GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל הבסי-אהרוני:
אז אנחנו קודם כל חוזרים לחטא הקדמון והוא הפיצול של כל המערך הזה, בין שני המשרדים, זאת אומרת - - -
זאב אלקין:
זה לא חטא
יעל הבסי-אהרוני:
אני חושבת שכן, כי אם היו יכולים לשבת שם אנשים, אזרחים וותיקים עולים והם לא קיבלו את היחידות שלהם, רק בגלל הפיצול הזה, אז יש פה בעיה
זאב אלקין:
לא, הם יקבלו בסוף, אם אלה של 55 פלוס, לא ימלאו את כל היחידות של משרד השיכון, משרד השיכון יעביר את היתרות, בדרך כלל ככה זה עבד ואני מכיר את זה ככה
יעל הבסי-אהרוני:
הנה, בבית ספרא יש 20 אחוז דיירים, זה נתונים שאנחנו ביקשנו וקיבלנו
זאב אלקין:
שהם 55 פלוס
יעל הבסי-אהרוני:
שהם 55 פלוס
זאב אלקין:
בסדר, כי משרד השיכון החליט שזה סוג של חצי זכאות ולכן הוא מכניס אותם, אבל עוד פעם, אם לא היו מספיק כאלה והיה נשאר עוד מקומות ריקים, זה היה עובר לקליטה, אף אחד לא היה משאיר דירה ריקה לגמרי לנצח
יעל הבסי-אהרוני:
לא דירה ריקה, אבל הדיור הזה מיועד לאנשים זקנים והשירותים שם מיועדים לאנשים זקנים, ההיקף של העבודה הסוציאלית, זה 20 אחוז שהם אנשים יותר צעירים - - -
זאב אלקין:
על ההיקף של העבודה הסוציאלית שם אפשר לחלוק, אבל זה אירוע אחר, זה יהיה הדיון הבא פה
יעל הבסי-אהרוני:
אני הראשונה שאחלוק על זה אדוני
זאב אלקין:
זה יהיה הדיון הבא, על בתי גיל הזהב של המשרד השיכון והשירותים שיש
יעל הבסי-אהרוני:
בהחלט, אבל מצד שני, במקצבי הדיור, אין את השירותים האלה בכלל
יעל הבסי-אהרוני:
אז זה כבר אנחנו בשיפור, אבל כן, בערד יש 50 יחידות ריקות ויש גם 250 אנשים ברשימת הממתינים, אז יש פה פער בין העובדה שמישהו רשום ברשימת ההמתנה, לבין השאלה, מי מהממתינים מבקש לקבל דירה בדיור הציבורי
זאב אלקין:
ערד זה אירוע מאוד מורכב, כי תנאי החיים שם בדבר הזה הם מאוד בעייתיים מעל מני סיבות, כן, זה איזשהו פרויקט ישן שהוא בעייתי וגם המקום, ערד היא לא היא בשונה מאשקלון, היא הרבה פחות פופולרית ובמקומות כאלה, באמת, לפעמים נשארים מקומות ריקים שאפילו שגם משרד הקליטה לא יודע למלא
זאב אלקין:
 מעלות היה סיפור כזה
יעל הבסי-אהרוני:
יש בכל היישובים - - -
זאב אלקין:
מעלות בסוף מילאתם, נכון?
זאב אלקין:
בשורה התחתונה, אבל זה היה מאמץ מרוכז, כאילו היו שם, הרבה זמן עמדו שם דירות ריקות בבית גיל הזהב, כמות מסוימת
יעל הבסי-אהרוני:
בכל היישובים שבהם משרד השיכון מכניס מוגמשי גיל, יש הרבה מאוד ממתינים של משרד הקליטה
זאב אלקין:
זה כן, את מציעה שמשרד השיכון לא יכניס מתגמשי גיל, בכזה מצב?
יעל הבסי-אהרוני:
זה שהוא יכניס מוגמשי גיל, אני חושבת שמה שצריך להבין זה מה רשימת הממתינים ומה הצורך האמיתי לדיור ציבורי לזקנים ונוכל לפתור אותו
זאב אלקין:
מה העמדה של משרד השיכון על זה, שמה שמציעים לנו כאן, אם אני מבין נכון, שלפני שמכניסים מתגמשי גיל, כאלו אלה שמ-55 ולא מגיל הפנסיה שמשרד השיכון יעביר, קודם אופציה אם נשארו לו דירות בשליש לו, למשרד הקליטה ורק אם הם לא יתמלאו אז לעבור למתגמשי גיל, נכון? זאת בעצם ההצעה שלך?
