GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שמעון סולומון:
 לא מכוח חוק, לא מכוח איזה שהיא החלטה, אלא מכוח ההבנה שככל שהמרחב הרשותי, המוניציפלי, יהיה בו ייצוג מאוד משמעותי של כלל האוכלוסייה, כך ייטב לאוכלוסייה עצמה
שמעון סולומון:
 כלומר, המוביליות, המעורבות, הרלבנטיות, אפילו אותם אוכלוסיות שהם בשולי החברה שאנחנו יודעים שאנחנו מתעסקים בהם הרבה, משקיעים בהם הרבה כסף הם אל יהיו, ולכן בסוף אנחנו נצטרך להסתכל על טבלאות כמו שהראית, אבל מעבר לטבלאות, יש כאן, אני רואה בזה איזה שהוא אחריות של השלטון המקומי, אחריות של כל הממסדים, כדי שלעניין הזה של הבכירים בשתי הרמות, אני לא יודע איך הם נקראים, גם בדרג הניהול וגם בדרג האקדמי, יש שם עלייה גבוהה יותר, אפילו מהחלק באוכלוסייה, כי באופן הזה אתה תוכל להגיע, איך אומר הרמב"ם, שכשאדם נמצא בקיצוניות אחת, יגיע לקיצוניות השנייה, ואז יגיע בסוף לשביל הזהב
שמעון סולומון:
      פה אנחנו צריכים להגיע לשביל הזהב מהר, בשביל זה אנחנו צריכים לעשות עבודה הרבה יותר נרחבת
שמעון סולומון:
 זה מכל הכיוונים
שמעון סולומון:
 אז אני שמח שהעיסוק הזה קורה כאן בוועדה, ואני מקווה שההנכחה הזאת תגיע גם לקצה
עודד פורר:
 ח"כ טייב
יוסף טייב:
תודה אדוני היו"ר
יוסף טייב:
 קודם כל תודה על הדיון, אני רוצה רק לומר שאתם צריכים להבין שמעבר לקביעת היעדים לייצוג הולם, שלצערי לא נקבע ואדוני היו"ר גם יאמר את זה במסקנות, אבל אני חושב שמשרדי הממשלה, רשויות, תאגידים, כל אחד קובע לעצמו את היעד, מן הראוי היה שממשלת ישראל תקבע יעד רחב יותר, זה אחד
יוסף טייב:
 ויעד שיהיה שווה בכל מקום
יוסף טייב:
 לא יתכן שתאגיד יקבע אחוז כזה ורשות באותה עיר שהתאגיד קבע לצורך העניין 2%, תקבע אחוז וחצי
יוסף טייב:
 יש דברים שהם לא הגיוניים
יוסף טייב:
      מעבר להנגשת השפה, לזה שאם מגיע דובר אמהרית, או צרפתית, או רוסית, או אוקראינית, או איזה שהיא שפה, מעבר לשפה עצמה, יש פה עניין של מנטליות
יוסף טייב:
 וכשמגיע אותו עולה, הוא יכול להיות 15,20,30 וגם 40 שנה בארץ
יוסף טייב:
 בסוף יש לו מישהו שמבין את התרבות שממנה הוא הגיע, והוא מבין שכשהוא פונה אליו בצורה כזו, וגם אומר לו אותו דבר, אבל אומר לט את זה בצורה קצת אחרת, המסר עובר
יוסף טייב:
     ובמדינה מודרנית, שבסוף הציבור כפוף ותלוי והופך תלותי ברשויות, והוא צריך רישיון בניה ובזה הוא צריך משהו אחר, אם זה ברווחה, ואם זה בחינוך, וכמה שאנחנו ניתן את המענה, אז זה יהיה רחב יותר, שיביא את המענה לאותה אוכלוסייה שנמצאת באותה העיר
יוסף טייב:
     אני לא יודע אדוני היו"ר אם נקבע האחוז לפי אחוז באוכלוסייה הכללית או מה שקורה באותה העיר
יוסף טייב:
 כפי שנאמר, אם בעיר יש 20% עולי אתיופיה או עולי אוקראינה, מה יעזור אם אני אתן 1
יוסף טייב:
5% מכלל האוכלוסייה שנמצאת באותה עיר, לא פתרתי את הבעיה ולא הגעתי לפתרון שלכאורה לשמה נוצר החוק
יוסף טייב:
     זה לא משנה, היום אנחנו מדברים על עולים, וזה בחרדים וזה בני מיעוטים ועל כל הרצף של החוק שלשמו הוא נקבע, ולכן אני חושב שהיה מן הראוי שתהיה אולי החלטת ממשלה על הנושא הזה, שיכפה על כל רשות, קודם כל לשנות את הקריטריון, שזה לא אחוז האוכלוסייה הכללית שלהם במדינה, אלא לפי מקום, לפי מחוז, לפי עיר, לפי שכונה
יוסף טייב:
 זו נקודה אחת
יוסף טייב:
     נקודה שניה, שזה יהיה באמת משהו כללי
יוסף טייב:
 שאם בעיר מסויימת נקבע שהרשות בגלל שבאותה עיר יש 20% עולי אתיופיה, אז יהיה 20% מועסקים באותה הרשות, יהיה כך גם בתאגידים וגם במקומות אחרים, וככה אני חושב שאנחנו נגיע וניגע ונביא בסוף לפועל את המטרה שלשמה החוק חוקק
עודד פורר:
 יצחק בורבא – יו"ר התאגידים העירוניים – אתנו בזום
יצחק בורבא:
אהלן, בוקר טוב
יצחק בורבא:
 אני מתנצל, רציתי לבוא, אבל אני אחרי תאונת דרכים
עודד פורר:
שיהיה רק בריאות
עודד פורר:
 תראה, הנתונים בנושא ייצוג הולם של יוצאי אתיופיה שמוצגים כאן בפני הוועדה בהתאם לחוק, מוצגים רק הנתונים של שהרשויות המקומיות
עודד פורר:
