GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב אלקין:
 אוקי, בסדר, אני חושב שאנחנו יכולים, השאלה אם מישהו רוצה להעיר עוד משהו, בבקשה
נטע כץ:
אני אשמח, נטע כץ מארגון "נפש בנפש"
נטע כץ:
 האמת שיש לי הערות על כל הנושאים שדיברנו, אבל ל ארוצה להרחיב בהם, כי הרחבנו בהם הרבה, אז אני אשמח להעביר את זה בכתב, אם זה יעזור
זאב אלקין:
בוא תתרכז בנקודות שאתה לא מסכים למשל, עם העמדה שאני נתתי לה פה ביטוי, שחלקה כבר מקובלת מראש על הממשלה וחלקה הם לקחו לבדיקה, אני תיכף בסיכום גם אפריד
נטע כץ:
אני אתמקד בהערה על כל דבר שדיברנו, לגבי מה שהוזכר בהתחלה, לגבי ההבטחת הכנסה בחצי שנה הראשונה של השנה, דיברנו רק על בנאדם מאוד ספציפי שעובד, או לא עובד, אבל יש קריטריונים אחרים של אנשים שלא מקבלים, אם אתה לא דורש עבודה, סתם לדוגמא, מעל גיל פרישה, או סטודנט, אז אתה גם לא מקבל, אז יש פה אוכלוסייה הרבה יותר נרחבת שלא זכאית, בעצם להבטחת הכנסה ואי אפשר להצמיד את שני הדברים אחד לשני
נטע כץ:
 תמיד אפשר להגיד שזה המדד שאנחנו משתמשים בו, אם החצי שנה השנייה של השנה, צריכה סיוע גבוה יותר, או לא ואם כבר דיברנו על חוסר פרופורציה, האמת שיש פה שני דברים שלא עלו כרגע, שהעלנו אותם בעבר, גם מול משרד השיכון, גם מול משרד הקליטה ואני רק רוצה להכניס אותם כפרמטרים שצריך לחשוב עליהם
נטע כץ:
     יש נושא שברגע שעולה עולה לארץ ומתחתן עם עולה שעולה בתקופה אחרת, זאת אומרת התאריך קבלת מעמד שלהם הוא לא אותו דבר, בעצם השני מצטרף לאיפה שנמצא הראשון שעלה, בחמש שנים שלו, אז בעצם אם הוא עולה ארבע שנים אחרי הראשון ומתחתנים אז הוא בעצם הפסיד ארבע שנים של סיוע, הוא בעצם, גם עולה חדש וגם מגיע לו סיוע, אבל חותכים ממנו את השלוש-ארבע שנים מהסיוע
נטע כץ:
 היו לנו גם מקרים בעבר, של סתם לדוגמא, מישהו שעלה עם ההורים, כמו שאמרנו בהתחלה, כשמתקבלים כמשפחה, לא משנה ילדים, לא ילדים, זה אותו סכום, זאת אומרת על הילדים לא מקבלים, מישהו שעולה מתחת לגיל 18 ומתקבלים כמשפחה, כל המשפחה, הילד הזה כשהוא עובר כמה שנים והוא מתחתן עם עולה אחרת, העולה לא זכאית לסיוע בשכר דירה, במצבים מסוימים, כי ההורים שלו, כביכול, קיבלו בגינו, אבל הם לא קיבלו בגינו, כי זה אותו סכום וזה גם משהו שצריך לקחת בחשבון, שצריך להפריד את הילדים האלה מהמשפחה כדי שכשהם כבר נהיים מבוגרים וצריכים גם הם לשכור דירה, או להמשיך את החיים שלהם, שהייה להם דרך, אפילו אם זה אומר שהבן זוג רק מקבל כבודד, במקום שנשלל ממנו לגמרי
נטע כץ:
 לגבי הבחירה של שנה-שנתיים, אני חושב שזה - - -
זאב אלקין:
אני דיברתי שנתיים-שלוש, אני מכיר את עמדתכם שאתם חושבים שצריך שנה ומוגבר
