GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמירה אהרונוביץ:
 ואנחנו מכירים ויודעים שאם לא נעשה עבודה מספיק טובה לעזור להם בתקופה הראשונית להצליח להיקלט במדינת ישראל הם או לא יישארו כאן או יישארו כאן בצורה שתהפוך נטל על החברה במקום להיות אבן שבונה את החוסן של החברה הישראלית כפי שגלי העלייה היו עד היום
אמירה אהרונוביץ:
      הנושא השני, וחשוב להגיד רגע בהקשר של עלייה אולי, שאנחנו נמצאים בתוך גרף גידול של עלייה לא רק בגלל השנה האחרונה
אמירה אהרונוביץ:
 בוודאי השנה האחרונה הייתה שנת שיא אבל אם מסתכלים על היקף העולים שהיו בין 2012 ל-2022, העשור טרום השנה האחרונה אז אנחנו רואים שעד הקורונה טיפסנו מבערך 18,000 עולים שהיו בשנת 2012 למעל 35,000 בשנת 2019 טרום הקורונה
אמירה אהרונוביץ:
 הקורונה בוודאי הורידה את המספרים, אבל אני רוצה להגיד – הורידה אותם בצורה שהפתיעה אותנו לטובה משום שבכל זאת בתקופת הקורונה הגיעו מעל 50,000 עולים למדינת ישראל
אמירה אהרונוביץ:
 שנת 2022 באמת פרצה כל שיא ביחס לעליות, החל משנות התשעים והגיעו מעל 74,000 עולים
קריאה:
מצב שיא, אבל רק בעלייה מרוסיה ואוקראינה
קריאה:
 בשאר המדינות הייתה ירידה
אמירה אהרונוביץ:
נכון, בדיוק המשפט הבא
אמירה אהרונוביץ:
 אני אומרת, בתוך ה-74,000 עולים אנחנו יודעים שמעל 62,000 הגיעו מחבר העמים לשעבר, ובעצם דווקא ממדינות המערב אנחנו נמצאים בחלק מהן באיזה שהיא סטגנציה או איזו שהיא ירידה, שאנחנו לומדים אותה ועוסקים בה ובוחנים איפה ההשפעות של פוסט קורונה והשפעות אחרות משפיעות על המספרים ומה אפשר היה לעשות
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו מסתכלים על אזורים כמו צרפת, אמריקה הלטינית וכל מיני מקומות שבשנים שקדמו לקורונה דווקא היו בתוך גרף גידול, ומסתכלים לראות מה נכון ומה וצריך לעשות כדי להחזיר שם מספרים גדולים יותר
אמירה אהרונוביץ:
     התחום השני הוא התחום של חיבוריות
אמירה אהרונוביץ:
 חיבור של יהודים זה לזה ולמדינת ישראל
אמירה אהרונוביץ:
 ואני אגיד, בדבר הזה אנחנו מרגישים שני דברים: אחד, הסביבה
אמירה אהרונוביץ:
 ה-Invironment לעסוק בזה היא הרבה יותר מאתגרת מבעבר כמו שאמרתי, משום שהיחס לישראל הוא הרבה פחות יחס תומך אוטומטית מאשר היה בעבר, בוודאי בדור הצעיר
אמירה אהרונוביץ:
 ובהקשר הזה אנחנו עושים שלושה דברים מרכזיים, לא ברמת תוכניות אלא ברמת מאמצי על
אמירה אהרונוביץ:
 אחד – אנחנו מביאים את ישראל לתוך החיים בקהילות, בעיקר דרך שליחת הון אנושי צעיר
אמירה אהרונוביץ:
 שליחים ישראלים שמגיעים ברצף שונה של שליחויות וגילאים למחנות הקיץ, לבתי הכנסת, למרכזים הקהילתיים, לקהילות עצמן, לבתי הספר
קריאה:
סליחה, מה ההבדל בין שליחים לשליחים של מחנות קיץ?