 בלי הייצוג בתאגידים העירוניים, זאת אומרת שאין מידע בכלל על הייצוג בתאגידים העירוניים
עודד פורר:
 השאלה, מה המניעה שכשהרשויות המקומיות מדווחות למשרד הפנים, שהוא זה שמעביר לנו את הדיווח, למה לא יכולות לדווח גם על התאגידים העירוניים, מה רמת הייצוג
יצחק בורבא:
אני מתחבר לדברים האחרונים שנאמרו פה, מה שלא ייעשה בחקיקה, לדעתי לא יקרה
יצחק בורבא:
 כי שיתוף הפעולה שמקבלים באירועים כאלה על בסיס וולונטרי הם בעייתיים
יצחק בורבא:
 אני בעד שהמחוקק יקבע את המכסות ואת היעדים, ואת חובת הדיווח
יצחק בורבא:
 אני שולח לתאגידים, ההתייחסות, אני לא רוצה להגיד לך, זה בכל מיני דברים, ההתייחסות בכלל דיווחים שעל בסיס וולונטרי הם בעייתיים, וגם בנושא הזה זה אותו הדבר
יצחק בורבא:
     עכשיו, מה שאני חושב, וזה שוב בהמשך לדברים ששמעתי פה, זה שצריך להעביר בחקיקה ברורה את כל הנושא הזה
יצחק בורבא:
 ואני רואה כל מה שבא בצורה חקיקתית, אנחנו צריכים להסדיר את זה ושיידעו שזה חובה, וזה לא זכות, ואני מרגיש לא נוח עם הדבר הזה, אבל 600 תאגידים עירוניים, אני לא רוצה להגיד לך, אתה שולח, אתה מבקש דיווחים כדי לעשות מצבת נתונים, כדי שאני אבוא עכשיו לכנסת ואני אגיד, ולא כל כך משתפים פעולה
יצחק בורבא:
 ואיך אומרים שמגוון הנושאים שלא משתפים פעולה הן רבות
יצחק בורבא:
     אז מה אני אומר, אני אומר שלדעתי אתה צריך להוביל חקיקה שאומרת בצורה וודאית, על תאגידים עירוניים
עודד פורר:
חקיקה או הנחייה? אם יש לתאגיד העירוני הנחייה של משרד הפנים הוא מדווח, אני מניח
עודד פורר:
 אם יש הנחיה
יצחק בורבא:
לא! לא! לא! אני אומר לך שהנחיות יש כאלה שמתקיימים, יש כאלה שלא מקיימים
יצחק בורבא:
 חסל סדר הנחיות
יצחק בורבא:
 צריך לקבוע חובה לדווח, ואז אנשים ימלאו את חובתם שמן הסתם היא דבר שחייב אותו, חייב אותו
יצחק בורבא:
 זה לא הגיוני מה שקורה
יצחק בורבא:
 אז לכן, אני אומר, צריך להוביל חקיקה שתכריח את התאגידים לדווח כמו כל דבר
עודד פורר:
 משרד המשפטים
טלילה דביר:
בוקר טוב אדוני, בוקר טוב לכולם
טלילה דביר:
 תודה רבה על הדיון החשוב הזה, על הרצף של דיונים, אני מאוד שמחה להיות פה
טלילה דביר:
     עלו כמה נושאים, גם לגבי תאגידים עירוניים, גם לגבי יעדים או קביעות, ואני אשמח להתייחס אליהם
טלילה דביר:
 לגבי התאגידים העירוניים, למיטב הבנתינו, ואולי השלטון המקומי ידייק אותי, אם אני טועה, כלומר עובדי תאגיד עירוני הם אינם עובדי רשות מקומית, קצת בהשוואה לעובדי חברות ממשלתיות, ולכן יכול להיות שבאמת על מנת שתהיה גם, קודם כל חובת ייצוג הולם, ובשלב הבא גם חובת דיווח, יהיה צריך להסדיר את זה בחקיקה, בדומה לכך שיש הוראות ייצוג הולם בשירות המדינה ובמקביל בחוק חברות ממשלתיות, וגם שם, אולי יהיה לחשוב על שיקולים של האם נגביל את זה לתאגידים עירוניים של מספר עובדים מינימליים או לא ואיך ניישם את זה
טלילה דביר:
     בהיבט של יעדים, אני אשמח לומר משהו כללי על חובת ייצוג הולם בכלל לחקיקה, ביחס לכלל האוכלוסיות הזכאיות לייצוג הולם, זה רלבנטי גם ליוצאי אתיופיה, שאנחנו עוסקים בהם היום
טלילה דביר:
 מי שרואה את רוב הוראות החקיקה השונות, רואה שלמעט חריג מיוחד, שזה ייצוג להולם לאנשים עם מוגבלות משמעותית, אין בחקיקה מכסות, אין יעד שנקבע בחקיקה, אלא תמיד רואים שהוראות ייצוג הולם הן בנסיבות העניין, מתוך הבנה שבאמת מעבר ליעדים ממשלתיים, שהם חשובים, יש נסיבות כמו, רשויות מקומיות שבהן אין יוצאי אתיופיה כמעט, או מגבלות אחרות, ולכן, לפחות בהקשר של שירות המדינה, הקביעה של יעדים, היא נעשית ע"י הממשלה, בהחלטות ממשלה, ככה זה גם יכול להתעדכן, וזה משהו שהוא חשוב כשאיזה שהיא דרך של הנחייה, לא מחייבת, לעמוד בכך ביעד, כי לפעמים יש נסיבות, אבל כן נותנת איזה שהיא הכוונה שכלפיה נמדדים
עודד פורר:
אבל במקרה של המבנה המיוחד של השלטון המקומי והתאגידים העירוניים, אם אני לא טועה, כשרשות מקומית מקימה תאגיד עירוני, היא זקוקה למשרד הפנים ולאישורים של משרד הפנים, היא לא פועלת כעצמאית בשטח במובן הזה
עודד פורר:
 אני צודק או טועה?
