דרך תור של משרד השיכון, אבל גם אלה עולים, וגם אלה עולים
זאב אלקין:
      עוד לא הספקנו לדון ברגל השנייה של הפתרון לקשישים, הן שוות ערך גם במספרים, בין 12 ל-13 אלף יחידות משפחתיות וזה מקבצי הדיור של משרד העלייה והקליטה, זה יהיה למעשה הנושא הראשון שנדון בו בכנס הזה, ברגע שתיקבע הישיבה של ועדת המשנה
זאב אלקין:
     אז אלה הם הנושאים שנבחרו וזה ההיגיון שלהם
זאב אלקין:
 עכשיו השקף הבא מראה לנו קודם כל את הלקוחות שלנו מבחינת זכאות לדיור ציבורי, בתור של משרד העלייה והקליטה, אלה המספרים שהוצגו בישיבת הועדה
זאב אלקין:
 אנחנו רואים כאן שכ-75% מהממתינים לדיור ציבורי שאין להם כרגע פתרון, זה קשישים, אנחנו גם רואים את המספרים, זאת אומרת שהתור של משרד העלייה והקליטה הוא כרגע כמעט 25,000 משפחות, הוא בערך פי חמש מהתור של משרד הבינו והשיכון, כמובן אני אגיד שהקריטריונים הם שונים לכן זה גם לא מפתיע הפר הזה במספרים, אבל עדיין כדאי לזכור את זה, זאת אומרת שיש סך הכול כ-30,000 משפחות במדינת ישראל שלפי קריטריונים הקיימים היום זכאים לדיור ציבורי ואין להם פתרון, ורחוק מהם שיהיה, אנחנו נראה את זה גם כן אחר כך בהמשך
זאב אלקין:
     עכשיו מפה אני אעבור לתובנות העיקריות שהעלינו, הנושאים המרכזיים שנגענו בהם, אני לא אכנס לכל מיני נושאים צדדיים ויותר פרטניים, זה אנחנו עושים כוועדת משנה מול הרשויות הרלבנטיות, אבל אני אתמקד פה בנושאים העיקריים שעלו בארבעת הדיונים האלה, כאשר אני חייב להגיד שלצערי, ואתה ציינת את זה בפתיחת דבריך, אני מצאתי תופעה מאוד מעציבה, בדרך כלל אתה בדיונים בכנסת כל הזמן מנסה לדחוף את הממשלה ללכת קדימה, איך לשפר את המצב הקיים, פה לצערי בכמה מהנושאים ראינו שהולכים אחורה ואני כל פעם מציין, זאת אומרת שיש פה בקשות שלנו ותובנות שלנו שזה שינוי קדימה, משהו שהוא לא היה עד היום ואנחנו מציעים לשנות, ויש דברים שהיו החלטות שפשוט מישהו שכח לתקצב אותן בחודשים האחרונים, או שבוטלו או שהוקפאו
עודד פורר:
אתה עושה להם הנחות, או שאתה אומר שכחו?