יעל הבסי-אהרוני:
בוודאי, בוודאי, זה דיור שמיועד לאנשים אחרי גיל פרישה ואין - - -
זאב אלקין:
למרות שגם במשרד הקליטה בתור יש אנשים שהם לא לגמרי גיל פרישה, אלא חמש שנים לפני, כמו שנאמר פה, זה אותו תור, את לא תבחיני ביניהם
יעל הבסי-אהרוני:
לא, זה נכון, אבל הם זכאים באופן כללי, הם לא זכאים בגלל שהיחידות הן פנויות
יעל הבסי-אהרוני:
נכון, בוודאי שאין שום סיבה שזה שאדם נמצא ברשימה של משרד הקליטה, יחידה תעמוד ריקה, המדינה תשלם עליה 75 אחוז שכירות - - -
זאב אלקין:
לא, יחידה לא תעמוד ריקה, אני חוזר ואומר - - -
יעל הבסי-אהרוני:
יחידות עומדות ריקות, בוודאי, יש רשימות - - -
זאב אלקין:
באשקלון אין יחידות ריקות
יעל הבסי-אהרוני:
באשקלון אין
זאב אלקין:
עכשיו לפעמים יש כמות מסוימת של דירות שהן ריקות, כי הן בתהליך מימוש, התפנתה דירה, מישהו נפטר שלא עלינו, זה קורה הרבה במקומות האלה
יעל הבסי-אהרוני:
בדיוק, אני חושבת שזה נתון שמעניין להבין אותו, כי רשימת בתי גיל הזהב שבהם יש יחידות שמוצעות למוגמשי גיל היא רשימה לא קצרה והיא רשימה די יציבה
זאב אלקין:
אבל זה לא ריקות, עוד פעם, שוב, משרד השיכון ממלא אותם, בקטגוריה שאת אומרת, מגיע להם פחות מקשיש שהוא בתור של משרד הקליטה
יעל הבסי-אהרוני:
שהגיעו העולים מאוקראינה, נמצאו לא מעט יחידות ריקות בבתי גיל הזהב, אני חושבת שזה נתון שמעניין לקבל אותו ברמה עדכנית, כמה יחידות עומדות ריקות בבתי גיל הזהב, ללא דורש מרשימות משרד השיכון וניתן - - -
זאב אלקין:
אתם מוזמנים כבר מראש לדיון הבא שיתקיים פה ב-9:30 באותו תאריך, ביום שני 27 לחודש שהוא יוקדש כולו לבתי גיל הזהב של משרד השיכון, בהקשר הזה של העולים שמתגוררים שם, אין לנו מנדט לדון בהם באופן כללי, אבל אני שואל כרגע לעמדה של משרד השיכון, בהקשר לשאלה הזאת שנאמרה, אם אתם מוכנים לשקול לשנות את הסדר, זאת אומרת שלפני שאתם מציעים למתגמשי גיל, להציע למשרד הקליטה, למצוא מועמדים מהתור עצמו ורק אם לא ימצאו, רק אז ללכת למתגמשי גיל
יניב מויאל:
אני אעביר את השאלה הזאתי ואני אתן תשובה, כי זה לא בתחום של אחריותי
זאב אלקין:
אוקי, בסדר גמור, אז תגידו למי שיבוא לפה לדיון על בתי גיל הזהב - - -
יניב מויאל:
כן, אגף נכסים וחברות אצלנו
זאב אלקין:
כן, שהוא יידע לתת תשובה לשאלה הזאת
יניב מויאל:
אני אעביר את השאלה הזאת למנהל האגף
יעל הבסי-אהרוני:
תודה
זאב אלקין:
 עוד מישהו שרצה להעיר משהו? אז עכשיו אני מסכם
זאב אלקין:
 אז קודם כל, בדיון הזה עלו כמה דברים, אני אלך מהמרכזי יותר והלאה
זאב אלקין:
 מה אנחנו מבקשים, הדבר הכי משמעותי זה כמובן, אני מבקש מכל, זה משרד השיכון ומשרד האוצר, משרד הקליטה פה רק נהנה, בהקשר הזה, זה לחזור ואפילו לא אומר לבדוק, כי פה ברור לי מה צריכה להיות התוצאה, לחזור ולהיערך לתשלום של הפעימה השלישית כדי להביא את כל הסכום ל-3,100, כפי שזה היה צריך להיות וכפי שזה סוכם, לכל הממתינים הרלוונטיים של התור לדיור ציבורי של משרד הקליטה ולעדכן אותנו, החל מאיזה חודש העדכון הזה אמור להתבצע, תגידו לי דצמבר, אני אל אוהב את זה, אנסה לשכנע אותכם להקדים, אבל לפחות, פה זה לא חורג מסיכום, כי לא סוכם מתי, אבל סוכם שזה יהיה בשנת 23, אז זה דבר אחד
זאב אלקין:
 בהתאם להחלטת ממשלה שכבר היה צריך להגיע ל-3,100, כבר בדצמבר 22, גם ככה קיבלתם פה 'גרייס', שהרווחתם עליו כסף, זה נושא מרכזי ואני מקווה שהיות והיו"ר וועדה ביקש ממני לדווח פה לוועדה, באותה ישיבת סיכום ב-27 ב-11 אז אני מראש, אומר לכם שאנחנו נבקש התייחסות לזה בישיבה הזאת, כי אני בדיווח שלי הולך לשים על זה זרקור, כי זה משהו מאוד משמעותי שחייב להתבצע ואנחנו נזמין, כמו שאמרנו את הסגן הממונה הרלוונטי ואת מנכ"ל משרד השיכון, לשעבר, פשוט לשמוע מהם מה היה