אמירה אהרונוביץ:
כולם שליחים
אמירה אהרונוביץ:
 שליח ישראלי שעולה על מטוס ויוצא למשימת שליחות חינוך יהודי-ציוני, מבחינתנו הוא שליח
אמירה אהרונוביץ:
 יש לנו כאלה שעושים את זה לטווח קצר של סביב שלושה חודשים, שיוצאים למחנות הקיץ
אמירה אהרונוביץ:
 מסה גדולה, מעל 1,800 יוצאים כל שנה
אמירה אהרונוביץ:
 מעל 1,800 צעירים ישראלים בוגרי צבא יוצאים אחרי הכשרה מאסיבית שהם מקבלים ופרוסים בכל רחבי צפון אמריקה, חבר העמים לשעבר ואירופה ומביאים את ישראל בצורה חיה, נושמת, בועטת, כיפית אל תוך מרחב המחנות, שהוא היום מרחב החינוך הבלתי פורמלי החשוב ביותר בחינוך היהודי, ועבור לכאלה שמגיעים לשנה וצפונה שיש לנו, שינשינים שהם בתום התיכון יוצאים לשנת שירות בתפוצות, עבור לשליחים שהם משרתים בקמפוסים בתוך הסביבה המאוד מאתגרת של הקמפוסים, שליחים בקהילות, שליחים בתנועות הנוער וכו'
אמירה אהרונוביץ:
      סך הכול אנחנו מוציאים מעל 2,200 שליחים ישראלים בשנה לכל רחבי העולם
אמירה אהרונוביץ:
 חשוב לדעת שהעבודה שלהם היא עבודה שמערבת מעגלים מאוד רחבים
אמירה אהרונוביץ:
 גם המוטבים או הסטודנטים או הצעירים שהם עובדים איתם, גם חדרי המורים והסגלים בבית הספר או במחנות, גם המשפחות שמתארחים בהן
אמירה אהרונוביץ:
 זאת אומרת, יש פה אדוות רבות לעבודה שלהם ואולי לא פחות חשוב, גם הם חוזרים אחרת ממה שהם יצאו
אמירה אהרונוביץ:
 זאת אומרת, פתיחת העיניים שלהם, הטרנספורמציה שהם עוברים בשהייתם בתוך הקהילות היהודיות מחזירים אותם לארץ כשגרירים וסוכני שינוי בהקשר של ההבנה של חשיבות היחסים ביננו לבין יהדות התפוצות
אמירה אהרונוביץ:
      הדבר השני שאנחנו עושים, אנחנו מביאים את צעירי התפוצות לישראל
אמירה אהרונוביץ:
 ויש מנעד רחב של תוכניות
אמירה אהרונוביץ:
 חלקן אנחנו ממש הבעלים שלהם הבלעדיים, שזה 'מסע'
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו מביאים מעל 12,000 בשנה שמגיעים לתוכניות ארוכות, בין סמסטר לשנה
אמירה אהרונוביץ:
 אבל אנחנו שותפים ביחד עם גורמים נוספים בהבאתם של עשרות אלפים נוספים, בגיל תיכון מעל 5,000 שמגיעים כל קיץ לתיכון מצפון אמריקה ועוד אלפים שמגיעים משאר העולם
אמירה אהרונוביץ:
 בגיל של סטודנטים צעירים שמגיעים לכאן ב'תגלית' או מגיעים לכאן בתום התואר או מגיעים לכאן לירח דבש אחרי שהם מתחתנים
אמירה אהרונוביץ:
      'מסע' היא תוכנית דגל שלנו שהיא ממש בבעלותנו, שאנחנו ממנים אותה בצורה מאוד מסיבית יחד עם משרד ראש הממשלה כבר 18 שנה
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו רואים בה תוכנית דגל משום שהיא מביאה אותם לזמן מאוד מאוד משמעותי וכל המחקר מראה שזה עושה הבדל ענק בהחלטות החיים שלהם
אמירה אהרונוביץ:
 אבל אם את שואלת אותי, האתוס שמוביל אותנו להביא אותם כמה שיותר מוקדם, כמה שיותר פעמים, לכמה שיותר חוויות משמעויות
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו יודעים היום שלהתחיל איתם רק בגיל הקמפוס, להביא אותם בפעם הראשונה זה מאוחר מידי
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו לא יכולים לדמיין שסטודנט שלא היה פה אף פעם כילד או כצעיר או כנער ולא היה במגע עם ישראל באיזשהו אופן, במחנה או עם שליח, יקום בקמפוס, יעמוד בראש מורם ויהיה ערוך להזדהות כיהודי, יהיה ערוך לתקוף חזרה כשהוא מותקף, בין אם במתקפות של בי
אמירה אהרונוביץ:
די
אמירה אהרונוביץ:
אס או אנטישמיות וכו'
אמירה אהרונוביץ:
 ולכן המשימה שלנו ביחד כשולחן משותף עם ממשלת ישראל, והממשלה משקיעה בזה
אמירה אהרונוביץ:
 צריך להגביר את ההשקעה והמאמצים ולהביא יותר
אמירה אהרונוביץ:
     הסוג השלישי בהקשר למה שאנחנו עושים בהקשר של החיבוריות, אנחנו מייצרים כל הזמן, כל הזמן, פלטפורמות לדיאלוג ולשותפות, שלא מתחילות ונגמרות בתוכנית, ולא חייבות לקרות כאן או שם אלא קורות כל הזמן, בעיקר דרך פריסת שותפות ביחד
אמירה אהרונוביץ:
 רשת שותפויות גיאוגרפיות