נטע כץ:
לא, אני קשה לי להחליט מה הכי נכון, אבל אני רוצה להתמקד על הבחירה, כמו שסתם לדוגמא, הזכרת את זה שבאולפן, אתה לומד בחצי שנה הראשונה ולכן אתה מקבל סל קליטה בחצי שנה הראשונה, אבל אני מוציא רגע את ההוראות שעה, הנוהל הקבוע של אולפן זה שאפשר להתחיל, עד 18 חודשים, זאת אומרת, שאם מישהו מחליט שבחצי שנה הראשונה, הוא יכול להתמודד עם לסדר את הבית והוא ילמד בחצי שנה השנייה של השנה, הוא לא יכול לבחור לקבל את הסל קליטה, בחצי שנה השנייה, זה היה גורר המון וועדות ערעורים, בעיות - - -
זאב אלקין:
לא, הוא יכול לקחת את הסל קליטה, לשים אותו בחשבון בנק ולנצל אותו
נטע כץ:
עקרונית כן, אבל זה משהו שיכול לגרור להרבה אנשים, לחזור למשרד הקליטה ולהגיד, חשבתי שזה יותר טוב לי והחלטתי לקבל בחצי שנה השנייה, אבל עכשיו אני רואה שאני צריך את זה אז בוא נשנה ואז בעצם, מתחילים להיכנס בקשות וועדות ערעורים, אז פה, אותו דבר, ברגע שנותנים את האופציה לבחור, בין השנתיים לשלוש, זה רק גורם להרבה יותר פניות של לחזור על מה שביקשת מלכתחילה ולנמק וועדת ערעורים, אני חושב שצריך לחשוב
זאב אלקין:
לא, לדעתי המנגנון הזה צריך להיות חד-פעמי, אי אפשר לפתוח חזרה, אתה בוחר פעם אחת, מה שבחרת זה מה שאתה מקבל
נטע כץ:
אני מניח שמניסיון שלך, אתה מכיר שגם אם מחליטים שזה חד-פעמי, יש וועדות ערעורים ויש את כל שאר הבקשות שנובעים מזה ומגיעים בקשות לשינוי, אבל אני מסכים שצריך - - -
זאב אלקין:
אם אין אופציית שינוי אז לא יהיו בקשות לשינוי, מאוד פשוט
נטע כץ:
בסדר גמור
נטע כץ:
 לגבי השנה האחרונה, אני בטוח שזה עלה גם בדיונים קודמים, אבל השנה האחרונה שהסכמנו, אני חושב כולנו שקצת אפשר לקרוא לזה מגוחך, ה-89, 99 , אם לוקחים את הסכום הזה וכמובן, שאני לא איש המקצוע, לא באוצר, לא תקציבים, אבל לוקחים את השנה האחרונה ומשליכים אותו לשישה חודשים הראשונים של הסיוע זה בעצם יכול גם לכפר על הפער, בעצם, שנוצר בשנה הראשונה, בין ה-223 ל-400
נטע כץ:
 כמובן, שאנחנו מדברים פה על שינוי הסיוע לגמרי, זאת אומרת קיצור שלו, שינוי של הסכומים, אבל זה משהו שאפשר כן לקחת בחשבון
זאב אלקין:
אתם רוצים להתייחס לזה? כאילו, אני אשמח אם תתייחסו, אני אנסח את זה אחרת
אהרן אוזן:
לגבי הצירופים כאלה ואחרים, אני יודע שהצירוף זה סיפור שהוא מורכב ואני לא מתמצא בו
זאב אלקין:
לא, אבל אני מציע, בדרך כלל, זה כללים שפעם מישהו כתב ואז בכללים האלה, אנשים נופלים בין הכיסאות, כשפותחים כבר את כל הנושא הזה, לא, אבל לפני שהולכים לוועדת חריגים, יכול להיות שאפשר לסדר את הכלל, אני נגד שוועדת חריגים הוא דרך סידור הכללים, הכללים צריכים להיות הגיוניים ואז כשיש מקרה חריג, הוא צריך ללכת לוועדות חריגים ולא הפוך ולכן יש פה היגיון בטענה הזאת, שסך הכול, אם מדובר על שני עולים, אין סיבה שזה שהוא בעל זכויות יותר טובות הוא יפגע, מזה שהוא עכשיו נספר על זה שזכויותיו נוצלו, בצורה כזו, או אחרת, זה טענה הגיונית, כן