זאב אלקין:
 	הדבר השני, אני מבקש ממשרד הקליטה לבדוק וכתוצאה מהבדיקה, גם לדאוג, אם צריך לשנות משהו, כדי שהזכאות תהיה החל מהחודש שהיא מתאפשרת ולא מהאישור בפועל של המסמכים, כאילו סוגיית הרטרואקטיביות, כמו שזה עובד רטרואקטיבית במשרד השיכון, זכאות לסיוע, זכאות לדיור ציבורי, הסיוע לשכר דירה הוא מגיע אוטומטית מזה, ברגע שמישהו מוגדר כזכאי לדיור ציבורי ויש לו חוזה אז הוא מידית הוא נכנס, מהרגע שהוא זכאי, יכול להיות שהוא הגיע למשרד הקליטה באיחור של שבועיים, או שלושה, כי הוא לא ידע שהוא צריך להגיע, עד שמישהו אמר לו, יכול להיות שהוא הגיע, אבל היו לו מסמכים, יכול להיות שהוא הגיע ופשוט טכנית, עד שדנו בבקשה שלו, אבל הוא צריך להיות היום מהחודש השביעי, עוד מעט מהחודש השישי, כמו שאמרתם, זה קורה עוד שבוע אז כבר מראש, מהחודש השביעי, סליחה, מהיום הראשון של החודש השביעי הוא זכאי לדיור הציבורי בהתאם להנחיה שאולגה צריכה להוציא, ממש השבוע, כמו שאמרת, אז לשיטתנו, גם הזכאות בפועל, צריכה להיות מהתאריך הזה, גם אם תאריך הבדיקה התממש באיחור מסוים של כמה שבועות, או חודש
זאב אלקין:
 שהזכאות תהיה החל מסיום התקופה של סל הקליטה
זאב אלקין:
 אז זאת הבקשה השנייה
זאב אלקין:
      	הבקשה השלישית זה לגבי אימהות חד-הוריות שבתור של משרד הקליטה
זאב אלקין:
 לבחון אחת מהשתיים, או השארתם בתור של משרד הקליטה וכמו קשישים, לפחות עד לכל עוד שיש ילדים לא בגירים, או לחילופין, אם לא זה, לפחות החלטה שהם יישארו באותו גובה סיוע שהיה להם במשך כל ה-15 שנים האלה, כל עוד שוב, שיש להם ילדים לא בגירים
רן מלמד:
אם אפשר אדוני לסייע, באמת נקודתית, למי ש- - -
זאב אלקין:
רגע, רגע, עוד נושא אחד ואני מבקש פילוח של הגידול שהיה במספר הזכאים לסיוע המוגדל, מ-11,302 ל-15,762, מאיזה קבוצות אוכלוסייה זה בא? האם כמה מתוכם זה מהעולים החדשים שעלו לארץ, בין לבין במסגרת בין שתי הפעימות האלה, כמה מתוכם זה אולי פשוט באופן טבעי, כאילו זה הרי כל פעם מתווסף איזשהו מחזור וכמה מתוכם זה אנשים ששינו במכוון את המעמד שלהם, בעקבות התשלום של הפעימה הראשונה והעדיפו להצטרף למסלול הזה, פשוט לראות איך זה מפולח
זאב אלקין:
 עכשיו, רן, מה ביקשת שנוסיף?
רן מלמד:
דיברנו על זה שיש ילדים שעדיין נמצאים בתוך המערכת החינוך, למרות שהם הגיעו לגיל 18 ולפעמים נשארים כמה חודשים, חמישה, שישה, או שמונה חודשים והזכאות של האמא נשללת, אם זה מספר קטן, אם זאת כמות קטנה, אז אולי אפשר להגיע להסדר כדי שהאמא תמשיך לקבל את הסיוע בזמן שהיא ממתינה, בכל מקרה, כי זה כמות קטנה
זאב אלקין:
אני אענה לך, יש פה היבט כללי שאני לא יודע לטפל בו, כי זה לא במנדט שלי היום, כן, זה מי שלא עולה, מי שזכאות שלו נקבעת במשרד השיכון, אני פה לא יודע לדון בזה, מי שהזכאות שלו נקבעת במשרד השיכון, אכן תבחנו גם את הבקשה הזאת, שגם אם ילד מלאו לו 18, אבל הוא עדיין תלמיד בית ספר, עד גמר לימודים שלו, המשפחה עדיין תשמר את הזכאות
יעל הבסי-אהרוני:
אני חושבת שזה עד גיל 21 במשרד השיכון
זאב אלקין:
לא, אני שואל על קליטה כרגע, קליטה זה עד 18, נכון?
זאב אלקין:
אז אוקי, אגב, אני אשמח למשהו רחב יותר, שגם אם הוא בצבא תשאירו אותו בפנים, כי לכאורה אין לו אופציה להתפרנס
יחיא כמאל:
צבא הוא נשאר בפנים
זאב אלקין:
הוא נשאר בפנים?
יחיא כמאל:
כן, שהוא בצבא
זאב אלקין:
זאת אומרת שאם יש אמא שילד שלה בצבא, היא עדיין נחשבת אם חד-הורית, לפי הפרמטרים שלכם ולא מאבדת זכות סיוע?