אמירה אהרונוביץ:
 40 שותפויות בין מעל 40 רשויות וערים בישראל למאות קהילות בתפוצות
אמירה אהרונוביץ:
 הייתי אומרת, רשת שעובדת כבר מעל 20 שנה בצורה מאוד מאוד מרגשת, עוברת כבר מהורים לילדים ואז ילדים שהופכים להיות הורים וכל הזמן מקיימת החלפת משלחות, תוכניות, שהן People to people oriented, שהן מכוונות לייצר את אותו גשר וחיבור של עשייה משותפת
אמירה אהרונוביץ:
     בתוך העשייה שלנו ברחבי העולם כמו שאמרתי, הסיפור של ביטחונן של קהילות ושלומן והחוסן של הקהילות, בוודאי הקטנות יותר, הפך להיות נושא יותר מרכזי על סדר היום שלנו מאז הקורונה
אמירה אהרונוביץ:
 כתגובה לקורונה וכתגובה לזה שהרבה מאוד קהילות קטנות קרסו ולא יכלו להתמודד עם ההשלכות של לנהל קהילה בתוך מצב חירום, בתוך מצב של פוסט טראומה, הקמנו פלטפורמה עולמית שנקראת 'J ready' שנמצאת היום ב-45 מדינות ושמכשירה אלפים של מנהיגים של קהילות ומוסדות להתמודדות עם מצבי חירום ועם יכולת לנהל קהילה תחת פחד או תחת איום מתמשך
אמירה אהרונוביץ:
 הדבר הזה הצליח מעל ומעבר למשוער ממה שציפינו
אמירה אהרונוביץ:
 יש לנו שותפים רבים בעניין הזה
אמירה אהרונוביץ:
 וזה, ביחד עם קרן הביטחון, אותה קרן שג'וש מוביל שמשקיעה מיליוני שקלים בלמגן ולסייע לייצר רשת ביטחון למוסדות הקהילתיים, היא תשובה שלנו שעוזרת לאותן קהילות להמשיך לחיות בצורה ויטאלית גם תחת האיומים שקיימים
אמירה אהרונוביץ:
      והנושא השלישי והאחרון
אמירה אהרונוביץ:
 הסוכנות היהודית פועלת בעומק החברה הישראלית לחזק את החוסן שלה ככזה, לא רק בהקשר של קליטת עולים ולא רק בהקשר של עבודת חיבוריות וקשר לעם היהודי אלא אותו אופן, הייתי אומרת, היסטורי ומסורתי שבו קהילות יהודיות רוצות להשפיע על הצביון של החברה כאן, רוצות לראות את החברה הזאת ככזו שתהיה צודקת יותר, מאפשרת שוויון הזדמנויות, ולכן התמיכה באוכלוסיות החלשות תמיד היו נר לרגליהן של קהילות יהודיות וממשיך להיות
אמירה אהרונוביץ:
      הפעולה שלנו בתחום הזה מתמקדת בשלושה מאמצים: הראשון הוא העולם של נוער בסיכון
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו שחקן מאוד מרכזי שעוסק לטפל בנוער ומשפחות בסיכון, גם באמצעות חמישה כפרי-נוער שנמצאים בבעלותנו ברחבי הארץ, של הנוער עם הפערים הגדולים ביותר מאשר בני גילם ולצד זה עבודה ב-39 רשויות עם תוכנית לאומית שנקראת 'פותחים עתיד'
אמירה אהרונוביץ:
 תוכנית שמפעילה מעל 350 מנטורים שעובדים עם משפחות ונוער בסיכון בכל רחבי הארץ, גם כאן בשיתוף פעולה מאסיבי מאוד עם הממשלה, עם משרד החינוך
אמירה אהרונוביץ:
      הנושא השני בארץ זה העבודה שלנו עם צעירים בגיל שנת המעבר
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו נוגעים במעל 2,000 צעירים בגיל המכינות, שנת שירות למינהו, רואים בהם סוכני שינוי, כאלה שמגיעים מקהילות יותר מוחלשות כדי לשנות את עתידם, וחברת הבת שלנו 'עמיגור' שהיא השחקן המרכזי ביותר בנושא של דיור ציבורי לקשישים, מפעילה 57 בתי גיל זהב בכל רחבי הארץ ובונה היום מעל 3,000 יחידות דיור עם הממשלה
אמירה אהרונוביץ:
      אני אסכם ואני אגיד שהסוכנות היהודית של היום היא סוכנות יהודית שעובדת בשותפות מאוד מאוד משמעותית עם ממשלת ישראל
אמירה אהרונוביץ:
 מעל שלושים וחמישה מיזמים ופרויקטים משותפים עם אחד עשר משרדים מאפשרים לנו לפעול לתוך, הייתי אומרת, עומק העשייה הזאת, לענות לאתגרים
אמירה אהרונוביץ:
 אם יהיו שאלות נשמח לענות ולתת מספרים
אמירה אהרונוביץ:
 להערכתנו אפשר וצריך להגביר את ההשקעה והמעורבות של ממשלת ישראל גם בתחום העלייה והקליטה, גם בתחום החיבוריות וגם בתחום החוסן
אמירה אהרונוביץ:
 ואני אעצור כאן ופתוחה לכל שאלה
עודד פורר:
חבר הכנסת אלקין בבקשה
זאב אלקין:
ברשותך, לפני שאני אתחיל לדבר, אני לפי ההנחיה של שגית (יועמ"ש הכנסת) חייב גילוי נאות לוועדה, כי זו פעם ראשונה שיש פה דיון בתפוצות שאני משתתף בו
זאב אלקין:
 אשתי עובדת במשרד התפוצות, במקרה גם נמצאת פה בדיון אז חייבים פה את הגילוי הנאות
זאב אלקין:
 אמנם לא משרד התפוצות כרגע הנושא אבל אני מחויב לפי הנחייה של שגית, היועצת המשפטית לכנסת, פעם אחת להבהיר את זה לפרוטוקול
זאב אלקין:
     יש לי כמה שאלות גם ליו"ר הסוכנות וגם למנכ"לית
זאב אלקין:
 גם מהמספרים שהבאתם וגם מהתיאור שלכם ברור שהחלק הארי כרגע של העלייה היא כמובן עלייה מרוסיה ואוקראינה
זאב אלקין:
 איך לדעתם ישפיע ביטול מענק ההסתגלות שכרגע, הרי, בפועל הוא בוטל והוא לא משולם גם לאלה שהגיעו קודם אבל הם כבר הגיעו, כן? הם פשוט ספגו את זה כמכה כלכלית לא צפויה, וגם לאלו שאמורים להגיע כשהמטרה שלו הייתה, בסופו של דבר, לתת פתרון במצב המשברי הזה, לסוגיה של עלות הדיור
זאב אלקין:
 הרי בשביל זה הוחלט בזמנו בממשלה, גם בתמיכתכם, על תשלום מענק ההסתגלות
זאב אלקין:
 איך זה ישפיע ומה עמדתכם על המצב הזה והאם אתם פועלים מול הממשלה כדי להחזיר אותו, עם כל ההשלכות? זאת שאלה אחת
זאב אלקין:
     השאלה השנייה, אמנם הסוכנות מאוד פעילה פה בדיון השוטף והמעקב שאתה מקיים, אדוני היו"ר בנושא של המשבר בהוראת העברית כאן באולפנים, אבל זו הזדמנות, בדרך כלל זה בדרג יותר נמוך אתם מיוצגים כאן, זאת הזדמנות לשאול אתכם איך אתם רואים את המצב, שהיום למעשה המתנה לוקחת כחצי שנה
זאב אלקין:
 אם אתם מקבלים פידבקים מהעולים הטריים או מעולים פוטנציאליים שם ששומעים על המשבר הזה, ואם אתם גם כאן בשיח מול הממשלה
זאב אלקין:
 בזמנו היו"ר המליץ על כך, באמצעות כלים שיש לכם, לתת איזשהו מענה חירום למצב הלא תקין הזה שנוצר, כי אני חושב שזה היום אולי פקק מספר אחד בתהליך הקליטה בארץ, המצב שכשיש סל קליטה אין אולפן וכשיש אולפן אין כבר סל קליטה וצריך לעבוד
זאב אלקין:
 זאת שאלה שניה
זאב אלקין:
     ושאלה שלישית, לא הצגתם כאן, אמנם אתם בהיבט הזה לא תחת פיקוח של ועדה אבל בכל זאת זה חשוב להבין את הדינמיקה, מה מצבה התקציבי של הסוכנות
זאב אלקין:
 גם בחלוקה של התקציב של קור לבין אלקטיב, מה הדינמיקה של השנים האחרונות ואיך אתם רואים את זה ואיך זה ישפיע על סדרי העדיפויות של עבודת הסוכנות, הדינמיקה בין קור לאלקטיב
זאב אלקין:
      ושאלה רביעית, שאלה אחרונה, באמת חשובה
זאב אלקין:
 במצב שיש היום, וקיימנו פה דיון נפרד, אני כרגע לא נכנס לנבכי הסוגייה הזאת שיש היום ברוסיה וגם במצב שיש היום באוקראינה מצד שני, מה אתם עושים מבחינת הוראת העברית בשטח בשתי המדינות האלו, כל אחת והסיבוך משלה, במצב שיש היום?
עודד פורר:
אני אתן לחברי הכנסת ואז תענו במרוכז
עודד פורר:
 חברת הכנסת צגה מלקו, הייתה לך קודם גם שאלה
צגה מלקו:
השאלה שלי, קודם כל, בעניין של תהליך הקליטה
צגה מלקו:
 עלייה בעיני, במיוחד כשמדובר על יוצאי אתיופיה, עלייה זה תהליך יחסית קצר אבל קליטה זה תהליך מאוד מאוד ארוך ואנחנו רואים את הקושי
צגה מלקו:
 עולים חדשים מגיעים לפה, נשארים הרבה שנים במרכזי קליטה
צגה מלקו:
 אני, בתקופתי, כנערה כשעליתי, סוכנות זה היה הכול בשבילנו
צגה מלקו:
 היום יש שינוי, אני יודעת את התהליך
צגה מלקו:
 בהתחלה יש את הסוכנות היהודית, אחר כך את משרד הקליטה
צגה מלקו:
 כשאנחנו רואים את העולים החדשים נשארים הרבה שנים במרכז קליטה וגם רמת העברית, איך יוצאים אחר כך, כשיוצאים? הקושי של העברית
צגה מלקו:
 הרי לפי דיווח, עכשיו הסוכנות היהודית גם מעורבת בחברה הישראלית באוכלוסיות מוחלשות
צגה מלקו:
 זו שאלה אחת
צגה מלקו:
     שאלה שנייה, בתוכנית של 'מסע'
צגה מלקו:
 אני הייתי לפני הרבה שנים, יש את ארגון 'גשר' שאירגן, הייתה לנו פגישה עם קבוצה של עיתונאים בניו יורק
צגה מלקו:
 אז אלה שהשתתפו בתוכנית 'מסע' כל כך אוהבים את התוכנית
צגה מלקו:
 אחר כך אין מעקב
צגה מלקו:
 בעצם אחרי שבאים, חוזרים וזה נגמר
צגה מלקו:
 אז כמה מהם עלו בסופו של דבר? אפילו פגשנו שם אנשים שהכירו בתוכנית שכבר זוג
צגה מלקו:
 אז איך זה, מה התוצאה שלו מבחינת עלייה שלהם?