אהרן אוזן:
אני יכול להבין את ההיגיון שמדובר בעולה שעכשיו נוחתת, מתחתנת עם עולה שהגיע לפני שנתיים ומטבע הדברים, ילכו לאותו משק בית ושוב, אני לא מתמצא בפרטים, אבל אני יכול להבין את ההיגיון
אהרן אוזן:
 המקרה של הילד, כאילו, מי שעלה עם הוריו שהם קיבלו את הסיוע ועכשיו כשהוא אחרי כמה שנים, מתחתן עם עולה שעכשיו הגיעה, פה אני שוב, כמי שלא כל כך, שלא מכיר את הפרטים, אני לא יכול להסביר את הרציונל, יכול להיות שיש אחד כזה, אבל אנחנו נבחן
זאב אלקין:
לא, אני הייתי מציע משהו אחר
זאב אלקין:
 אתם תמיד יכולים לחשב את העולה הטרי יותר, כבודד, האופציה הזאת קיימת וזכויותיו כבודד, לא צריכות להיפגע מזה שהוא התחתן עם מישהי שזכויותיה הולכות לפוג, אז אל תשלמו להם כמשפחה, אבל תשלמו לו את מה שמגיע לו כבודד
אהרן אוזן:
מה שאני כן יודע זה שגם אצלנו במשרד, לגבי סיועים שהמשרד אחראיים אליהם, כאילו, לא הנושא הזה, אלא סיועים אחרים, הסוגייה של צירופים זו סוגייה שהיא מאוד מורכבת, יש מטריצה, שאני לא זוכר אפילו כמה סוגים של צירופים, האם מדובר עם עולה שמתחתן עם עולה, עולה שמתחתן עם ישראלי, עולה שמתחתן עם תושב חוזר, זה מאד מורכב, כי יש לזה הרבה מאוד השלכות
אהרן אוזן:
 אני שמעתי את הטענות, אבל - - -
זאב אלקין:
בקיצור, תתחתנו לפני עלייה, זה מה שצריך
נטע כץ:
אני אתן לך דוגמא, מי שעולה בגיל שנתיים ומי שעולה בגיל עשר, במצב מאוד שונה, כי מי שעלה בגיל שנתיים, הבן זוג שלו, עלה אחרי שנה, נגמר זכאות כביכול הילד ואז הילד נחשב ישראלי ואז הבן זוג-בת זוג יקבלו כבודד, מי שעלה בגיל 10-12, עד שהם מתחתנים, לא עבר הזכאות של הבן זוג אז הם לא יקבלו בכלל, כי הבן זוג עדיין בתקופת הזכאות
אהרן אוזן:
שוב, יש לזה הרבה מאוד השלכות ואני לא מכיר את כולם, אני אעלה את זה במשרד
זאב אלקין:
שווה לבחון את זה ואם כבר מסדרים את הכללים אז זה הזדמנות מעולה, גם את הכללים האלה, לסדר בצורה יותר הגיונית, לזה גם בדרך כלל, אין השלכות תקציביות
אהרן אוזן:
זה מה שהיה חשוב לי לומר, שכל הסוגייה הזאת של צירופים, היא סוגייה שהיא מאוד מורכבת כשלעצמה ומי שלא כל כך מתמצא בכל הפרטים, יכול להתעכב במשהו שנראה לו על פניו, לא הגיוני בעליל, אבל ממה שאני מכיר, מההכרות של המשרד והכובד שנותנים לסוגייה הזו של הצירופים, יש לזה הרבה מאוד חשיבה לגבי כל ההשלכות שיכולות להיות על הזכאויות השונות
זאב אלקין:
אז פה, בנושא של דיור, שווה לבחון בהיבט הזה ולראות מה אפשר לתקן, כי באמת, יש פה טענה בעיניי שהיא מצודקת בהיבט הזה, שהעולה טרי יותר, לא צריך להיפגע בזכויותיו, לעניין הזה
זאב אלקין:
 טוב, בבקשה
יעל הבסי-אהרוני:
עורכת דין ועובדת סוציאלית, יעל הבסי-אהרוני, אני מהקליניקה לזכויות ניצולי שואה ואנשים בזקנה, באוניברסיטת תל אביב, עוסקת בשנים האחרונות, באופן אינטנסיבי בזכויות של דיירים לממתינים, קשישים, עולים, אז באמת, בדיונים הבאים, יהיה לי יותר מה להגיד בשביל להתמקד בנושא פה
יעל הבסי-אהרוני:
 אני רק רוצה להתייחס, גם לחשיבות של היידוע של עולים מיד לאחר הגעתם ובאמת, בעיקר קשישים, בהטבות הנלוות שלהם להשלמת הכנסה
יעל הבסי-אהרוני:
 בעצם, אמרנו שברגע שהם הולכים להיות זכאים להשלמת הכנסה יש להם - - -
זאב אלקין:
זה סוגייה אחרת, אבל לא קשורה לדיון, היא סוגייה חשובה, אבל לא רלוונטית לדיון, לכן בטח לא לשולחן הזה
יעל הבסי-אהרוני:
לא, מה שרציתי להתייחס הוא המעבר לזכות לסיוע בדיור, בכפוף להצגת חוזה, זה פשוט מקרים שאנחנו טיפלנו בהם, אנשים שהגיעו, יש להם זכויות שהם מעבר לזכאות האוטומטית הנמוכה, אבל בעצם, לא יידעו אותם בזה, הם מקבלים סיוע בשכר דירה אוטומטי ממשרד הקליטה, הם מניחים שבכך הם ממצים את הזכות שלהם, אבל יש להם זכויות מעבר
יעל הבסי-אהרוני:
 צריך להבין שזה בעצם עובר לטיפול של החברות, חברות שכר הדירה שמשרד השיכון עובד איתם, אלו חברות שלא בהכרח, הקהל שהם עובדות אתו הוא ממש לא רק עולים חדשים שעכשיו הגיעו, אין שם שירות מונגש, שלא בעברית ורוסית, לא אנגלית, לא ספרדית, זה מקרים שאנחנו טיפלנו בהם ולכן במסגרת הקליטה וההסתכלות הזאת על סיוע בדיור, חשוב להסתכל ללוות את העולים במעבר הזה, לסוג אחר של סיוע, גם ליידע אותם וגם לסייע להם לקבל את זה
זאב אלקין:
בהמשך למה שאת אומרת, אני רוצה להזכיר שדיברנו בדיון הקודם, על כך שתעבירו אלינו, אמרתם שיש לכם איזשהו חוברת כזאת, של זכויות בתחום הדיור, במשרד ושתעבירו אלינו נוסח עברי, או רוסי שלה, לא משנה מה, כי רציתי להעיף בזה מבט, מה כל עולה שנוחת בארץ, איזה מידע כתוב הוא מקבל לגבי הזכויות שלו כרגע וגם בשנים הקרובות, בתחום הזה, זה מתחבר לאותו אירוע בפועל
אהרן אוזן:
אני אתייחס ברשותך היו"ר, שאנחנו ממש ברגעים אלה, עמלים על עדכון חוברת קיימת, כי צריך לתרגם אותה לשפות
אהרן אוזן:
 אני מניח שזה ייעשה ממש בתקופה קצרה הקרובה, אנחנו ממש עובדים על זה עכשיו, במחלקת הפרסומים שלנו
זאב אלקין:
תקופה קצרה, זה כמה?
אהרן אוזן:
אני לא אוכל להגיד לך כרגע, סתם לשלוף, נשתדל לעשות כמה שיותר מהר
זאב אלקין:
זה תשובה שהכי בעייתית לי ובכל זאת, הערכת זמן?