יחיא כמאל:
לפי מה שאני יודע, כן
זאב אלקין:
 תבדוק את זה, אני אבדוק את זה
זאב אלקין:
לדעתי זה לא הגיוני, למה? כי בדרך כלל אתה לא הולך לצבא בגיל 18 ויום, אז ברגע שאתה הגעת ל-18 ואתה עוד לא בצבא, אז לכאורה, מעיפים אותך מהתור, לא חושב שמחזירים אותך חודש אחרי זה כשהתגייסת, אז לכן, כל עוד שאין פה מעבר רצוף, אז אני לא חושב שזה עובד ככה ויש היגיון להשאיר אמא כזאת בתור, כל עוד, לפחות שהילד נמצא בשירות הצבאי ולא יכול לפרנס את עצמו ועדיין גר עם האמא, שהזכאות שלה תישאר
זאב אלקין:
 זה עוד נושא נוסף שרן הוסיף לנו, שמשרד הקליטה יבדוק שימור הזכאות, גם לאימהות חד-הוריות שכבר הילד אחרון שלהם הגיע לגיל 18, אבל הוא עדיין, או לומד בבית הספר, או התגייס, או עומד להתגייס, עד לגמר לימודים בבית הספר/עד לגמר השירות הצבאי
זאב אלקין:
 זהו, אם אין עוד הערות, תודה רבה, הישיבה נעולה
עודד פורר:
 אני מתכבד לפתוח את ישיבת העלייה, הקליטה והתפוצות
עודד פורר:
 היום, ה-1
עודד פורר:
3
עודד פורר:
2023, ח' באדר תשפ"ג
עודד פורר:
 אנחנו מארחים היום את יו"ר הנהלת הסוכנות היהודית, האלוף במילואים דורון אלמוג לסקירה על פעילות הסוכנות
עודד פורר:
 מראש אני אומר, אנחנו מוגבלים בזמן
עודד פורר:
 גם בגלל מליאה, גם – אני יודע שיש את הלוויה של אלן גנלס שנרצח בפיגוע ודורון רוצה להשתתף בלוויה אז אנחנו נדאג שתספיק לצאת בזמן
עודד פורר:
 אז מבחינתי הבמה היא שלך להציג את הפעילות שלכם ואז נוכל לפתוח את הדיון על השאלות
דורון אלמוג:
בוקר טוב לכולם
דורון אלמוג:
 אני אפתח, אחריי ידבר ג'וש שהוא מזכיר הסוכנות, ואמירה המנכ"לית לאחר מכן
דורון אלמוג:
 אני מעריך שהסקירה שלנו בסדר גודל של כ-30 עד 40 דקות
דורון אלמוג:
     הסוכנות מתמקדת בשלושה תחומי פעולה
דורון אלמוג:
 הראשון, אנחנו קוראים לו Conect, חיבור
דורון אלמוג:
 חיבור, כשמבחינתי קירוב לבבות היא המתודה העיקרית
דורון אלמוג:
 אנחנו מדברים על חיבור בין מדינת ישראל לבין כל הקהילות היהודיות בעולם
דורון אלמוג:
 אנחנו מדברים על עבודה ב-66 מדינות, על 165 קהילות, והמטרה היא לחזק את הקשר בין מדינת ישראל לתפוצות
דורון אלמוג:
 אני מבקש לומר כבר בפתיח שמדינת ישראל היא מדינת הלאום של העם היהודי כולו
דורון אלמוג:
 העם היהודי כולו זה כל אלו שגם בתפוצות, לא רק העם היושב בציון
דורון אלמוג:
 זאת משימה ראשונה, משימת החיבור
דורון אלמוג:
 המשימה השנייה שלנו היא עלייה, והשנה האחרונה הייתה שנת שיא בעלייה
דורון אלמוג:
 נדבר עליה כאן
דורון אלמוג:
 המשימה השלישית היא פעילות חברתית בישראל
דורון אלמוג:
 אנחנו נתמקד היום בשני התחומים הראשונים
דורון אלמוג:
      אני מבקש כבר בפתח דבריי להביע צער עמוק על נפילתו של אלן גנלס, הבחור בן ה-27 מקהילת הרטפורד קונטיקט בארצות הברית
דורון אלמוג:
 בחור שהוא גם יהודי וגם ישראלי שבחר לעלות לישראל ולשרת בצה"ל והוא מבטא בדרכו את הציונות, את ליבת הציונות
דורון אלמוג:
 קיבוץ גלויות
דורון אלמוג:
 הוא מבטא את המציאות שלנו, העם היהודי, שאלפיים שנות גולה מאחוריו ולפניו המשך משימת בניין ציון
דורון אלמוג:
 והבחור מבטא בדרכו הרבה מאוד פעילות של הסוכנות, או דרך חייו אני מבקש להמחיש מה הסוכנות
דורון אלמוג:
      אז מעבר לזה שהוא גדל בקהילה יהודית, בית ספר יהודי, הצטיין במנהיגות, התנדבות, ערכים שאנחנו כולנו מכירים ומוקירים
דורון אלמוג:
 מעבר לזה הוא החליט שהוא עולה לישראל באמצעות 'תוכנית מסע'
דורון אלמוג:
 'תוכנית מסע' - אחת התוכניות של הסוכנות היהודית להביא צעירים לפרקי זמן של מספר חודשים, תוכנית משפיעה מאוד
דורון אלמוג:
 הגיע לישראל לישיבה ולאחר מכן החליט שהוא רוצה להישאר
דורון אלמוג:
 יכול היה לחזור אחרי 'מסע' אבל הוא החליט שהוא רוצה להישאר והוא רוצה ללמוד עברית ואז הוא בעצם עבר לתוכנית אחרת שלנו, אולפן עברית
דורון אלמוג:
 לסוכנות יש מעל 150 אולפני עברית כאן במדינת ישראל
דורון אלמוג:
 הסוכנות מפעילה את אולפני העברית
דורון אלמוג:
 הוא למד עברית בקיבוץ שדה אליהו, וגם אחר כך הוא יכול היה להחליט שהוא חוזר לקהילתו אבל הוא החליט שהוא מצטרף לתוכנית חיילים בודדים – 'כנפיים', עוד תוכנית של הסוכנות
דורון אלמוג:
 והוא מתגייס לצה"ל
דורון אלמוג:
 הוא התגייס לצה"ל, הוא עשה שירות כתכנת מחשבים
דורון אלמוג:
 לאחר מכן חזר לארצות הברית, למד באוניברסיטת קולומביה מדעי מוח וקיימות והחליט שהוא חוזר לישראל לבקר ונרצח בצומת הערבה
דורון אלמוג:
     ההורים, בביתם, מארחים "שינשינים"
דורון אלמוג:
 השינשינים שלנו הם בעצם המשפיעים החזקים ביותר על יהדות התפוצות
דורון אלמוג:
 שליחים ושינשינים
דורון אלמוג:
 שינשינים בני שמונה עשרה, אינטליגנטים מאוד, שבאים ובעצם מביאים את הסיפור של מדינת ישראל, של תקומת ציון לכל יהודי ויהודייה בתפוצות
דורון אלמוג:
 אנחנו צריכים להגביר את כמות השליחים והשינשינים כדי להעמיק את הקשר
דורון אלמוג:
 כולם חוזרים אחר כך למדינת ישראל, הם גם יותר בוגרים והם הופכים לשגרירים של התפוצות, העצמת הקשר מתבצעת בין השאר באמצעותם
דורון אלמוג:
     פרויקט נוסף, ואני מציין את זה ,אגב, גם בהקשר למשפחה שאירחה בבית
דורון אלמוג:
 השינשינים חיים במשפחות יהודיות שמחליטות, בהתנדבות כמובן, ששינשין או שינשינים יגורו בביתם
דורון אלמוג:
 זאת המשפחה, ההורים
דורון אלמוג:
 ששניהם רופאים, אגב
דורון אלמוג:
      פרויקט נוסף הוא שותפות
דורון אלמוג:
 שותפויות של ערים תאומות, של קהילות תאומות
דורון אלמוג:
 השותפות עפולה-גלבוע ואגד קהילות דרום מערב ניו-אינגלנד
דורון אלמוג:
 שותפויות ביחד
דורון אלמוג:
 שוב, העצמת הקשר בין התפוצות לבין מדינת ישראל
דורון אלמוג:
 אני מבקש לציין גוף נוסף שהסוכנות מפעילה, הקרן לנפגעי טרור
דורון אלמוג:
 כרגע המשפחה, משפחה שנפגעה, כל ימיה תבכה על האובדן והכאב והחסר
דורון אלמוג:
 יחד עם זה שכולנו מחויבים להמשיך את דרכו של אלן, אבל הקרן לנפגעי טרור היא עוד דרך של הסוכנות כדי לבטא את הקשר שלנו, את החיבור, את קירוב הלבבות
דורון אלמוג:
      לשורה התחתונה, החזון שלנו, בעיקר בעת הזאת הוא חזון של לחזק את הקשר בין מדינת ישראל לתפוצות
דורון אלמוג:
 קירוב לבבות ולהעצים את החזון כפי שהוא כתוב במגילת העצמאות
דורון אלמוג:
 ג'וש, בבקשה
ג'וש שוורץ:
 תודה ליו"ר על ההזדמנות להציג כאן בוועדה, חשוב מאוד
ג'וש שוורץ:
 לסוכנות היהודית אופי ומעמד מיוחד וייחודי במדינת ישראל
ג'וש שוורץ:
 אנחנו פועלים לפי חוק מעמד הסוכנות וההסתדרות הציונית העולמית שמקנה לה מעמד ייחודי לחלוטין
ג'וש שוורץ:
 אנחנו מייצגים את העם היהודי פה בארץ
ג'וש שוורץ:
 אנחנו בבעלות, כמעט כל זרם בעם היהודי, באמצעות ההסתדרות הציונית העולמית הבעלים שלנו, הם הארגונים הציונים בעולם, המפלגות בכנסת, הזרמים ביהדות, הפדרציות היהודיות של צפון אמריקה, קהילות יהודיות בכל העולם
ג'וש שוורץ:
 אז כשאנחנו פועלים אנחנו פועלים בשם העם היהודי אשר הוא
ג'וש שוורץ:
    החוק מעניק לנו פטור ממכרז עם הממשלה ועוד מעמדים שונים ומיוחדים
ג'וש שוורץ:
 באמצעות הפטור ובאמצעות הקשר המיוחד עם ממשלת ישראל אנחנו מפעילים למעלה מחמש מאות מיליון שקל בפרויקטים משותפים עם ממשלת ישראל
ג'וש שוורץ:
 אנחנו גם פועלים פה בכנסת להביא את הקול של העם היהודי לתוך הכנסת
ג'וש שוורץ:
 אנחנו הקמנו את שדולת העם היהודי בכנסת
ג'וש שוורץ:
 יו"ר, המייסד של השדולה, יושב שם, זאב אלקין
ג'וש שוורץ:
 היום היא השדולה הגדולה ביותר בכנסת
ג'וש שוורץ:
 יש בשדולה למעלה משבעים חברי כנסת
ג'וש שוורץ:
 שימו לב, הרבה יותר מהקואליציה עצמה
ג'וש שוורץ:
 כל המפלגות, כמעט כל המפלגות - - -
זאב אלקין:
אתם יכולים לעשות פיסקת ההתגברות, לפי כל הדעות
ג'וש שוורץ:
כן, אז כל המפלגות הציוניות חברות בשדולה
ג'וש שוורץ:
 השדולה פועלת מזה שתים עשרה שנים
ג'וש שוורץ:
 היא מפעילה משלחות של חברי כנסת ייחודיות לקהילות יהודיות בעולם
ג'וש שוורץ:
 עד כה, באחת עשרה השנים שהשדולה פועלת נכנסו יותר ממאה חברי כנסת לבקר בקהילות יהודיות, כולל אדוני היו"ר וחבר הכנסת אלקין, וזהו מפעל משמעותי מאוד כדי להביא את הקול היהודי
ג'וש שוורץ:
 צריך לזכור, רוב העם היהודי נמצא בתפוצות, למעלה מ-8
ג'וש שוורץ:
5 מיליון יהודים, והתפוצות לא מיוצגות כאן בכנסת ולכן החשיבות של השדולה והחשיבות של הוועדה הזו והחשיבות של הביקורים של חברי כנסת על מנת להכיר מקרוב את האתגרים של העם היהודי בתפוצות
ג'וש שוורץ:
 זה נושא מאוד מאוד חשוב כדי להביא את הקול של התפוצות כאן לכנסת
ג'וש שוורץ:
 אז תודה רבה
ג'וש שוורץ:
 אמירה
אמירה אהרונוביץ:
טוב, תודה רבה, ואני אגיד שאני מרגישה שאנחנו מציגים בתוך המשפחה
אמירה אהרונוביץ:
 גם יו"ר הוועדה וגם שאר הנוכחים כאן מכירים – ואני רוצה לקוות שגם מוקירים – את הסוכנות
אמירה אהרונוביץ:
 ואני אנסה בכמה דקות אולי למקד אותנו במה הסוכנות היהודית כיום מתרכזת
אמירה אהרונוביץ:
 מה האתגרים שיושבים על סדר יומה, מה מעסיק אותנו ומה מטריד אותנו ואולי אנחנו לא ישנים בלילה וצריכים להידרש לו ביחד
אמירה אהרונוביץ:
     אז כמו שאמר ג'וש, הייחודיות המרכזית של הארגון הזה היא העובדה שהוא פלטפורמה של העם היהודי שהוקמה עוד לפני הקמת המדינה והקמת המדינה הייתה הפרויקט המשותף הראשון והמרכזי ביותר
אמירה אהרונוביץ:
 אבל מה שנשאר מאז, על אף שעברו שבעה וחצי עשורים זה בעצם המחויבות המשותפת של כל הקהילות היהודיות והעם היהודי לעסוק ביחד באתגרים הגדולים של העם היהודי
אמירה אהרונוביץ:
      אנחנו לא ארגון שעוסק בתוכניות בודדות
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו ארגון שהוא תשתית שעומדת לרשות ממשלת ישראל, לרשות העם היהודי כדי להידרש לאתגרים הגדולים ביותר
אמירה אהרונוביץ:
 במובן הזה, הנוכחות שלנו בשישים וחמש מדינות מעבר למדינת ישראל היא קריטית
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו נוכחים במקומות האלה עם צוותים מקומיים, עם שליחים, עם משרדים
אמירה אהרונוביץ:
 אבל אולי הכי חשוב, עם קשר עמוק
אמירה אהרונוביץ:
 עם הבנה עמוקה וקשר עמוק עם המנהיגות המקומית של הקהילות ועם כל הגורמים שפועלים באותו מקום כדי לדעת שאנחנו אומדים נכון את הצרכים ונותנים מענה נכון בשם העם היהודי
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו מהווים גשר חי בין יהדות התפוצות והקהילות לישראל
אמירה אהרונוביץ:
 דו צידי
אמירה אהרונוביץ:
 חלק מהפרדיגמה שהשתנתה במהלך השנים זה שהיחסים הם לא רק כאלה שקהילות יהודיות בעולם צריכות לתמוך ולחזק את ישראל, אלא ההבנה שלנו היום שהאתגרים של העם היהודי נמצאים גם מחוץ לגבולות מדינת ישראל, והאחריות שלנו כמדינתו של העם היהודי היא לוודא שהגשר הזה הוא דו צידי
אמירה אהרונוביץ:
 יש לנו מה ללמוד ולתרום אחד לשני והדיאלוג שאנחנו מקיימים יוצא מתוך נקודת המבט הזו של דיאלוג שוויוני
אמירה אהרונוביץ:
      האמנה המיוחדת והמעמד המיוחד עם ממשלת ישראל מאפשר לנו גם להיות הפלטפורמה שמגיבה מהיום למחר בעתות משבר
אמירה אהרונוביץ:
 זה תמיד נכון
אמירה אהרונוביץ:
 השנה האחרונה הייתה אולי דוגמת מופת לעניין הזה, עם המשבר ברוסיה ואוקראינה אבל היכולת שלנו מהיום למחר לשנע החלטות, משאבים, כוחות, הון אנושי, אופרציה בכל נקודה בעולם היא חלק מהכוח והייחודיות של הפלטפורמה