טלילה דביר:
אני חושבת שמשרד הפנים יידע יותר
טלילה דביר:
 להבנתי, תאגיד עירוני הוא באמת הזרוע הארוכה של הרשות המקומית, כמו שהרבה פעם חברה ממשלתית היא הזרוע הארוכה של הממשלה
עודד פורר:
מאיר דויטשר יידע לענות לי על זה? מאיר עדיין אתנו?
מאיר וילנר:
אני כן אומר שאצלנו במשרד זה מחולק, אנחנו בקרת הון אנושי ברשויות המקומיות מטפלים מול הרשויות עצמן, התאגידים זה באגף נפרד, אז כל מה שקשור לתאגידים, אנחנו נוכל לבדוק ולהחזיר תשובה לוועדה
מאיר וילנר:
 אני לא יודע להגיד את המציאות העובדתית
עודד פורר:
להבא, כשאנחנו מבקשים שיגיע יועץ משפטי של המשרד, זאת הסיבה
עודד פורר:
 אין לי טענות אליך
עודד פורר:
 שולחים אותך, אומרים הוא יודע לענות על כל השאלות
עודד פורר:
 מכנסים דיון, מביאים לפה את כל הגורמים מכל משרדי הממשלה, 3 שנים לא התקיים דיון ודווקא משרד פנים, שהוא אחראי על הרשויות המקומיות, מתעקש לא לשלוח נציג מהלשכה המשפטית
עודד פורר:
 אז במובן הזה, לא אתה, אבל ההתייחסות פשוט לא ראויה
עודד פורר:
 לא ראויה, לא נכונה וגם טועה
עודד פורר:
 מישהו רוצה להוסיף? בבקשה, אסתר בלום
אסתר בלום:
שלום, אסתר בלום, קשרי ממשל בקליטה
אסתר בלום:
 תודה רבה
אסתר בלום:
 הייתי שמחה גם לראות נתונים על כלל העולים
עודד פורר:
יש
עודד פורר:
 הם לא מחויבים לדווח, אבל בדו"ח של ה-ממ"מ יש לנו גם נתונים על ייצוג של עולים באופן כללי
אסתר בלום:
יופי, אז נשמח
אסתר בלום:
 מה שאני כן ראיתי לגבי זה עד עכשיו זה שיש לנו אחוז אחד של כלל האנשים שמגישים מועמדות שהם עולים חדשים בכלל, שזה אחוז מאוד מאוד נמוך
אסתר בלום:
 ומה שצריך לציין, מתוכם 77% עוברים את המיונים, כאשר מתוכם 64% מכלל האוכלוסיה עוברת את המיונים
אסתר בלום:
 זאת אומרת, שעולים חדשים מצליחים במיונים, ומה שבעצם חוסם, זה שער הכניסה בכלל לכל המיונים לגשת בכלל למכרזים, כל זה חסום לגמרי וצריך לחזור להחלטת ממשלה שאתה קידמת, ולעבוד על זה
עודד פורר:
אגב, משרד הקליטה, אני לא רואה פה מישהו ממשרד הקליטה
עודד פורר:
 בהחלטה שאנחנו דנו עליה, של 2225, של כל המשמעויות שלה, אם אני זוכר נכון, את מהנציבות דבורה, נכון? אז יש פעולות שהנציבות עושה כדי להקל ולדחוף ולהכין עולים חדשים למבחנים, או לפתוח בפניהם את המבחנים?