עודד פורר:
תודה, חבר הכנסת טל
דוד טל:
שלום לכולם
דוד טל:
 רק ככה, כמה שאלות הבהרה
דוד טל:
 כתוב פה: קלטנו שהאתגרים המרכזיים היום בעולם היהודי זה הנושא של פרגמנטציה פנימית וההתרחקות מישראל
דוד טל:
 עכשיו, זה דבר שהוא חוזר על עצמו לא מעט פעמים במצגות כאלה ואחרות
דוד טל:
 גם של הסוכנות, גם של ארגונים אחרים
דוד טל:
 השאלה שלי זה איך אתם מודדים את העניין הזה
דוד טל:
 זו שאלה ראשונה
דוד טל:
 שאלה שנייה, לגבי השליחים ברחבי העולם
דוד טל:
 השאלה שלי זה איך זה, יש פה את הנתונים של 2022, 2023
דוד טל:
 איך זה ביחס לנתוני שנים קודמות? האם מספר השליחים נמצא בסטגנציה, בעלייה, בירידה? אותו דבר לגבי משתתפי 'מסע'
דוד טל:
 אני אשמח להתייחסות, תודה
אמירה אהרונוביץ:
אז לפי סדר שאלות, לא לפי סדר עדיפות
אמירה אהרונוביץ:
 אני אגיד, זאב, לגבי הנושא של מענק ההסתגלות
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו לחלוטין שותפים לעמדה הזאת
אמירה אהרונוביץ:
 מאוד מאוד ברור שכל מי שהגיע, גם מאוקראינה וגם מרוסיה הגיע בצורה מאוד לא מתוכננת, השאיר את נכסיו, את כל יכולותיו שם מאחור
אמירה אהרונוביץ:
 היכולת להתמודד מהיום למחר כאן עם מציאת פתרון דיור במקביל לאיזושהי השתלבות באולפן ובתעסוקה, בלי שיש איזשהו סבסוד, היא כמעט בלתי אפשרית
אמירה אהרונוביץ:
 אז מאוד מאוד ברור שככל שלא יחודש מענק ההסתגלות אנחנו נמצא או אנשים שלא יוכלו להישאר או אנשים שיהפכו להיות אנשים נזקקים ואוכלוסיות מוחלשות
אמירה אהרונוביץ:
 זאת תהיה החמצה ענקית ובעיני כמעט חוסר אחריות שלנו ללמוד מהעבר
זאב אלקין:
יש לכם שיח עם הממשלה?
אמירה אהרונוביץ:
כן
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו בשיח מאוד מאוד מתגבר כרגע עם שר העלייה החדש ועם הצוות המקצועי שנכנס לפעולה
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו בדרך לפגישה שבה אנחנו מציגים לו תוכנית איך אנחנו רואים את הצרכים הקריטיים היום
אמירה אהרונוביץ:
 גם לתרחישי ההצלה הנוספים שצריכים להיות, עם המספרים שממשיכים להיות גבוהים בעלייה וגם לגבי הקליטה, וזה בוודאי חלק מהעניין הזה לחלוטין
זאב אלקין:
מול ראש הממשלה העליתם את הנושא הזה?
אמירה אהרונוביץ:
אני מציעה שדורון יענה
אמירה אהרונוביץ:
 אבל אנחנו לגמרי עם תוכנית בדרך לשר ולמשרד האוצר
אמירה אהרונוביץ:
 בעניין של הוראת העברית, גם כאן אני אגיד דבר מעניין
אמירה אהרונוביץ:
 במחקר משותף שעשינו עם דלויט ועם משרד העלייה והקליטה ללמוד מכל תובנות וטעויות העבר מהקליטה בשנות התשעים, עלה רכיב אחד קריטי שסומן בתור המשמעותי ביותר כדי לנבא הצלחה של קליטה, וזה השפה
אמירה אהרונוביץ:
 ממש משוואה: ככל שילמדו יותר מהר שפה כך יוכלו יותר מהר להיקלט בשוק התעסוקה ובכלל, ולכן הסיפור הזה היום של רשימות המתנה של 3,500 איש לאולפנים היא בלתי נסבלת
אמירה אהרונוביץ:
 בלתי נסבלת
אמירה אהרונוביץ:
 אני משתמשת במונח קשה אבל אין פה מדע גרעיני
אמירה אהרונוביץ:
 ברור מה צריך
אמירה אהרונוביץ:
 צריך לספק יותר מורים, יותר כיתות
אמירה אהרונוביץ:
 לזה צריך תקציב, ואנחנו לוחצים בכל דרך אפשרית
עודד פורר:
אז פה יש לי שאלה לסוכנות היהודית, סליחה
עודד פורר:
 היתרון הגדול של הסוכנות היהודית לעומת הממשלה הוא הגמישות
עודד פורר:
 היכולת של הממשלה - - -
אמירה אהרונוביץ:
רק אם אני אוכל להשלים עודד, אנחנו הגשנו למשרד הצעה בדיוק בהקשר הזה משום שלנו יש ניסיון, בוודאי לאולפני עברית לדוברי רוסית - - -
עודד פורר:
שמה העלות שלה?