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו מדברים על עם יהודי שפרוס היום בהגדרה, על פי הלכה, כ-15 מיליון יהודים
אמירה אהרונוביץ:
 בהגדרה רחבה יותר, על פי חוק השבות 25 מיליון יהודים, אבל עם שני מרכזים מאוד מאוד ברורים: צפון אמריקה וישראל
אמירה אהרונוביץ:
 בכל אחד מהם יש שישה ומשהו מיליון יהודים ויש עוד כ-2 מיליון שפרוסים בשאר העולם
אמירה אהרונוביץ:
     הדבר הזה בהחלט משפיע על הלך הרוח, על העמדה של המנהיגות, ואנחנו שומעים את זה בוודאי בשבועות האחרונים
אמירה אהרונוביץ:
 וכשאנחנו מדברים על החשיבות של הבאת קולו של העם היהודי ולקהילות היהודיות אל תוך שולחן מקבלי החלטות, אל תוך המוסד המחוקק במדינת ישראל וכו' אז בוודאי יהדות צפון אמריקה יש לה משקל מאוד מרכזי
אמירה אהרונוביץ:
 ואולם אנחנו למדים, כמי שיושבים בתוך שאר הקהילות שהצרכים והאתגרים בקהילות האחרות מחוץ לצפון אמריקה הוא לא פחות קטן, אולי יותר גדול
אמירה אהרונוביץ:
 המציאות שלהם כקהילות יותר קטנות, יותר מזדקנות, עם פחות תשתית מחייבת אותנו להיות דווקא להיות אולי נוכחים הרבה יותר
אמירה אהרונוביץ:
     כשאנחנו חושבים על האתגרים המרכזיים ביותר היום אנחנו מדברים על הפרגמנטציה הפנימית בתוככי העם היהודי, בין אם זה בתוך החברה הישראלית ובתוככי העם היהודי ברמה הגלובלית
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו מצרים על העובדה ומודאגים מהעובדה שהשיח הוא שיח הרבה יותר פולרי, קוטבי
אמירה אהרונוביץ:
 מתח שיש בתוך הסגמנטים השונים בעם היהודי, ההשתייכות היהודית השונה מבפנים, מבחוץ, למי יש מנדט לקבוע, מי יכול להיות בפנים, מי בחוץ, מי יכול להיחשב במעמד כזה או אחר הוא סוגיה שמאוד מעסיקה אותנו, מטרידה אותנו ובעיננו מהווה סיכון להמשך הלכידות והעתיד של העם היהודי
אמירה אהרונוביץ:
     הנושא של ישראל והמקום של ישראל בסיפור היהודי ובזהות היהודית של צעירי התפוצות
אמירה אהרונוביץ:
 דבר שהיה אולי אוטומטי בשנים קודמות מאותגר היום יותר מתמיד
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו יודעים שיש חלקים נרחבים בעולם היהודי שבהם הדור הצעיר לא בהכרח מחזיק את ישראל כרכיב משמעותי בתוך הזהות שלו, מחזיק ביקורת כלפי ישראל
אמירה אהרונוביץ:
 ישראל, שהייתה פעם גורם מאוד מאחד – היא כיום ברבים מהמקרים גורם מפלג
אמירה אהרונוביץ:
 גורם שגורם לחלק מאותם צעירים לרצות לא להזדהות כיהודים
אמירה אהרונוביץ:
 הם לא מרגישים מספיק מחוברים לישראל ועם רלוונטיות וזה מאוד מעסיק אותנו כשחושבים על זה, שזה האנשים שיתפסו את עמדות המנהיגות בעולם היהודי ובעולם בכלל בשנים הבאות
אמירה אהרונוביץ:
     הנושא השלישי זה אנטישמיות
אמירה אהרונוביץ:
 גילוי אנטישמיות ואנטי ישראל שאנחנו יודעים שכל הדת, התומכת בזה שיש שכיחות הרבה יותר גבוהה, יש פריסה גיאוגרפית הרבה יותר גבוהה, יש קלות הרבה יותר גבוהה ויש עצימות הרבה יותר חזקה שבה זה קורה, גם במקומות שלא חשבנו בעבר שיקרה, ברמה שמסכנת חיים ולוקחת חיים
אמירה אהרונוביץ:
 אז הסיפור של ביטחון קהילות, שלומם של יהודי העולם והיכולת להבטיח שיהודי, בכל מקום בעולם, יוכל לחיות בביטחון מאוד מעסיקה אותנו
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו גם יודעים שיש כאן ערבוב בין אנטישמיות יותר קלאסית שבאה מהימין
אמירה אהרונוביץ:
 אנטישמיות שנובעת מגילויי אנטי ישראל של איסלאם קיצוני, של שמאל קיצוני והערבוב בין השניים ביחד עם היכולות היחסית פשוטות שיש היום לכל אחד להיות מפגע או לכל אחד להיות בסכנה להיפגע מאוד מעסיקה אותנו
עודד פורר:
הרי יש את הקרן שהוקמה בזמנו, קרן הביטחון
עודד פורר:
 מאיפה התקציב מגיע?