דבורה שארף:
יש
דבורה שארף:
 אנחנו כן עושים כל מיני פעולות כדי להנגיש יותר את המבחנים לעולים חדשים, יש התאמות שאפשר לתת להם במבחנים עצמם
דבורה שארף:
 כמו שאמרנו בפעם הקודמת, אין יעד ייצוג כרגע לעולים חדשים וזה יוצר שרשרת של כשלים מבחינתנו, בגלל שאין בעצם ייעוד משרות לעולים חדשים
דבורה שארף:
 יש לזה השלכות יותר נרחבות, ואנחנו בהחלט נותנים להם את ההתאמות האפשריות ומשתדלים ללוות אותם בדרך בשביל לשלוח
אסתר בלום:
אז ברשותך, אם אפשר לענות בנושא הזה, זן בדיוק הנקודה שרציתי להעלות, בעצם יש התאמות בעקבות ההחלטה היו התאמות, אבל ההתאמות האלה בעצם הן לא מיושמות בשטח
אסתר בלום:
 העולה החדש צריך להילחם כדי לקבל את אותם ההתאמות, אנחנו כל הזמן צריכים להתערב כדי שהוא יקבל את ההתאמות
אסתר בלום:
 הוא לא יודע את ההתאמות שמגיעות לו, זה באמת מאוד מאוד בעייתי, אני כל הזמן מתערבת, כל הזמן מתחננת, מחפשת מישהו שיכול לעזור לי בנש"מ, כדי שכאשר העולה יגיע למבחן הוא יקבל את ההתאמות, וזה לקר קורה בשטח, וזה צריך להיות שיטתי
אסתר בלום:
 זה לא צריך להיות ע"ע בקשה
עודד פורר:
 דב ליפמן, ואחריו בזום אתנו רינה איילין
דב ליפמן:
תודה רבה כבוד היו"ר
דב ליפמן:
 דב ליפמן מ"יד לעולים"
דב ליפמן:
 אנחנו מקבלים המון פניות מעולים, גם טרום עליה
דב ליפמן:
 אם רקע מקצועי שיכול גם לתרום ברמה המקומית כי יש להם רקע, ניסיון והם לא יודעים אפילו על המשרות, לפני שהם עולים
דב ליפמן:
 אנחנו רוצים להציע שבכל מועצה מקומית שגם תהיה איזה דרך שעולים יכולים לדעת מראש, בכל השפות, שיש איזה משרות שהם יכולים אפילו לבחור לגור באיזה מקום, כי יש שם משרות שיכולים להיות מתאימים להם
דב ליפמן:
     זאת אומרת, איזה רעיון שאנחנו יכולים לפנות לעולים, לפני שהם מגיעים, שיודעים שיש מקצועות שהם יכולים לתרום גם לכל עיר ועיר, לא רק שהם מגיעים למדינה ואחרי זה מחפשים משהו, שזה משהו מסודר, בשפות, שיכולים לדעת על המשרות ואז הם יכולים להגיע לכאן עם הרקע והניסיון, ולתרום למדינה ברמה המקומית
עודד פורר:
 רינה בבקשה
רינה איילין-גורליק:
ע"ד רינה איילין-גורליק, מנכ"לית עמותת יהודי אתיופיה
רינה איילין-גורליק:
 תודה רבה ליו"ר הוועדה על קיום הדיון החשוב הזה, אנחנו מסתכלים על הדו"ח ורואים שם נתונים מאוד מטרידים, גם בקשר לייצוג הולם כמותי, זאת אומרת כשנכנסים לתוך הנתונים ורואים את השונות המאוד גדולה בין הרשויות השונות, רק 20% מהרשויות המקומיות באמת עומדות ביעד, היתר או רחוקות או לא עומדות בכלל
רינה איילין-גורליק:
     גם כשמסתכלים על פיזור המשרות, רואים פערים מאוד גדולים בין האוכלוסייה יוצאת אתיופיה לבין האוכלוסייה הכללית, ופה צריך להיעשות מאמץ ייעודי לשנות את התמונה הזאת, כדי שיותר ויותר יוצאי אתיופיה יהיו בדרגות יותר בכירות, ואת זה אפשר לעשות במגוון דרכים
רינה איילין-גורליק:
 אחת מהן זה הסיפור של משרות ייעודיות, משרות ייעודיות בדרגים מסוימים
רינה איילין-גורליק:
 בדו"ח הזה של הממ"מ יש איזה אמירה כללית על מספר המשרות הייעודיות לכלל האוכלוסיות הזכאיות, אבל מתוך הנתונים האלה לא ניתן לדעת מה האחוז של המשרות הייעודיות הספציפיות ליוצאי אתיופיה, לא ניתן לדעת כמה מהמשרות הייעודיות האלה אכן אוישו, לא ניתן לדעת מה עוד נעשה כדי לקדם ייצוג הולם, ואני חושבת שיש מה לעשות, וצריך לבקש מהרשויות, או להנחות, או לחייב אפילו את הרשויות לדווח גם דיווח כזה בנוגע למשרות הייעודיות ובנוגע לאופן שבו יתקבלו העובדים באותה רשות מקומית, אם זה במשרה ייעודית או במרכז כללי
רינה איילין-גורליק:
 גם במכרזים כללים אנחנו אמורים לראות מסה כלשהי של עובדים שנקלטים לעבודה
רינה איילין-גורליק:
      לגבי הנושא של יעד, גם אם אין יעד ולא מוגדר עדיין יעד, היעד של הרשויות המקומיות צריך להיות לפחות כשיעור באוכלוסייה
רינה איילין-גורליק:
 זה נובע גם מהחלטת ממשלה אחרת, וגם נובע מקריאה ומאיזה שהוא היגיון, זאת אומרת הביטוי ייצוג הולם כבר טומן בחובו איזה שהיא אמירה לגבי הפרופורציה שאנחנו מחפשים
רינה איילין-גורליק:
     אני מברכת על השאלות של יו"ר הוועדה בנושא של תאגידים עירוניים
רינה איילין-גורליק:
 אנחנו באגודת יהודי אתיופיה עושים מחקר על הנושא של ייצוג הולם ברשויות המקומיות, אנחנו מבקשים נתונים גם בקשר לתאגידים עירוניים, וכמו שנאמר פה קודם, אנחנו מסורבים באופן עקבי והרשויות לא משתפות פעולה בעניין הזה, ולכן תיקון חקיקה, או החלטת ממשלה בעניין הזה, יכולים באמת לעשות את ההבדל
רינה איילין-גורליק:
     אני אסכם ואומר שהנושא של ייצוג הולם ברשויות המקומיות ובכלל, הוא אחד מהביטויים החשובים ביותר של שוויון, של השתלבות של אוכלוסיית יוצאי אתיופיה באוכלוסייה הכללית, של שירותים יותר נגישים לתושבים, ושל השתתפות בקבלת החלטות
רינה איילין-גורליק:
 זאת אומרת, יש הרבה מאוד טעמים לקחת את הנושא הזה מאוד ברצינות, ויפה שעה אחת קודם
רינה איילין-גורליק:
 תודה
עודד פורר:
 בבקשה אילה
שלמה אליהו:
רק רציתי לציין שבדו"ח ה-ממ"מ באמת מה שקיבלנו ממשרד הפנים זה מידע כללי על משרות ייעודיות לכלל האוכלוסיות הזכאית לייצוג לגיוון, אבל לא ברור כמה מהמשרות האלה מיועדות דווקא ליוצאי אתיופיה, פשוט הם לא דיווחו את זה, ויש רשויות שדיווחו על פעולות לשיפור הייצוג ההולם, כמו משרות ייעודיות, פרסום, איתור אקטיבי של מועמדים, הכשרה וקידום של עובדים יוצאי אתיופיה
שלמה אליהו:
      אז יש כל מיני פעולות שנעשו אבל לא כל הרשויות דיווחו על זה
עודד פורר:
באופן כללי, לא ברמת רשות, את לא יודעת ברמת רשות
שלמה אליהו:
אני כן יודעת ברמת רשות
עודד פורר:
איזה רשויות לא מבצעות בכלל? פעולות אני מתכוון
שלמה אליהו:
יש רשויות שלא דיווחו על שום פעילות
עודד פורר:
צריך להבין, יש פה סוגיה שהממשלה צריכה להיערך אליה, משרד הפנים צריך להידרש אליו
עודד פורר:
 מאיר אתנו? משרד הפנים חייב להידרש אי כי אי אפשר מצד אחד לקבוע את חובת הדיווח פר רשות, לפי אחוז יוצאי אתיופיה באותה רשות, כי זה גם משתנה
עודד פורר:
 אנשים עוברים ממקום למקום
עודד פורר:
 הדבר הזה משתנה
עודד פורר:
 מצד אחד, טבעי שבעיר שבא 20% הם יוצאי אתיופיה, זה יבוא לידי ביטוי ברשות המקומית, מבחינת מספר המועסקים בסדר גודל כזה
עודד פורר:
 ומצד שני, בעיר שכמעט אין בה בכלל יוצאי אתיופיה, ואין גם באזורים הסמוכים, כנראה שגם לא יגיע מישהו, כי ברוב המקרים ברשויות המקומיות עובדים אנשים שגרים בסמוך
עודד פורר:
 שוב, ככל שהרשות היא יותר גדולה, אז יכול להיות שהם מגיעים גם מבחוץ
עודד פורר:
 אני יודע, לתל אביב, לראשון
עודד פורר:
 אבל גם אם אני אקח את הרשויות הגדולות, את ראשון, את רחובות
שמעון סולומון:
יש 37 רשויות שיש בהן ריכוז גבוה של הקהילה
שמעון סולומון:
 סך הכל
שמעון סולומון:
 ואם ניתן בהן מיקוד, זה יכול לעשות את השינוי
עודד פורר:
אני חושב שהמיקוד צריך להיות הרבה יותר, וחייבים לתת לו התייחסות גם בנהלים, זה מבחינת איכות ההעסקה
עודד פורר:
 לא יכול להיות שכשאני מסתכל על האחוז בדרג ניהולי בכיר ברשויות המקומיות, אז מתוך 3737 עובדים בדרג ניהולי בכיר, רק 4 הם יוצאי אתיופיה
עודד פורר:
 אנחנו מדברים על 0
עודד פורר:
1%
עודד פורר:
 זאת אומרת, זה הכישלון הגדול בעיני
עודד פורר:
 גם כשאני ארד לדירוג האקדמאי, אנחנו נמצאים בסך הכל עם 1%, מתחת לאחוז שלהם באוכלוסייה, כשאני מסתכל על השלטון המקומי, על כולו
עודד פורר:
     גם בדירוג המקצועי אנחנו מתחת, אנחנו עם 1
עודד פורר:
5% ובדירוג המנהלי, אנחנו נמצאים כמובן מעל, שם אנחנו רואים 1
עודד פורר:
8%, ומכאן, כשאתה מסתכל על כלל העובדים, אז אתה אומר אנחנו עומדים ביעד בכלל העובדים בשלטון המקומי
עודד פורר:
 מועסקים 1
עודד פורר:
7%, אבל זה כמותי ולא איכותי באופן מובהק
עודד פורר:
 אין תעסוקה איכותית ופה משרד הפנים
קסאיי דמוזה פרנזמן:
רק בסוגריים, זה גם בהשוואה לשיעור העובדים יוצאי אתיופיה, זה אפילו העובדים באותו דירוג, שזה עיוות
עודד פורר:
לא, אני מסתכלים על עובדים לפי דירוג
עודד פורר:
 בדירוג המנהלי עובדים סה"כ 69,000 עובדים מתוכם יוצאי אתיופיה
שמעון סולומון:
שים לב בכותרת, מכלל העובדים
שמעון סולומון:
 זאת אומרת זה לא ביחס לעובדים באותו דירוג אלא מכלל העובדים שהם יוצאי אתיופיה בעיר
שמעון סולומון:
 זה הרבה פחות ממה שאתה רואה
עודד פורר:
לא הבנתי
לימור פקדו:
זה נכון
לימור פקדו:
 הפילוח הנכון למעשה צריך להיות לצורך העניין, אם אנחנו בוחנים את דרג ניהול בכיר, אז מצוין כאן עובדים יוצאי אתיופיה שהם בעצם 4
לימור פקדו:
 הפילוח הנכון צריך להיות, השיעור של 4 מתוך 3737
עודד פורר:
זה מה שאני אומר
לימור פקדו:
ולא מה שכתוב כאן בעצם
לימור פקדו:
 זה לא ייתן לנו 0
לימור פקדו:
2
עודד פורר:
אני לא אמרתי 0
עודד פורר:
2, אני לא סתם אמרתי 0
עודד פורר:
 כשאת תיקחי 4 חלקי 3737 ייצא לך 0
עודד פורר:
09, שהמשמעות היא 0
עודד פורר:
1% זה בדיוק מה שאמרתי, ובדירוג האקדמאי אנחנו נמצאים ב- 1% ולא ב- 5
עודד פורר:
9%, בדיוק מה שאמרתי
עודד פורר:
 אנחנו על אותו משקל, ולכן אני אומר, אנחנו נמצאים הרבה מתחת ליעד, אנחנו לא מתקרבים אפילו לייצוג ההולם
עודד פורר:
 לכן, יש פה הרבה מאוד דברים שמשרד הפנים, לדעתי הוא זה שצריך להוביל במובן הזה, וזאת גם הקריאה שתצא מכאן לשר הפנים, כולל בדיקת אמינות הדיווחים, וכולל נושא הדיווח על תאגידים
עודד פורר:
     אני אוסיף ואומר שהנתונים על תעסוקת עולים מאוד מאוד לא טובים, וכשאנחנו מדברים על שילוב עולים בתעסוקה, וכשאנחנו מדברים באופן כללי על עידוד תעסוקה, אז כל מה שהיה נכון לגבי נציבות שירות המדינה בהחלטה 2225, צריך לחול גם בשלטון המקומי, כי אחד החסמים הראשונים הוא המבחן, הוא הפרסום, הוא הנגישות של המשרות האלה לעולים החדשים, ויכול להיות שלעשות להם מבחנים מותאמים, בין אם זה שפתית ובין אם זה תרבותית, והשלטון המקומי מפסיד הרבה מאוד עובדים טובים, והחברה הישראלית כולה מפסידה במובנים האלה
עודד פורר:
     לכן, אני רוצה לסכם את הדיון, אלא אם כן יש מישהו שרוצה להוסיף עוד משהו שלא נאמר כאן, או להגיד לדברים
מאיר וילנר:
אני רוצה רק לחדד, משרד הפנים
מאיר וילנר:
 דבר ראשון אנחנו פועלים מאוד על מנת לנסות לשפר את מצב הייצוג ההולם, כמו שהזכרתם מקודם במסגרת מדד ההון האנושי, הנושא הזה שהוזכר פה לגבי פעולות שנעשו, לגבי ייעוד משרות, זה דברים שנותנים עליהם בונוס לרשויות שבהן יש, בהתאם לזה אנחנו מאצילים להן סמכויות
מאיר וילנר:
 גם היום במסגרת מערכת נמ"ר אנחנו מאפשרים לייעד את המשרות דרך שם, ולעשות שם חיפוש ממוקד וכן אני יודע להגיד, שלפי הנתונים, אכן רואים שברשויות שהן יש ייצוג יותר גבוה באוכלוסייה של יוצאי אתיופיה, המשרות ניהול הן יותר גבוהות, לפי מה שדיווחו לנו, אני הסתכלתי עכשיו על הדו"ח תוך כדי
מאיר וילנר:
      אבל כן, אני מתחבר פה לאמירה שצריך לשים לב לרשויות שהן אוכלוסיית יוצאי אתיופיה יותר גבוהה שבהן יהיה דרישה לייצוג יותר גבוה בהתאמה
עודד פורר:
 ראשית, אני רוצה לשר הפנים ולמשרד הפנים על העובדה שלא נשלח נציג לשכה משפטי לדיון, מה שפגם ביכולת שלנו לרדת לשורש הדברים בחלק מהנושאים, ובוודאי שיש כזה, אחרי 3 שנים שלא היה דיון בנושא שהוא נושא משפטי פרופר בהרבה מאוד מובנים