אמירה אהרונוביץ:
אנחנו הגשנו הצעה שב-2 מיליון שקלים אנחנו יודעים לתת פתרון לאלף חמש מאות תלמידים
עודד פורר:
אני מאלה שאמרו והובלתי תהליך כדי שהממשלה תוכל לתת כסף לפעילות של הסוכנות היהודית, אחרי התנגדות שהייתה הרבה מאוד שנים
עודד פורר:
 אמרתי, הייתה ירידה ומבחינת הפעילות של הסוכנות היהודית בידוד עלייה
עודד פורר:
 ב-2022 אספתם 75 מיליון דולר בעקבות המלחמה באוקראינה, לפחות לפי הפרסומים שאני נחשפתי אליהם
עודד פורר:
 אני לא ראיתי פירוט לגבי מה עשיתם עם ה-75 מיליון דולר האלה אבל נראה לי שכשאנחנו מדברים על עלייה של כ-75,000 איש בשנה האחרונה, מתוכם חלק נכבד מהעולים – אין לי פה את הפילוח המדויק כמה מאוקראינה כמה מרוסיה
אמירה אהרונוביץ:
חמש עשרה אוקראינה, חמישים רוסיה - -
עודד פורר:
השאלה אם לא נכון להקצות מתוך המשאבים
עודד פורר:
 הממשלה אחר כך תוסיף, תוסיף
עודד פורר:
 היא כרגע לא מצליחה להוסיף, לגמור את הסיפור של מורי אולפנים של המדינה
עודד פורר:
 השאלה אם לא כדאי לקחת, להגיד: אוקי, אנחנו יודעים להביא שני מיליון שקלים
עודד פורר:
 הרי זה היתרון הגדול של הסוכנות, היכולת, בגמישות, לענות מהר
עודד פורר:
 למה? זה כבר לא עיכוב של חצי שנה אמר השר אלקין, זה עיכוב הרבה מעבר לזה
עודד פורר:
 זה מצב של אנשים שחוזרים חזרה כי כבר הם לא יכולים להשתלב כאן ולא יכולים לחיות כאן בעקבות זה שאין להם לימודי עברית
עודד פורר:
 זה מצב שכל ההשקעה שהסוכנות היהודית עשתה בתהליכים אחרים פשוט יורדת לטמיון
אמירה אהרונוביץ:
אז אני רוצה להמשיך את מה שאתה אומר בשני נתונים
אמירה אהרונוביץ:
 אחד, ה-64 מיליון דולר שאספנו יצאו כולם עד הדולר האחרון
אמירה אהרונוביץ:
 ברובם מימנו את ההצלה
אמירה אהרונוביץ:
 את החילוץ, ההצלה, מחנות המעבר וההגעה שבהם ממשלת ישראל לא השתתפה
אמירה אהרונוביץ:
 חשוב לומר את זה, עודד
אמירה אהרונוביץ:
 חשוב לומר את זה
אמירה אהרונוביץ:
 כל מבצע חילוץ, ההצלה, ההבאה, ההטסה והבאת העולים בבטחה לבן גוריון נעשה במימון העם היהודי
אמירה אהרונוביץ:
 אפס דולר של הממשלה
אמירה אהרונוביץ:
 ולכן, קל וחומר שמאמץ הקליטה בראש ובראשונה צריך לשבת על שולחן אחריות של ממשלת ישראל, ואולם אנחנו בהחלט הצענו לממשלה, יש לנו ידע ופדגוגיות זולות יותר, מתוחכמות יותר של כיתות הפוכות שמאפשרות ללמוד במקביל לעבודה, שאנחנו הצענו למדינה להיכנס אליהם
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו ערוכים גם אנחנו לשים את ה- matching שלנו ואם תצא קריאה משולחן הוועדה הזו למשרד העלייה והקליטה ולמשרד האוצר לתת לדבר הזה עדיפות ולתקצב, אנחנו הראשונים - - -
עודד פורר:
זה שאם אני אקח תקציב ואשלם לסוכנות והסוכנות תבצע, אני לא צריך אתכם, סליחה
עודד פורר:
 יכול להיות שיש גם גופים אחרים שנותנים את זה
עודד פורר:
 חלק מהעניין של הסוכנות היהודית במקרים האלה זה לתת מענה לנקודות שהעם היהודי זקוק להן
אמירה אהרונוביץ:
אנחנו מעמידים את כוח ההוראה, את הידע, את החומרים ותקציבים שזקוקים גם ל-matching
עודד פורר:
אני אשמח לקבל נייר לגבי ה-64 מיליון דולר
עודד פורר:
 את אומרת שאספתם 64 מיליון דולר, לא 75 מיליון?
אמירה אהרונוביץ:
זה לא עניין של אספנו
אמירה אהרונוביץ:
 גייסנו 64 מיליון והוצאנו ואתם עד 31
אמירה אהרונוביץ:
12
אמירה אהרונוביץ:
22, הוצאנו אותם כולם על חילוץ, הצלה, מחנות מעבר והבאה של עולים
עודד פורר:
אז אחד, הוועדה תשמח לקבל נייר מפורט לגבי החלוקה הזאת
עודד פורר:
 2
עודד פורר:
 עדיין אני אומר, בתוך התיעדוף, חלק מהנושא של לימודי עברית חייב להיות שם
עודד פורר:
 את מדברת בסך הכול על, עכשיו שער הדולר גם גבוה, חצי מיליון דולר
עודד פורר:
 550 אלף דולר
יבגני סובה:
סליחה רגע אמירה, היה פה דיון לגבי המחסור במורים
יבגני סובה:
 כמה מורים יש באולפנים, 580 משהו כזה
יבגני סובה:
 את אומרת שיש אנשים כרגע שמוכנים להתגייס למשימה
יבגני סובה:
 מי האנשים האלה?