זאב אלקין:
אני בדיוק מגיע לזה, או שהוחלט כפי שנאמר לנו בצורה ברורה שהם לא בסדר עדיפויות של הממשלה החדשה, ואז אני - - -
עודד פורר:
באופן כללי אפשר להגיד שהעלייה היא לא בסדר עדיפויות של הממשלה
זאב אלקין:
ככה יוצא, לפחות מהעיון - - -
עודד פורר:
מחר נקיים דיון על עצירת הבנייה, זאת אומרת הממשלה פועלת אקטיבית כדי לעצור את העלייה
זאב אלקין:
אמת לצערי וכשאני אתייחס לנושאים השניים אז אני אציין שבמקרים שמדובר על נסיגה אחורה אני כמובן אציין את זה וזה כמובן מקומם כי אני חשבתי שתפקידינו הוא כל פעם לשפר ולא לנסות
זאב אלקין:
 אני צאתי את עצמי בנושא הזה של דיור, פעם היה משחק ילדים כזה, עוד לפני כל הגיימינג המודרני, שעם כזה מכשיר היית צריך לתפוס ביצים שנופלות ואתה מתרוצץ עם הסל, אז כמובן הביצים שנופלות והקצב כמו במשחק הזה הולכת וגדלה וזה כמובן מאתגר מאוד ואני חושב שחובתנו פה להשמיע את קולנו בצורה ברורה כנגד התופעה הזאת
זאב אלקין:
 עכשיו מפה אני עובר - - -
עודד פורר:
חשבתי שתגיד שפשוט הבנת שלממשלה אין ביצים, אבל - - -
זאב אלקין:
לא, דווקא בנושא הזה יש לה, לקחת מהכי חלשים וללכת להם על הראש, מתברר שיש להם בלי בושה
זאב אלקין:
 עכשיו הנושא הראשון כאמור היה תור לדיור ציבורי של משרד העלייה והקליטה, אני כבר הזכרתי את המספרים
זאב אלקין:
      אני אתייחס פה לארבע תובנות מרכזיות שפנינו למשרד העלייה והקליטה, ואגב אני רוצה להודות בהזדמנות הזאת לאולגה על שיתוף הפעולה עם המשרד ועם הצוות שלו, גם באספקת נתונים וגם בעבודה מול ועדת המשנה, ואנחנו נמצאים בשיח עם המשרד לגבי השינויים האלה, על חלקם המשרד כבר הודיע שהוא מוכן לאמץ והוא עובד על זה, על חלקם אנחנו עוד מדברים, אבל לדעתנו אלו הן ארבעת המסקנות המשמעותיות
זאב אלקין:
 הראשונה זה קביעת מועד הזכאות לדיור ציבורי לעולים החל מהחודש השביעי ממועד העלייה, עד היום זה היה מהחודש השמיני, ולמרות שמצד שני סל קליטה כבר מזמן מחושב על ששה חודשים ולא על שבעה חודשים, ואז נוצר חודש פער שהוא לא מוצדק, שאיכשהו קשור באופן היסטורי למבנה ההיסטורי של סל הקליטה שהיה חודשי והיה פרוס על שבעה חודשים, זה כבר מזמן לא שם ואין שום סיבה שעולה לא יקבל סיוע, אם המדינה סבורה שהוא צריך סיוע בשכר דירה מסיבה כזאת או אחרת, למשל כי הוא זכאי לדיור ציבורי או בכלל לסיוע בשכר דירה, אז אין סיבה שחודש אחד שלא מכוסה לא מפה ולא מפה אנחנו פה מצאנו אוזן קשבת במשרד העלייה והקליטה ונאמר לנו שאכן הולכים לבצע את השינוי הזה ואנחנו ממתינים להשלמה של התהליך השינוי, בטח אולגה אחר כך תעדכן אותנו על התהליכים הפנימיים במשרד
עודד פורר:
מה זה דורש? זה לא דורש חקיקה
זאב אלקין:
זאת החלטה פנימית של המשרד, זה נהלים של משרד העלייה והקליטה
עודד פורר:
מה מונע?
אולגה דדון:
בוקר טוב לכולם, שום דבר לא מונע, אנחנו מדברים כרגע לגבי הסעיף הראשון, אנחנו מדברים על קביעת זכאות לדיור ציבורי החל מחודש שביעי, בנוהל החדש כאמור שאמרנו שאנחנו מעדכנים אותו, אנחנו בהחלט מכניסים את הסעיף הזה להקדמה
אולגה דדון:
אנחנו ממש לקראת, התעכבנו קצת בכמה שלבים, היינו צריכים בכמה נושאים לטפל, אנחנו מסיימים אותו ממש בתקופה הקרובה, מיד נודיע לכם עם הסיום
אולגה דדון:
 אנחנו כן נקדים את האפשרות - - -
עודד פורר:
את אומרת לפני הראשון ביוני כבר יהיה עדכון של החודש השביעי?