עודד פורר:
 ההחלטה שלא לשלוח נציג היתה נציג היתה רעה במובנים האלה ואני מקווה שזה לא יחזור עליו
עודד פורר:
     הוועדה רואה בחומרה את העובדה שברמת התעסוקה האיכותית, השלטון המקומי נמצא ברמה נמוכה מאוד
עודד פורר:
 מאוד, מאוד, מאוד
עודד פורר:
 רק 4 עובדים מתוך 3737 עובדים נמצאים בדרג ניהולי בכיר, המשמעות שזה רק על 0
עודד פורר:
1% מהעובדים
עודד פורר:
 יש פה יעדים שחייבים לשאוף אליהם, וכך גם כשאני מסתכל בדירוג האקדמאי
עודד פורר:
 המשמעות היא שחייבים לקבוע יעדי תעסוקה לא רק כמותיים, אלא גם איכותניים
עודד פורר:
 מכאן אני מגיע לבקשה שלי לשר הפנים:      לקבוע יעדים, גם אם זה בהחלטת חוזר מנכ"ל לפני שתהיה חקיקה, עד שתהיה חקיקה
עודד פורר:
 הכנסות פה מורכבות
עודד פורר:
 לקבוע קודם כל יעדים בחוזר מנכ"ל
עודד פורר:
 יעדים בהתאם לחוק
עודד פורר:
 אלה ההכוונות של משרד הפנים ליעד תעסוקתי
עודד פורר:
 על אותו משקל, אני אבקש מהמנכ"ל לדרוש מהחברות והתאגידים העירוניים לדווח גם הם, ולקבוע גם להם יעדי תעסוקה, כנגזרת מזה לבצע פעולות של חשיפת המשרות לעולים, באופן כללי, ובתוכם גם יוצאי אתיופיה
עודד פורר:
 הנגשה שפתית, הנגשה תרבותית ופתיחת השורות לאוכלוסיית העולים
עודד פורר:
     לסיכום, עדיין גם נדרשים לשיטתנו שינויי חקיקה
עודד פורר:
 אני משאיר למשרד הפנים את קביעת היעדים, גם ברמה הדיפרנציאלית, אני חושב שאצלו נמצאים הנתונים, הוא יודע לעשות את החלוקה, ואני אבקש גם שהדבר הזה יוצג בפני הוועדה, ואז נוכל לעשות על זה בקרה
עודד פורר:
 ברמה הדיפרנציאלית, רשות ערביות יותר/פחות; רשויות על אחוז אוכלוסיית עולים גבוה יותר
עודד פורר:
 ברור לנו לחלוטין שצריכה להיות איזה שהיא דיפרנציאליות בין אם היא אזורית, רשותית או אחרת
עודד פורר:
     לסיכום, יחד עם זאת אני חושב שנדרשים פה שינויי חקיקה בהיבט לא רק של תעסוקה של יוצאי אתיופיה, אלא תעסוקה של עולים בכלל
עודד פורר:
 אני אבקש מהייעוץ המשפטי לנסח חקיקה שתיגע בייצוג הולם לעולים ובתוכם גם יוצאי אתיופיה, כולל ההגדרה של מהו ייצוג הולם ועם ירידה לרזולוציה, שבחלק מהדברים ייקבעו בחוזרי מנכ"ל, או בתקנות, כי נדרשים שינויים
עודד פורר:
 המספרים הרי כל הזמן משתנים, ולא צריך לשנות את החוק כל עת, אבל בתוך החקיקה, צריך להיות גם משהו שאחד מחיל את החוק הזה על תאגידים עירוניים, הם חלק בלתי נפרד מהעניין, לא יכול להיות שמקימים תאגידי מים, מוציאים בעצם מחלקות שלמות מהרשויות לתאגידים, ואז פתאום לא חל עליהם החובה של ייצוג הולם
עודד פורר:
 אז כמו שאמרתי, כולל החלה של הנושא הזה על התאגידים העירוניים ובתוך זה גם חובת הדיווח
עודד פורר:
שלום לכולם
עודד פורר:
 צהריים טובים לכולם, אני שמח לפתוח את ישיבת הוועדה, הפעם זו ישיבת ועדה מיוחדת שאנחנו כינסנו לכבוד פרישתה של ציפי היקרה לגמלאות
עודד פורר:
 אני הגעתי לוועדה הזאת, אז מסתבר שציפי עובדת בכנסת עוד לפני שנולדתי
עודד פורר:
 אני יליד המהפך ב-77', ציפי התחילה לעבוד בכנסת ב-75' במחלקה שנקראה בזמנו שירותי משרד
דוד ביטן:
בזכותך המהפך
עודד פורר:
בזכותי המהפך, גם הליכוד עלה לשלטון אז וגם מנחם בגין עלה לשלטון וגם מכבי זכתה באליפות אירופה
עודד פורר:
      משנת 1979 את בוועדת עלייה, קליטה ותפוצות
עודד פורר:
 ציפי עוד הקלידה מכתבים למנחם בגין ז"ל
עודד פורר:
 מאז ועד היום היא מגיעה בשבע בבוקר, פוקדת את המשרד
עודד פורר:
 מה שאותי הדהים, אני חייב לומר, אני הגעתי לוועדה וידעתי שציפי אמורה לפרוש בחודשים הקרובים, לצאת לגמלאות, כל דיון עד היום כאילו זה הדיון הראשון שהיא מכינה עכשיו בוועדה, באותה מסירות, באותה שליחות
עודד פורר:
      ציפי, עבדת עם 17 יושבי ראש, מחברת הכנסת לשעבר גאולה כהן ז"ל ורוני מילוא ועוזי ברעם ומרים גלזר תעסה ומיכאל קליינר, שאיתנו פה, ועמנואל זיסמן וחברת הכנסת לשעבר נעמי בלומנטל שאיתנו פה וצבי הנדל וקולט אביטל, מיכאל נודלמן, חבר הכנסת דני דנון, חברת הכנסת לשעבר ליה שמטוב, יואל רזבוזוב, ד"ר אברהם נגוסה, ביטן וחברת הכנסת שרן השכל
דוד ביטן:
פעמיים
עודד פורר:
למה פעמיים? שיזכרו
עודד פורר:
 רואים אותך חושבים פעמיים
עודד פורר:
 וחברת הכנסת שרן השכל שעמדה בראש ועדת החוק להסדרת השימוש בקנאביס רפואי
עודד פורר:
 רבים וטובים לוקחים איתנו חלק פה, חלק נמצאים בזום כי לא יכלו להגיע
עודד פורר:
      ציפי, את זכית לעבוד בוועדה הזאת באמת בכמה תקופות היסטוריות, אם זה מבצע משה ומבצע שלמה והעלייה הגדולה מברה"מ לשעבר בשנות ה-90 עד צור ישראל והעלאת בני המנשה ועכשיו את בגל העלייה הנוסף ממדינות ברה"מ לשעבר ובאמת בזמן הזה הוצאת תואר אקדמי בהצטיינות ועבדת כל כולך למען הציבור ויש לך עכשיו את ההזדמנות קצת לצאת לגמלאות בשביל עצמך
עודד פורר:
     אני אתן קצת לדוברים פה לדבר ואחר כך את תסכמי את הנאום שלך, או שנעשה את זה אפילו באמצע כי אני רוצה שכולם יהיו נוכחים כי חלק מחברי הכנסת המכהנים יצטרכו לצאת לדיונים אחרים שעוד יש להם, אז נתחיל מביטן, דנון ונמשיך לאורחים שלנו
דוד ביטן:
לא, תתחיל עם נעמי
עודד פורר:
נעמי, בבקשה
נעמי בלומנטל:
צהריים טובים
נעמי בלומנטל:
 ממש נהדר להיות כאן, לי נהדר להיות שוב בכנסת בוועדת העלייה והקליטה בראשותו של חבר הכנסת עודד פורר
נעמי בלומנטל:
 ותרשו לי לומר שציפי גלעדי היא אחת ויחידה, עבודה מסורה בלי קץ ממש, אבל בחוכמה, בשום שכל
נעמי בלומנטל:
 פשוט תענוג היה
נעמי בלומנטל:
 אנחנו משש בבוקר פחות או יותר יוצאות לדרך, כבר בדרך מסכמים כל מיני דברים, בעיקר מסכמות, יחד עם וילמה, לגבי הישיבה הקרובה
נעמי בלומנטל:
 תמיד מתחילים בזמן
נעמי בלומנטל:
      בזמננו הוועדה הפכה לוועדה הכי חשובה בכנסת
נעמי בלומנטל:
 אני זוכרת שדן תיכון, שהיה יושב ראש הכנסת, אמר שוועדת העלייה והקליטה הפכה להיות הוועדה השנייה בחשיבותה אחרי ועדת חוץ וביטחון
נעמי בלומנטל:
 אז הכול באמת בזכותה של ציפי ובזכותה של וילמה
נעמי בלומנטל:
      ואני רוצה להודות לך בקרב לב, אני לא עולה, אבל בשם העולים שהגיעו באותה תקופה לארץ, אבל לא רק
נעמי בלומנטל:
 חיסלנו אז ליוצאי אתיופיה את המשכנות הזמניים שהיו, הקרוונים, ועוד הרבה הרבה דברים, כולל זה שהוספנו את השם תפוצות לוועדת העלייה ותפוצות
נעמי בלומנטל:
 אז שיהיה לך הרבה הרבה טוב ונשמור עלייך גם בהמשך
עודד פורר:
 מיכאל קליינר
מיכאל קליינר:
שלום, בוקר טוב, ובאמת חוויה מרגשת
מיכאל קליינר:
 זה היה מזמן, אתה הזכרת את הקדנציה שלנו שהייתה בסימן העלייה הגדולה מברה"מ
מיכאל קליינר:
 אני קיבלתי את ראשות הוועדה בתקופה שאף אחד לא רצה בה כי היו אז פחות מ-10,000 עולים לשנה, שנת 88', והייתה ממשלת אחדות לאומית וכל המגעים לכינון ועדות בכנסת התפוצצו על ויכוח אחרון שעליו אי אפשר להגיע לסיכום, משכו את זה חודש, ועדת כלכלה, ועדת עלייה וקליטה
מיכאל קליינר:
 העבודה התעקשה לקבל את הכלכלה, הליכוד התעקש לקבל את הכלכלה, היות שהחליטו שאני המועמד אמרתי: אבל אני מעדיף את ועדת העלייה והקליטה
מיכאל קליינר:
 ברגע שזה קרה נגמר הסכסוך ולקחנו את הוועדה
עודד פורר:
אולי תצליח לגמור סכסוכים פה היום בכנסת
מיכאל קליינר:
כן, אז היה יותר קל, היום כל פעם אנחנו מגיעים לשיאים חדשים
מיכאל קליינר:
 ואז גילינו את הוועדה, מהר מאוד היא הפכה להיות, כמו שנעמי אמרה - - -
דוד ביטן:
אולי נמנה אותך שופט בעליון
מיכאל קליינר:
אני עברתי את הגיל
עודד פורר:
אני אגלה לך משהו, אין בעיה, פה מתקנים את החקיקה, חוק יסוד זה –