אמירה אהרונוביץ:
קרן הביטחון היא קרן שאנחנו מפעילים החל מ-2012
אמירה אהרונוביץ:
 ג'וש מנהל אותה
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו מגייסים תרומות
אמירה אהרונוביץ:
 ברוב המכריע מקהילות ושיתופים ויש גם קצת שיתוף פעולה עם גורמי ממשלה
אמירה אהרונוביץ:
 מה שקרן הביטחון בעיקר עושה זה היא מספקת אמצעים פיזיים למיגון של מוסדות קהילה ועובדת עם ארגוני המתנדבים וכו'
אמירה אהרונוביץ:
 ג'וש אחר כך יוכל להרחיב, אבל אנחנו מבינים שהסיפור של האיום של האנטישמיות יש לו מופעים עוד קודמים יותר וכאילו רכים יותר שהם לא פחות מסוכנים
אמירה אהרונוביץ:
 כשאנחנו מסתכלים מה קורה באווירה בקמפוסים השונים ברחבי העולם והחשש והפחד של סטודנטים יהודים להזדהות כיהודים, או בוודאי להזדהות ככאלה שיש להם קשר לישראל, או לא לספר שהם נוסעים לישראל, זו התחלה שהיא כאילו שקטה אבל היא מאוד מאוד מטרידה וההשלכות שלה הן השלכות מאוד מפחידות
אמירה אהרונוביץ:
     האתגר הרביעי הוא הסיפור שצריך לדעת שמארג הקהילות היהודיות בעולם כל הזמן משתנה
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו לא במצב סטטי
אמירה אהרונוביץ:
 יש קהילות יהודיות היום שאנחנו שואלים את עצמנו, 25 שנה מהיום, דור מהיום, מה יהיה איתן
אמירה אהרונוביץ:
 לא בטוח שאנחנו יודעים לתת תשובה
אמירה אהרונוביץ:
 קהילה יהודית בוונצואלה, קהילה מאוד מורכבת שהלכה והצטמקה והצטמצמה בתנאים כמעט בלתי אפשריים, קהילה יהודית בטורקיה במציאות מורכבת, קהילה יהודית בחלק ממדינות איסלאם וגם אני אגיד, במקומות כמו דרום אפריקה
אמירה אהרונוביץ:
 קהילות עם עבר מאוד מאוד מפואר שנמצאות בתוך משברים, שילוב של משברים של מנהיגות קהילתית, של תשתית, של משאבים, של שחיתות, של עמדת שלטון מקומי וכו' ומאוד מעסיק אותנו התנועה הזאת שאנחנו יכולים לצפות, כמו גם אירועים גדולים שיכולים בבת אחת לייצר תנועה
אמירה אהרונוביץ:
 כמו שראינו בשנות השיא של הפיגועים בצרפת וכו'
אמירה אהרונוביץ:
     והנושא האחרון זה הנושא של הידרשות למשברי חירום
אמירה אהרונוביץ:
 השנה הזאת לימדה אותנו שמשבר חירום באמת יכול לקרות over night, מהיום למחר
אמירה אהרונוביץ:
 משבר הומניטרי הכי גדול שנצפה על אדמת אירופה ואולי בעולם בכלל והצורך שלנו להידרש בין אם משבר החירום קורה בישראל, משבר בטחוני סביב עוטף עזה או דברים אחרים ובין אם משבר בעולם
אמירה אהרונוביץ:
 כמו שאמר דורון היו"ר שלנו, כשהסוכנות מסתכלת על החמישה אתגרים הגדולים האלה, בוודאי אף אחד מהם הוא לא אתגר שהוא קל לפתרון או לא כזה שרק אנחנו יכולים לפתור
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו מבינים היום שהסיפור הוא באמת מארג של מאמצים ושיתופי פעולה בין ארגונים רבים וממשלת ישראל כדי להידרש להם
אמירה אהרונוביץ:
     בסוכנות היהודית, בהינתן הייחודיות שלה והפריסה שלה בעולם, ממקדת את המאמצים שלה בשלושה עולמות כדי לגשת לאתגרים האלה
אמירה אהרונוביץ:
 הראשון, עלייה וקליטה
אמירה אהרונוביץ:
 הידיעה הברורה שכל יהודי בעולם שרוצה להפוך את המדינה הזאת למדינתו יוכל לעשות זאת
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו נהיה שם לעזור לו, לעודד אותו, לתת עצות, להחזיק את היד, לספק את הטיסה, לספק את היכולת לבנות כאן חיים ואחר כך את הקליטה הראשונית
אמירה אהרונוביץ:
 כמובן כל דבר כזה נעשה עם שותפים וגם עם הממשלה
אמירה אהרונוביץ:
 אני אגיד משהו בעניין הזה אחר כך
אמירה אהרונוביץ:
 אבל גם עליית הצלה
אמירה אהרונוביץ:
 בכל מקום שיהודי נמצא בסכנה וצריך לחלץ אותו כדי להביא אותו אנחנו נהיה שם, גם אם זה קורה בכמה גזרות במקביל כמו שתפס אותנו בשנה האחרונה, שבמקביל אנחנו עושים במבצע גדול של איחוד משפחות של הממתינים באתיופיה, במקביל להביא מעל 65,000 עולים מאזור חבר העמים לשעבר-מרוסיה ואוקראינה
אמירה אהרונוביץ:
     אז הסיפור של עליית ההצלה ובכל דקה נתונה להיות שם כשצריך, כמו גם הסיפור של הקליטה שהוא סופר קריטי משום שהמסע שלהם לא נגמר כשהם מגיעים לנמל תעופה בן גוריון; הוא בקושי מתחיל