אולגה דדון:
של עדכון הנוהל ובתוכו העדכון של החודש השביעי, כן
זאב אלקין:
אני תיכף בהמשך עוד אתייחס בנושא של סיוע בשכר דירה בהקשר הזה, אבל זה שכשנגיע לנושא הרלבנטי
זאב אלקין:
 אז זה הנושא הראשון ופה אני מאוד מקווה שבקרוב נוכל לסמן V ולפחות יקרה משהו חיובי ולא רק בלימה של הבעיות שהיו
זאב אלקין:
 הנושא השני הוא נושא יותר מורכב, פה עדיין אין הסכמה כי יש פה גם השלכות אוצריות, אבל אני חושב ששווה להיאבק עליו וזה נושא של אימהות חד הוריות, מה קורה כאן, הרי הקריטריונים של משרד הקליטה ומשרד השיכון הם שונים ושתי קבוצות אוכלוסיות שהפער הוא הכי גדול זה הקשישים ואימהות חד הוריות, כי קשישים במשרד השיכון בכלל, בדרך כלל לא נכנסים לזכאות לדיור ציבורי רק לזכאות לבתי גיל הזהב שזה לא זכאות לדיור ציבורי מבחינת סיוע בשכר דירה, זה משהו אחר, ואימהות חד הוריות רק משלושה ילדים ומעלה
זאב אלקין:
     האמת שיש מזמן ביקורת על המדיניות הקשוחה הזאת של משרד השיכון, ואני בשבתי כשר השיכון הקמתי ועדה ציבורית שהייתה צריכה להמליץ על שינוי קריטריונים ולזכאות לדיור ציבורי לכלל המשפחות במדינת ישראל, ואחת מהסוגיות הכי מרכזיות שהיו שם על הפרק, זה חד הוריות
זאב אלקין:
 הייתה מטרה, כנראה לפחות זה היה כיוון הוועדה - לעבור לפחות משלושה ילדים לשני ילדים, אם לא לילד אחד, זה כמובן יש לזה השלכות תקציביות משמעותיות, אבל זה היה הכיוון של הוועדה כי המצב של היום הוא מאוד לא פשוט, אני נתקלתי בלא מעט אימהות חד הוריות שבצדק אומרות 'אני אימא חד הורית, מאיפה אתה רוצה שאני אעשה לך ילד שלישי'? והפער הוא עצום בסיוע בשכר דירה, למשל בין מי שזכאי לדיור ציבורי לבין מי שלא ואז האימהות החד הוריות נופלות בין הכיסאות
זאב אלקין:
      עכשיו מה קורה עם אימהות חד הוריות? עולה פה מצב אבסורדי, הן מקבלות זכאות לדיור ציבורי כי במשרד העלייה והקליטה הכולל הוא שכל אם חד הורית עם רמת הכנסה מסוימת זכאית לדיור ציבורי, החל מילד ראשון, היא לא צריכה שלושה ילדים, ואז לכאורה המדינה צריכה לתת לה דיור ציבורי, אם היא הייתה מקבלת דיור ציבורי היא הייתה נשארת בו לתמיד, גם כשהיו מסתיימות 15 שנים ראשונות של השהות בארץ, בגלל שהמדינה נכשלת ובמשך 15 שנה לא שנה שנתיים לא נותנת לאימא כזאת פתרון אלא רק סיוע בשכר דירה, אחרי 15 שנה אומרים לה 'ביי, את כבר לא במשרד העלייה והקליטה, לכי למשרד השיכון ותתמודדי שם על הזכאות', היא מגיעה לשם, אם אין לה שלושה ילדים אומרים לה 'לא, את לא זכאית'
זאב אלקין:
 ואז קורה מצב אבסורדי, המדינה נכשלה בלתת פתרון - והיא מענישה את אותה אימא חד הורית בזה שהיא זורקת אותה ממערך הסיוע בשכר דירה ומאיזשהו סיכוי לקבל דיור ציבורי
זאב אלקין:
     זה מצב לא נורמלי, אם המדינה החליטה - - - בעיני שיש הצדקה לפער בין הקריטריונים בין העולים לכלל הציבור הישראלי בגלל המצב היותר מוחלש של העולים, זה לא הגיוני למישהו שיש לו זכאות לקחת לו אותה בגלל שאתה כמדינה לא סיפקת את מה שהיית צריך לתת
זאב אלקין:
 אגב אותו מצב היה יכול לקרות עם קשישים ופה מהמדינה מראש קיבלה החלטה שקשישים נשארים בתור לתמיד, זאת אומרת שקשיש שנכנס לתור הוא נשאר גם אחרי 15 שנה
עודד פורר:
כלומר ההחלטה שלכם היא כל זמן - - -
זאב אלקין:
כל עוד שיש לפחות ילד אחד בגיל 18 או אם הוא הלך לצבא, כשהוא מסיים שירות צבאי או שירות אזרחי, או סיום בית ספר, כי לפעמים מסיימים בית ספר אחרי גיל 18, זאת אומרת שכל עוד שיש ילד נתמך לצורך העניין, זה שלוש אפשרויות איך להגדיר אותו, צבא, סיום בית ספר או גיל 18, הם יישארו בתור של משרד הקליטה בדיוק כמו הקשישים ולא יוציאו אותם במעבר טכני לכאורה, כי זה לכאורה טכני, אז אני אומר למה? כי יודעים שאם יוציאו אותם הם יפלו
זאב אלקין:
 אני חושב שיש היגיון בעניין הזה
עודד פורר:
מה העמדה של המשרד הייתה בעניין הזה?