אמירה אהרונוביץ:
אז שנייה, קודם כל אני אבקש משי, שהוא סמנכ"ל עלייה וקליטה ונמצא על הקו
אמירה אהרונוביץ:
 הוא ירד מהקו, אוקי
אמירה אהרונוביץ:
 הוא יוכל לתת פרטים יותר אבל אני - - -
יבגני סובה:
יש עוד 100, 200 שאפשר לגייס ואז אפשר לפתור את הבעיה
זאב אלקין:
לא, אני לא חושב שהפתרון של הסוכנות שהוא מציע מורים, פשוט הוראה מרחוק אם אני מבין נכון
אמירה אהרונוביץ:
יש פה שילוב, גם של הוראה מרחוק
יבגני סובה:
יש להם תוכנית אולפנים טובה
אמירה אהרונוביץ:
מורים שלנו, מחבר העמים לשעבר שעוברים הכשרה - - -
עודד פורר:
חלקם בארץ?
אמירה אהרונוביץ:
חלקם בארץ אבל רובם לא בארץ, יכולים ללמד מרחוק
עודד פורר:
אני בעד, אני רק שואל מי האנשים האלה בשביל להבין אם זה כן ניתן - - -
זאב אלקין:
מה שהוצג פה בוועדה זה הוראה מרחוק בעיקר
אמירה אהרונוביץ:
נכון, בשיטת כיתה הפוכה
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו עושים את זה ל-5,000 תלמידים כל שנה ברחבי חבר העמים לשעבר בצורה מצוינת ששרדה גם את הקורונה
אמירה אהרונוביץ:
 שמחים להעמיד את הידע הזה ואת ההון האנושי הזה לטובת המדינה
אמירה אהרונוביץ:
 ערוכים יחד עם המדינה לאתר מקרב העולים שהגיעו מי שיכול להצטרף לכוח הוראה וצריך להגיד, וזאב מכיר את זה: גם מול משרד החינוך ומערך ההוראה והאולפנים שם, אפשר היה להגיע לחדשות ויעילות יותר גבוהה ויש חסמים מכל מיני גורמים
יבגני סובה:
כל הסיפור זה שני מיליון שקל?
אמירה אהרונוביץ:
לא, אנחנו הצענו הצעה ראשונית לתת פתרון רגע ל-1,500 מתוך ה-3,500
יבגני סובה:
לכמה זמן זה שני מיליון שקלים?
אמירה אהרונוביץ:
ייתן פתרון ל-1,500 אנשים לאולפן
זאב אלקין:
לסבב הבסיסי, הראשון
עודד פורר:
שר הקליטה אמר שהוא השיג 20 מיליון שקלים לוואוצ'רים, אי אפשר להקצות מתוכם?
אמירה אהרונוביץ:
שי, אתה רוצה להתייחס רגע לנושא האולפנים? אני הסברתי את ההצעה שהצגנו למשרד העלייה והקליטה לתת מענה ל-1,500 מתוך רשימות ההמתנה, את המוכנות שלנו להעמיד את ההון האנושי שלנו למערך האולפנים, ויש כאן שאלה של יו"ר הוועדה וחברי כנסת נוספים בעניין
שי פלבר:
כן, אנחנו העברנו הצעה מסודרת למשרד העלייה והקליטה, 2 מיליון שקלים, אנחנו יכולים להעמיד את גישת ההוראה ההפוכה, תוך חודשיים עד שלושה להתחיל את לימודי העברית
שי פלבר:
 להבנתנו זה נמצא כרגע במסגרת התקציבים שהמשרד ביקש
שי פלבר:
 הם בונים כרגע מספר תוכניות ללימודי עברית והגברה וזו אחת מהן
שי פלבר:
 אנחנו ערוכים באופן מידי, המשרד מכיר את התקציבים ולהבנתי הוא גם פועל כדי להביא אותם
יבגני סובה:
טוב, זה נראה סכומים מגוחכים ביחס לתקציבים ותוספות, ואנחנו מדברים שאם זה 1,500 איש ועוד 1,500 ועוד 1,500 התרומה לכלכלה ולמדינה היא אדירה
עודד פורר:
אני חושב שבמקרה הזה, מאחר ומדובר בסכום שהוא לא גבוה, גם בהשוואה לתקציב הסוכנות, אני חושב שלפחות חלק מזה יכול לצאת מיידית
עודד פורר:
 עד שהממשלה תסיים את ההחלטות שלה, תקציב, לא תקציב
עודד פורר:
 כולל, אגב, לצאת לגיוס תרומות
עודד פורר:
 להגיד, מדינת ישראל לא מסוגלת להתמודד כרגע עם 2 מיליון שקלים בשביל לפתור בעיית אולפנים
אמירה אהרונוביץ:
אנחנו איתך, ואנחנו נותנים פתרון
אמירה אהרונוביץ:
 אין פה זמן ואנחנו נשמח בדיון נפרד, אבל אנחנו הגדלנו ב-35%
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו נותנים מענה ל-7,000 צעירים מתוך כל העולים האלה בתוכניות שעוסקות גם באולפן וגם בשילוב בתעסוקה
אמירה אהרונוביץ:
 הגדלנו את העצימות הענקית של ההשקעה הענקית שלנו בתחומים האלה כמו גם בטיסות ובדברים האחרים
אמירה אהרונוביץ:
 בוודאי נשמח לבחון מחדש ולהעמיד matching לממשלה
שי פלבר:
כולל גם אולפנים בחוץ לארץ
יבגני סובה:
ומתי הגשתם, שי?