אולגה דדון:
הנושא לא נדון עד עכשיו בוועדות, זה משהו חדש
זאב אלקין:
לא, אצלנו נדון
שלומית אבינח:
זה שאול צריך לענות, זה שייך לשיכון יותר
זאב אלקין:
לא, לא נכון, זה מדיניות של קליטה
זאב אלקין:
 נדון, נדון, עלה בדיונים
אולגה דדון:
זכאות לעולים חדשים
זאב אלקין:
זה דיון שלא היית בו, אבל היו בו נציגים, זה גם מופיע במכתב ששלחנו לשר וכו'
אולגה דדון:
נכון, במכתב זה מופיע בהחלט
אולגה דדון:
 תראו הזכאות לעולים חדשים לדיור ציבורי, 15 שנה למעט קשישים, ההיגיון אומר לגבי הקשישים, זו אוכלוסייה שמבחינת קשיי התאקלמות שלה היא האוכלוסייה הכי בעייתית, קשישי מגיע בגיל שהוא כבר לא עם קצת תעסוקה, יהיה לו יותר קשה מבחינת רכישת השפה, קשישי הוא באוכלוסייה הרבה יותר נחלשת
אולגה דדון:
 לגבי אימהות חד הוריות, כמו שאר האוכלוסיות, למה לא נכים? למה לא קבוצות אחרות? זאת אומרת אנחנו - - -
זאב אלקין:
לא, לא, אני אענה לך, כי לגבי קבוצות אחרות, הפערים הם כמעט ולא קיימים ואם כן הם מינוריים, בין הקריטריונים של השיקום לקליטה
זאב אלקין:
 לגבי אימהות חד הוריות הפער הוא מאוד חד והוא כולל כמעט את כל האימהות החד הוריות העולות, כי רובן המוחלט הן או עם ילד אחד, או עם שניים ומצבן לא ישתנה בהקשר הזה, לא ייווצר ילד שלישי, ולכן פה אנחנו בוודאות עובדים על עצמינו כשאנחנו עוברים ממשרד אחד למשרד אחר
זאב אלקין:
 אני לא מדבר - - -
עודד פורר:
עזוב, אני לא חושב שזה כל כך הרבה - - -
אולגה דדון:
2,016 חד הוריות היום בתור הממתינים
עודד פורר:
אוקי, אבל אם לוקחים את הקריטריון של עד גיל 18, את צריכה להבין על אלה שכשהם נכנסו לתור, הילדים היו מתחת לגיל שלוש, אז זה לא כולם מגיעים עם ילד בן - - -
זאב אלקין:
זה לא מספרים גדולים בסך הכול, והתיאום פה, אני לא מציע שמי שלא היה זכאי ב-15 שנים הראשונות בשנה ה-16 יקבל זכאות, אני קובל על אלה שקיבלו זכאות והמדינה הייתה צריכה לספק להם דירה - והמדינה נכשלה בלספק להם דירה
עודד פורר:
אם היית מספק להם דירה הם היו נשארים בדירה?
זאב אלקין:
הם היו נשארים לכל החיים
אולגה דדון:
כמו כל בן אדם שמקבל דיור ציבורי
עודד פורר:
אז היא הייתה זכאית לדירה, את לא סיפקת לה דירה, אז עכשיו את אומרת לה בגלל שלא סיפקתי לך דירה - לא את, המדינה -
זאב אלקין:
את המדינה בדיון
אולגה דדון:
תראו, אני חושבת שמבחינת החלטה גורפת לא יכולה להתקבל פה, כי ברור לכולנו שיש גם בתוך ה-2,016 כאלה שכן עונות על הקריטריונים של משרד השיכון, צריך לעשות בחינה
אולגה דדון:
 גם יש לא מעט כאלה שקיבלו הצעה וסירבו, גם את זה צריך לבדוק וזה לא נכון להגיד שגם כאלה שהן לא זכאיות במשרד השיכון לדיור ציבורי הן עדיין יכולות להיות זכאיות ושאול תתקן אותי אם אני טועה, לסיוע בשכר דירה
זאב אלקין:
לא, אבל זה סדרי גודל אחרים לחלוטין
זאב אלקין:
 הרי זה בדיוק הדרמה, בגלל שלמדינת ישראל אין מערך סיוע שהוא הדרגתי, יש פער עצום מכל מיני סיבות
אולגה דדון:
כמה מקבלת אישה שזכאית לדיור ציבורי?
שאול מופז:
מקבלים עד 1,200, 1,300 שקל
זאב אלקין:
וכמה מקבלת אם חד הורית שזכאית לדיור ציבורי?
שאול מופז:
עד 3,900
זאב אלקין:
בין 3,100 ל-3,900
שאול מופז:
אבל יש חד הוריות שהמצב שלהן משתנה ב-15 שנים, נישאות - - -
זאב אלקין:
לא, אבל אז הן מאבדות זכאות, אבל זה בכל מקרה קורה, זה קורה גם שהן בתור של משרד הקליטה הרי, לכן מבחינה הזאת זה לא משנה, מי שהשתפר מצבה היא ממילא יוצאת מהתור לא משנה באיזה משרד היא נמצאת
זאב אלקין:
 אבל אני חושב שמצבן של חד הוריות הוא מאוד דומה למצבם של הקשישים ולכן בקשישים המדינה החריגה, אמרה אני מבינה שאם אני אגיד תעברו מפה לשם זה פחות או יותר אני זורקת אתכם, כי שם לא יקבלו אתכם לפי הקריטריונים הנוכחיים ולכן אני משאירה אתכם קבוע, לתמיד בתור של משרד הקליטה
זאב אלקין:
 אגב זה 75% מהתור וחד הוריות, ציין פה בצדק היו"ר, שבמצב כזה שהן היו חד הוריות שנכנסו לתור ועברו 15 שנה ועדיין יש להן ילד בצבא או פחות מגיל 18 ועוד כמה שנים צריך לגרור להם זכאות, זה לא הרבה
זאב אלקין:
 זה לא הרבה
עודד פורר:
זה לא דרמה
עודד פורר:
 אני לא רואה פה את - - -
אולגה דדון:
אתה מסכים שזה שינוי מדיניות מבחינה הזו ואנחנו צריכים לבחון את כל ההיבטים וללמוד את כל המספרים, להכיר את התופעה
עודד פורר:
יש לי רק בקשה אחת ממשרד הקליטה, זה לא אישית אלייך: תשתדלו ללמוד קצת יותר מהר, תהליך הלימודים הזה ובדברים שסך הכול, בעיות שהן גם לא חדשות, זה לא איזה מאמץ, זה עבודה של שעתיים על טבלת אקסל בערך, כדי להבין את ההשלכות
זאב אלקין:
המספרים הם לא גדולים מפה ואני חושב שאתה צודק
עודד פורר:
ככל שהמספרים לא גדולים, אפשר ללכת לקראת, לא צריך תמיד להיות דווקאי
זאב אלקין:
הנושא השלישי שעלה בישיבה הזאת, בעיני גם משמעותי וסמלי, פה המספרים לצערי עוד יותר קטנים, זה הקידום בתור יותר מהיר לניצולי שואה ווטרנים, היום הם מקבלים מקדם של שנה, מחשיבים אותם כאילו שהם נעמדו בתור שנה לפני שהם עשו את זה בפועל, ואז בהתאם לזה מקדמים אותם
זאב אלקין:
 כמות ניצולי השואה והווטרנים שנשארה בחיים לצערנו הולכת ויורדת והיא לא גדולה, והתור הוא כל כך ארוך שהקידום של שנה הוא לא מספיק כדי להבטיח קבלה של הדיור הציבורי
זאב אלקין:
 ולכן הבקשה שלנו הייתה לאור המצב החדש הסיפור הזה של שנה הוא נקבע מזמן, כשהתור היה, שהיו הרבה יותר ניצולי שואה ודובר על מספרים גדולים, פה זה כבר לא מספרים כאלה גדולים, ואני חושב שאפשר לתת להם מקדם הרבה יותר מהיר, שבאמת יאפשר לאנשים האלה לסיים את ימיהם בדיור ציבורי שהם ירגישו בטוחים בו, ולא במעבר מדירה שכורה אחת לשנייה ולתת להם קדימות יותר גדולה
אולגה דדון:
דווקא הנושא הזה כן נבחן לא מעט במשרד בתקופה האחרונה, כי התייחסנו לזה מאוד ברצינות, כי נושא של ניצולי שואה הוא קרוב לכולנו וחשוב לכולנו
אולגה דדון:
 מתוך 18,000 קשישים, 6,000 הם ניצולי שואה, 6,100 הם ניצולי שואה ווטרנים, זאת אומרת שליש מהתור בסך הכול, כשיש העדפה, יש לנו, שתי העדפות, לא רק שונה בתור הממתינים, גם לא עושים בחינת הכנסות בניגוד לשאר הזכאים, זאת אומרת יש פה שתי העדפות ביחס לניצולי שואה
אולגה דדון:
 ברור לכולנו, תהיה, אם אנחנו ניתן, נגיד ניתן העדפה של עוד שנה, עדיין לא קיבלנו החלטה, אני מציגה לכם את ההתלבטויות ואת הדיונים שהיו אצלנו
אולגה דדון:
 אנחנו צריכים לקחת בחשבון שהרבה מאוד ממתינים שיכולים להימצא באותם גילאים ובמצב סוציו אקונומי בדומה לשאר, הם פשוט יזוזו - - -
זאב אלקין:
אבל זה תמיד ככה, אבל יהיו לך שניים, אחד ניצול שואה ואחד לא, באותו גיל ואני חושב שזה שניצול שואה מגיע לו קודם
אולגה דדון:
אז שוב אני רוצה לציין בפני הוועדה שיש שתי העדפות מראש שהמשרד נתן, וזה חשוב ביחס לשאר הקבוצות, גם שנה וגם - - -
זאב אלקין:
מבחן ההכנסה הוא חשוב אבל פחות, כי לרוב האנשים האלה בדרך כלל אין הכנסות, זה רלבנטי למעט מאוד אנשים
אולגה דדון:
60 זכאים אצלנו הם כמו במשרד השיכון, מקבלי קצבת זקנה
זאב אלקין:
אבל הם כמעט כולם כאלה, כולנו מכירים את הקשישים העולים, כמעט כל הקשישים העולים אוטומטית הם נמצאים במצב הזה, אלא אם כן הם הורים של מישהו מאוד עשיר
אולגה דדון:
ובנוסף אנחנו גם נכנסנו, בתוך ה-18,000 קרוב ל-8,000 הם בגילאי שמונים פלוס, אנחנו מדברים על אותם - - -
עודד פורר:
ושאנחנו מדברים על ניצולי שואה אז הם בוודאי - - -
אולגה דדון:
אני בכוונה אמרתי 80 פלוס, אני בכוונה התייחסתי לקבוצת הגיל הזאת, כלומר קבוצת הגיל הזאת גם הולכת להיפגע, ותהיינה השלכות גם בעלייה של אנשים שהם מעל גיל שמונים שמתקיימים מקצבת הכנסה, צריך פה לשקול בכובד ראש
עודד פורר:
הרי הם כולם באותה אוכלוסייה, בסוף הם כולם אותה אוכלוסייה ובסך הכול מה שאנחנו אומרים קחו את נושא ניצולי השואה, שימו אותו עוד צעד אחד קדימה, זה הכול
זאב אלקין:
אני גם לא הייתי מסתפק בעוד שנה, אני הייתי מדבר על מקדם של חמש שנים, משהו שהוא יהיה יותר משמעותי וזה נכון, זה יהיה על חשבון קשיש אחר שהוא לא ניצול שואה, אין מה לעשות, אם היה לנו פתרון לכולם, הרי אנחנו תכף נדבר על המספרים
זאב אלקין:
 אנחנו בעתיד הנראה לעין הכי ורוד שיש נראה תוספת של סדר גדול של עוד כ-5,500 יחידות דיור, וגם זה בעוד חמש שש שנים, זה כאילו המקסימום שנראה, פלוס דירות שמתפנות שזה לא מעט, כי בגיל הזה לצערנו הדירות מתפנות, אבל סך הכול אנחנו מבינים מראש שחלק גדול מהתור הזה לא יהיה פתרון, אנחנו יודעים את זה היום, כי אנחנו יודעים כמה לוקח זמן לבנות ואנחנו יודעים כמה בתהליך ותיכף נדבר על זה
עודד פורר:
בואו רק נתקדם, כי יש לנו עוד דיון ב-11:30
זאב אלקין:
לכן אם רוצים שניצולי שואה לפני מותם ייכנסו לדיור ציבורי - הפתרון היחידי זה לתת מקדם הרבה יותר משמעותי משנה אחת שיש כרגע
זאב אלקין:
     הנושא הרביעי ועל זה יש הסכמה עם המשרד או אפילו הוא הכין משהו, איזושהי חוברת בנושא הזה, זו פעילות פרו אקטיבית של המשרד בנוגע לזכויות וברור זה לפעמים בעיה שאנשים לא יודעים ולא מנצלים את כל הזכויות שלהם
זאב אלקין:
     הנושא הבא זה סיוע בשכר דירה לעולים חדשים בשנים ראשונות בארץ
זאב אלקין:
 פה עלו גם כן מספר נקודות, נקודה ראשונה כבר דיברנו עלייה כאן בישיבה של הוועדה כולה, זה כל הסוגיה של מה קורה בחצי השנה הראשונה, במיוחד אצל אלה שבאים חסרי כל, כי הסיוע של סל קליטה היום הוא לכאורה נועד בחצי השנה הראשונה לתת לעולה מימון מלא של כל הצעות המחייה שלו והוצאות הדיור שלו כדי שיוכל ללמוד באולפן, הוא לא מתוכנן לעבוד
זאב אלקין:
 היום זה כבר לא ככה, הסכומים הם לא מאפשרים את זה ברמת יוקר המחייה שיש בארץ ויוקר הדיור, ולכן בפועל אם העולה באמת לא רוצה לעבוד, הוא חייב להביא איתו משאבים שהוא משקיע בעצמו בחצי השנה הראשונה
זאב אלקין:
 עכשיו לא כולם יכולים להביא את זה
זאב אלקין:
     זה אגב היה הרעיון הבסיסי בהחלטה על מענק ההסתגלות בממשלה הקודמת שישבנו בתוכה, כי הבנו שאם בזמן מלחמה, או בריחה מרוסיה מתוקף נסיבות שנוצרו, האנשים היום לא יכולים להעביר כסף, לא יכולים למכור רכוש, לא יכולים שום דבר, אז סל הקליטה לא מספיק להם, אז מה הם יעשו? הם ילכו לעבוד במקום אולפן ואז המדינה תפסיד פה את כל הרעיון של סל קליטה של חצי שנה ראשונה ולכן כך נולד מענק ההסתגלות, הממשלה היום מצד אחד הפסיקה את מענק ההסתגלות, דובר על הגדלה של סל קליטה לכולם, זה לא קרה, ולכן העולים שבאים חסרי כל היום לארץ, בחצי השנה הראשונה הם נשארים ללא מענה
זאב אלקין:
 אז זה נושא אחד
זאב אלקין:
 הנושא השני, הגדלת גובה הסיוע בשכר דירה בשנים ראשונות על חשבון צמצום אורך הסיוע, לקחת את אותו הסכום ולחלק אותו אחרת, דיברנו על זה פה, דווקא הייתה הסכמה מהשר עקרונית לנושא הזה, אני גם יודע שיש איזושהי הסכמה עקרונית של המשרד עם אגף תקציבים לשקול מודל כזה, לצערי זה לא סוכם סופית באישור התקציב
אולגה דדון:
הוקמה ועדה בין משרדית בראשות מנכ"ל המשרד בהשתתפות משרד השיכון ומשרד האוצר
עודד פורר:
נשמע לא טוב
עודד פורר:
 בואו, גם חבר הכנסת אלקין וגם אני מספיק מכירים איך ממשלה עובדת
עודד פורר:
 אין פה, זה לא, אין פה משהו שצריך ועדה, יש נושאים שבאמת צריך לעשות עליהם ועדה, פה זה עניין - - -
זאב אלקין:
יש לוחות זמנים?