שי פלבר:
אנחנו התחלנו את הדיון עם המנכ"לית הקודמת, סדר גודל של מעל חודשיים
יבגני סובה:
	 לפני חודשיים הגשתם ואתה אומר שאתם תצטרכו עוד חודשיים בשביל להיערך בהנחה שתקבלו את הכסף
יבגני סובה:
 פשוט ביזיון, ארבעה חודשים משרד הקליטה לא מסוגל לפתור את הבעיה הזו
שי פלבר:
אנחנו נפעל מהר מאוד
שי פלבר:
 יש לנו מורים, יש לנו את שיטת ההוראה, איתרנו כבר את המורים שיכולים לעבוד בזה
שי פלבר:
 זה רק עניין של להכשיר אותם ולהתחיל את הלימודים
שי פלבר:
 תקציבית המשרד מטפל בזה ואני יודע, אגב, שהוא עושה מאמצים בעניין
שי פלבר:
 אנחנו ערוכים ברגע שיש לנו את ההוראה
עודד פורר:
אוקי, את רוצה להמשיך לענות על השאלות הנוספות?
אמירה אהרונוביץ:
ככל שיש זמן, מה שאתם רוצים אני אענה
אמירה אהרונוביץ:
 לגבי תקציב הסוכנות, השאלה הייתה תקציב הסוכנות לשנת 2023 עומד על כארבע מאות מיליון דולר
אמירה אהרונוביץ:
 ההרכב הפנימי שלו הוא ש-120 מיליון דולר הם בעצם ההקצבה, מה שנקראת 'הקור', החופשית מהשותפים, מהמגביות, מהפדרציות בצפון אמריקה וקרן היסוד והכנסות שלנו
אמירה אהרונוביץ:
 ובעצם כל שאר התקציב הוא תקציב מיועד, זה אומר שהוא מגויס סביב פרויקטים והוא מוצע סביב פרויקטים לפי הגדרות התורמים, עוד כ-120 מיליון דולר, ו-160 מיליון דולר זה ההיקף הכספי השנתי של ההתקשרויות והמיזמים השונים שלנו עם ממשלת ישראל בכל שלושת התחומים: עלייה וקליטה, חיבוריות והחברה הישראלית
זאב אלקין:
מה הדינמיקה בשנים האחרונות?
אמירה אהרונוביץ:
הדינמיקה מאוד מאוד ברורה ועקבית
אמירה אהרונוביץ:
 יש ירידה מתמדת של מימון הליבה
אמירה אהרונוביץ:
 אם נלך 15 שנה אחורה הוא היה מעל 200 מיליון דולר
אמירה אהרונוביץ:
 אנחנו היום ב-120 מיליון שמתוכם רק 90 מגיעים מהקהילות והמגביות ובעצם השאר הם הכנסות פנימיות שלנו
אמירה אהרונוביץ:
 אז המגמה היא כמו בכל הפילנתרופיה, התורמים רוצים להיות הרבה יותר, הייתי אומרת, בוחרים ומייעדים את הכסף שלהם לפרויקטים ספציפיים
אמירה אהרונוביץ:
 זה מצריך אותנו לעבודה הרבה יותר מאסיבית בלייצר שותפויות, בלהיות מסוגלים להוכיח יעילות ואימפקט במה שאנחנו עושים ואני שמחה להגיד שאנחנו מצליחים להגדיל את הגרף של ההכנסות מהתורמים היהודים אבל בוודאי מימון הליבה הולך ויורד
אמירה אהרונוביץ:
      לגבי המשך הפעולה שלנו ברוסיה ואוקראינה כיום, אז אני רוצה להגיד שהסוכנות היהודית עובדת כבר שלושים שנה בתוך הקהילות האלה בעולמות של חינוך יהודי-ציוני וחיבור לישראל וחיזוק הזהות היהודית בבתי ספר פורמליים, בחינוך בלתי פורמלי, במחנות קיץ, בבתי ספר יום א', באולפנים ובפעילות מנהיגות ואחרת לצד פעילות עידוד הקליטה והעלייה
אמירה אהרונוביץ:
 כל הפעילות החינוכית הזאת נמשכת תחת מגבלות המציאות: קרי, באוקראינה נאלצנו להעביר חלק גדול מהפעולה לווירטואלית ועכשיו לאט לאט חוזרים לקצת פעולה פיזית תחת ההנחיות והמגבלות הביטחוניות
אמירה אהרונוביץ:
 משנעים אותם לאזורים יותר בטוחים ברחבי המדינה שמאפשרים לעשות את זה ואני חייבת להגיד, קרן הביטחון שלנו עוזרת אפילו היום לקהילות למגן חדרי פעילות ומקלטים כדי שאפשר יהיה לייצר פעילות במרחב שהוא מוגן
אמירה אהרונוביץ:
 אז אנחנו נמצאים שם
אמירה אהרונוביץ:
      ברוסיה אנחנו נמצאים על כל הפריסה שלנו כולל משפחות השליחים של חפציבה, של המורים בבתי הספר כולל פעילות מאסיבית של מחנות וחינוך בלתי פורמלי
אמירה אהרונוביץ:
 מה שמעניין לדעת זה שדווקא העניין והרצון וההרשמה גבוהים מאי פעם, לפעילות
אמירה אהרונוביץ:
 זאת אומרת יש רצון של אנשים להרגיש חלק מקהילה, להיות חלק מהפעילות, והפעילות שלנו לא הוגבלה בכל צורה