אולגה דדון:
כן, אנחנו קיימנו דיונים, ממשיכים לקיים דיונים, והוועדה אמורה תוך חודשיים להגיש את ההמלצות
עודד פורר:
זאת אומרת הוועדה תגיש את ההמלצות שלה תוך חודשיים, זה אומר בראשון ליולי בערך, במקרה הטוב, ואז ידונו בהמלצות, אנחנו כבר נהיה אחרי תקציב, אז זה מיועד לתקציב 2025, 2026?
אולגה דדון:
בכל מקרה, אחד הנושאים זה מציאת מקורות תקציביים גם בוועדה וגם קביעת מתווה לנושא
עודד פורר:
בקיצור לא
אולגה דדון:
לא, זה לא נכון, אנחנו באמת עובדים בשיתוף פעולה עם שני המשרדים
זאב אלקין:
אם מכל הנושאים שהעלינו פה, זה הנושא היחידי ששר העלייה וקליטה אמר לך כן ואתה אומר שגם זה הפך ללא, אז זה עצוב
אולגה דדון:
לא, זה ממש לא, אנחנו באמת הוועדה בוחנת ותגיש את ההמלצות שלה כשנסיים
זאב אלקין:
טוב, אנחנו בראשון ליולי נשאל מה קורה
עודד פורר:
תראי אולגה, אם זה היה נושא חדש שאתמול המצאנו אותו בחודשיים האחרונים, פתאום
עודד פורר:
 אבל זה לא, זה נושא שהמשרד מכיר אותו, משרד השיכון מכיר אותו, משרד האוצר מכיר אותו, אנחנו מכירים, אין פה איזו הפתעה, יש פה בסך הכול אירוע שהוא אירוע תזרימי עבור אגף תקציבים, כולם יודעים להגיד כמה הוא, בסוף זה עניין של קבלת החלטות, אני ראיתי באיזה מהירות וויתרו בממשלה על 800 ממיליון שקל ואפילו זה לא הוריד בשקל אחד את עלויות המשקאות הממותקים, אבל 800 מיליון שקל לא הקימו ועדה, לא בין משרדית ולא תלת משרדית, חתמו וויתרו על 800 מיליון שקל ככה ופה אנחנו מדברים על משהו שהוא לא תוספת, זה לא שאנשים יקבלו יותר כסף, זה בסך הכול הם יקבלו את מה שמגיע להם בזמן שהם צריכים אותו, זה שהוא יקבל אחרי חמש שנים בארץ 300 שקל או מאה ומשהו שקל לחודש לא יעזור לו, אני מעדיף שהוא ייקח את הכסף הזה, יקבל אותו בשנים הראשונות כדי להסתגל
עודד פורר:
 עוד פעם לא המצאנו משהו חדש, עכשיו על זה נאמר פה כן, גם כמו שאמר חבר הכנסת אלקין, השר אמר כן, אז כן זה כן נבחן? בואו, אני לא, התשובה שאת נתת בתרגום לעברית חופשית זה לא