אהרן אוזן:
אני אסתכן בלהגיד, חודש וחצי
זאב אלקין:
אוקי, אז אנחנו נצפה מכם, לקראת תחילת כנס הקיץ, הכי מאוחר לקראת תחילת מאי, לקבל את החוברת ואז נראה אם גם הסוגייה הזאת באה שם לידי ביטוי
זאב אלקין:
 טוב, אני עובר לסיכום, אמנם הדברים נאמרו תוך כדי דיון, אבל אני רוצה לנסות לסכם מה הצפי
זאב אלקין:
 קודם כל, הדבר הבסיסי, אני רוצה לברך אותכם על התהליך של חשיבה מחדש, יחד עם משרד האוצר, של ארגון של כל הסיוע בשנים הראשונות, כי ללא ספק, המודל שהוצג פה, רואים שהוא מודל מאוד נכה שדורש שינוי ורה-ארגון, אין לו היגיון פנימי ואף אחד לא יודע להסביר אותו, הוא לא עודכן הרבה זמן והוא לא עונה בצורה מיטבית על הצרכים של העלייה ולכן תבורכו וגם תעבירו את זה לשר, שאנחנו ככה, מחזקים אותו במגמה הזאת, לפתוח את כל הנושא הזה לדיון מחודש
זאב אלקין:
 אנחנו נקיים פה דיון המשך לדיון הזה, בחודש מאי
זאב אלקין:
 אנחנו נשמח שתעדכנו את הוועדה, ברגע שתגיעו לסיכום, לכן אם נדע בתחילת מאי שכבר אתם מגיעים לסיכום, אז נעשה את זה קודם, אם לא הגעתם לסיכום עד סוף מאי, אז נעשה את זה בסוף מאי ונתזכר אותכם שהסתיימו שלושה חודשים שלקחתם לעצמכם לבדוק את הנושא
זאב אלקין:
     אני אשמח, אם תגיעו לסיכום קודם, לפני שאתם מסכמים את זה סופית, אם אתם, אין לי דרך לחייב אותכם בזה, כן? אבל אני אשמח לעדכן אותנו ואולי נקיים על זה דיון, לפני שאתם מסכמים על זה סופית, אולי יהיה לנו זווית ראייה, במקום שנבקר אותכם שעשיתם סיכום לא מוצלח, אולי כדאי שנקיים דיון ותדעו להטיב עם הסיכום, לפני שהוא מסוכם סופית, אז זה גם הצעה, אין לי דרך לחייב בזה, אבל אני חושב שזה טוב לכל הצדדים, תוכלו רק להרוויח מכזה דיון, ברגע שיהיה כבר מתווה די סופי, להביא אותו לפה לדיון, לפני שמסכמים סופית ואולי נדע ביחד לטייב אותו בכל מיני פינות, בלי שזה יביא לעלויות נוספות
זאב אלקין:
 אז זה באופן כללי, מה שאנחנו נעשה ונצפה לו
זאב אלקין:
 עכשיו, במסגרת התהליך הזה שאתם עושים, יש כמה נקודות שעלו פה ואני רוצה לתזכר אותם, אם שכחתם משהו, שלומית תתזכרי אותי, אבל אני תיכף אעבור עליהם
זאב אלקין:
 אחד, מקובל על כולנו שהמתווה החדש, צריך להתחיל מהחודש השביעי והלאה והוא צריך להיות במתווה יורד, קרי, הסכומים בחצי שנה השנייה, סיוע בשכר דירה, רק על זה אני מדבר
זאב אלקין:
 הסכום שמשלמים בחודש השביעי הוא צריך להיות, לא פחות מכל שאר הסכומים בהמשך התשלום, זה דבר אחד, שמתחילים מהשביעי ומשם זה יורד באיזשהו גרף, זה מסוכם, אז אני מציין את זה במסגרת הדברים המסוכמים
דניאל בלנגה:
היו"ר, אני רק חייב להדגיש, בסוף יש עניין של מקורות תקציבים ושימושים - - -
זאב אלקין:
זה נכון, במסגרת מקורות, אתה מסדר את זה, אבל ההיגיון, גם אתם הסכמתם שהוא צריך להיות כזה, שזה צריך להתחיל בחודש השביעי ושזה לא נכון שבחודש השביעי זה יהיה פחות, ממה שבשנה השנייה, עכשיו כמה בשביעי ובאיזה קצב יורדים, זה כבר נקודה אחרת
זאב אלקין:
 הדבר הנוסף שהוסכם עליו וזה בסיס לשיח שלכם, זה שצריכים להיות סכומים יותר גדולים, על פחות זמן, כן, זאת אומרת שהמבנה הנוכחי שהוא פורס את זה על חמש שנים הוא לא אפקטיבי וסכומים של 90 שקל זה לא, אין לזה הרבה תועלת, עדיף לתת יותר כסף, בפחות זמן, כאשר, אתם דיברתם על כך שאתם מתלבטים בין שנתיים לשלוש ואנחנו הצענו מודל של שלוש שנים הוא יהיה ברירת המחדל ויהיה מתווה נפרד של שנתיים, שעולה בתום חצי שנה ראשונה בארץ, יכול לפנות פעם אחת ולבקש לעבור למתווה של שנתיים שבמסגרתו הוא מקבל אותו סכום, רק יותר מהר ולא יהיה ניתן לחזור מהבחירה הזאת כדי לתת מענה לתהליכים, כאילו, מי שבחר, בחר, נשאר במתווה של שנתיים
זאב אלקין:
     עכשיו, אז זאת ההצעה שלנו לגבי זה, אבל זה שזה בין שנתיים לשלוש, זאת גם עמדה שגם אתם הצגתם והיא גם מקובלת עלינו, שנתיים נראה לי קצר מידי, אם זה יהיה לא כבחירה, אלא כהחפפה
זאב אלקין:
 עקרון נוסף שהוא מוסכם שצריכה להיות, איזושהי פרופורציה, בין היחיד למשפחה והיא צריכה להיות לאורך כל הטבלה, כן, שזה לא הגיוני שהפרופורציה הזאת תשתנה משנה לשנה
זאב אלקין:
 עוד פעם, לא משנה מהי, 1
זאב אלקין:
75, 2, על מספר אחר סביר, הגיוני, אבל זו צריכה להיות אותה פרופורציה הגיונית
זאב אלקין:
 עד כאן, נדמה לי הדברים המוסכמים, עכשיו אני אעבור לדברים שהם בקשות שלנו והם ייקחו את זה לחשיבה ואני אנסה ללכת איתם לפי הסדר
זאב אלקין:
 בקשה אחת שלנו קשורה לחצי שנה ראשונה, בוודאי למקרה שמענק הסתגלות לא חוזר, אנחנו סבורים שסכום של סל קליטה היום, לא נותן מענה מלא, שכולל יכולת אמיתית של פתרון בעיית דיור לעולים שמגיעים לפה, ללא מקורות כספיים נוספים ולכן אנחנו מבקשים מכם, לשקול מסלול של סיוע תוספתי לשכר דירה, כבר בחצי שנה ראשונה, עם מבחנים כאלו, או אחרים, מבחן הכנסה, מבחן גאוגרפי, חוזה שכירות אמיתי, כאילו, כל מיני מבחנים שמדינה משתמשת בהם, אבל חייב להיות מסלול, למישהו שמגיע לפה, בלי שקל על הנשמה כדי שהוא בחצי שנה ראשונה, יוכל לגור בצורה סבירה, גם במרכז הארץ וללמוד עברית ולא יצטרך לעבוד במקום האולפן וחייבים למצוא לזה מענה, איזשהו מסלול, זאת בקשה ראשונה לגבי חצי שנה ראשונה
זאב אלקין:
 זה יכול להיות איזשהו סוג תחליף של מענק הסתגלות, אם תחליטו לא להמשיך אותו, כי אז, באמת, אלה למשל שבאים מהמלחמה, מן הסתם יעמדו בקריטריון הזה ויקבלו את הסיוע הזה, אלה מהם שצריכים
זאב אלקין:
     הנקודה השנייה קשורה למסלול של חד-הוריות, היות ויש כבר היום במשרד עיקרון שמשפחה חד-הורית, צריכה סיוע יותר משמעותי, בנקודות זמן מסוימות, אנחנו מציעים ומבקשים לעשות את זה עקבי, שבכל תחנות הסיוע תהיה מדרגה נפרדת לחד-הוריות, שתבטא את העובדה הזאת, שהם בכל זאת במצב יותר קשה מכל משפחה אחרת ולתת לזה ביטוי, גם באורך הסיוע וגם בגובה הסיוע, החל מנקודה ראשונה של הסיוע
זאב אלקין:
 נקודה נוספת, אנחנו מציעים שתבואו להציג פה את המתווה הסופי, תציגו אותו, לא רק בסכומים אבסולוטיים, אלא באחוזים משכר דירה ממוצע במשק, לצורך העניין, כי אין אצלכם גיוון גאוגרפי אז צריכים ללכת פה על ממוצע כדי שהוועדה תבין מה התפיסה, נכון לנקודת ההתחלה, כרגע, איזה אחוז משכר דירה ממוצע במשק, נותנים בחצי שנה השנייה של השהות של העולה בשנה שנייה, בשנה שלישית, כדי שנבין על מה מדברים, זה בסוף יסתכם בסכום אבסולוטי, אבל לצורך הדיון, אני חושב שתפיסתית זה חשוב, 20 אחוז, 30 אחוז, 10 אחוז, 70 אחוז, מה העמדה של המדינה, יהיה לנו גם יותר קל להגיב לזה ולהתייחס ואני גם לכם מציע, לבנות דיון סביב הסוגייה הזאת, בסוף זה הכול פוגש מקורות ופוגש סכומים אמיתיים, אבל זאת צריכה להיות הראייה
זאב אלקין:
      כתוצאה מהתפיסה הזאת, אנחנו חד משמעית, מבקשים שהמתווה החדש יכלול הצמדה למדד השכירות, זה בעיניי קריטי, מסיבות שכבר פורטו פה, אני לא אכנס אליהם
זאב אלקין:
 במקביל, אנחנו מציעים, כן להכניס, למרות שהסיוע הוא אוטומטי, מבחן של רוב שהותו בארץ, או משהו כזה וברגע שבנאדם לא עומד במבחן הזה, לקזז ממנו, אם זה משפיע, אם זה לא משפיע על הזכאות של משפחה זה לא משנה, אבל אם זה משפיע על הזכאות של המשפחה, לא לשלם את הסיוע על חודשי השכירות שהוא לא היה בארץ באותה שנה, בדיעבד, לקזז לו מהתשלום הסיוע העתידי, הרי פה זה קל, כי בגלל שזה סיוע מתמשך, אז בדרך כלל אפשר תמיד לקזז קדימה, לא צריך להתעסק בקיזוזים אחורה
זאב אלקין:
 שמישהו, שלצורך העניין, יותר מחצי שנה לא היה פה, על החודשי ההיעדרות הוא לא יקבל סיוע בשכר דירה ואם הוא כבר קיבל אז זה יקוזז לו מהתשלומים הבאים
זאב אלקין:
 אני חושב שזה צודק, זה נכון והמצב של היום הוא פרצה יותר מידי גדולה
זאב אלקין:
     נושא נוסף שהוא צדדי והוא לא להרבה אנשים, אבל הוא חשוב, מה שעלה פה, שאתם כבר שוקלים את כל הכללים, הנושא הזה של צירופים, לא לפגוע בזכויות, של בודד לפחות, של עולה טרי יותר, עכשיו שהוא לא יפגע
זאב אלקין:
 זה נדמה לי הפרמטרים המרכזיים שאנחנו מבקשים שתכניסו לתוך חשיבה שלכם במשא ומתן
זאב אלקין:
 עוד פרמטר אחד, כמובן, אנחנו מאוד תומכים וחושבים שזה נכון, במיוחד לאור העובדה שסכומים לא עודכנו הרבה זמן, שכל המהלך הזה לא יהיה רק רה-ארגון כספי, אלא כמו שמצפה ממשרד הקליטה, בנקודת התחלה, גם תוספת תקציב לעוגה, כן, שזה יכלול גם תקציבים נוספים, זה ברור שזה המלצה חד-משמעית של הוועדה
זאב אלקין:
 שתי בקשות טכניות, אנחנו מבקשים לקבל בתחילת חודש מאי, את החוברת החדשה של הזכויות של העולים, בתחום הדיור ונעבור עליה ואולי נביא אותה לדיון פה ולראות עד כמה היא ממצה ונותנת מענה, בכל זאת ליידוע למיצוי זכויות יש חשיבות גדולה למקרה של העולים ואנחנו מבקשים לקבל עכשיו, את הסיכום התקציבי, בין משרד הקליטה לבין האגף התקציבים
זאב אלקין:
 זהו, אז זה הסיכום, זאת הבקשה
זאב אלקין:
 בהצלחה לכם במשא ומתן ואני מקווה שתבואו לפה עם בשורות, הכי מאוחר בחודש מאי השנה, אם תצליחו קודם, תבורכו
זאב אלקין:
בוקר טוב לכולם, אנחנו מתחילים עוד ישיבה של וועדת משנה של וועדת עלייה והקליטה שעוסקת בסיוע בדיור ודיור ציבורי לעולים
זאב אלקין:
 אנחנו בחרנו כנושא לדיון היום את הסוגייה של הסיוע בשכר דירה לעולים שהם זכאים לדיור ציבורי בתור של משרד הקליטה ואנחנו בשלב ראשון, נבקש לתת לנו תיאור, אני מניח שמי שיובל פה זה משרד הבינוי והשיכון, כי הוא זה שמבצע את הסיוע, אמנם עוד פעם, יש פה, כמו הרבה דברים, יש פה טווח מסוים, בין משרד הקליטה לבין משרד השיכון, תיכף אני אזכיר את השאלות, איפה שצריך להיכנס משרד הקליטה, כי זה יותר במגרש שלו, אז משרד הקליטה יכנס, אני אחדד שוב את השאלות שביקשנו מענה עליהם לקראת הדיון הזה
זאב אלקין:
     קודם כל הנושא הראשון זה תיאור המערכת וכיצד היא פועלת, מה התנאים לקבלת סיוע בשכר דירה לעולים שעומדים בתור לדיור ציבורי, מי זכאים, ממתי זכאים, עד מתי זכאים, לכמה זכאים וכו', כמה הסיוע, איך הסיוע משולם, באיזה תנאים משולם ומי זכאי לדרגות השונות של הסיוע, מתוך כלל העומדים בתור לדיור ציבורי של משרד הקליטה
זאב אלקין:
 כמובן, נתונים מספריים, כמה מקבלים מכל סוג
זאב אלקין:
 שאלה נוספת, במהלך השנה האחרונה, בשתי פעימות, התבצעה הגדלת הסיוע לחלק מהזכאים של משרד הקליטה ומה שמעניין אותנו, כמובן, זה לראות איך עברה הפעימה השנייה שהייתה בחודש דצמבר, האם היא בוצעה במלואה, בסופו של דבר, אם מערכת כבר מסונכרנת וממשיכה, עברו מאז כבר חודש-חודשיים, אז לכאורה זה היה מספיק זמן להסתנכרן ושאלה נוספת שפה זה אולי בטווח בין השיכון לאוצר, החלטת ממשלה מקורית, דיברה על העלאה של הסיוע לכלל העומדים בתור, במשרד הקליטה, לרמה לפחות של 3,100 שקל
זאב אלקין:
 המדרגה השנייה הייתה אמורה להתבצע בחודש דצמבר ולעלות את זה לסכום הזה, היות ודובר בתקופה שהייתה תקופת דמדומים כזאת, של יציאה של ממשלה קודמת, טרם כניסה של הממשלה החדשה, במסגרת משא ומתן שנוהל אז, בין אגף תקציבים, במשרד האוצר, לבין מנכ"ל משרד השיכון, הפשרה הייתה שמדרגה תבוצע, אבל לא באופן מלא, כמעט עד גובה 3,100, נדמה לי 2,900, תיכף יציגו את זה כאן וסוכם שהמדרגה השלישית היא תתרחש בשנת 23, כבר בממשלה החדשה
זאב אלקין:
      אז מה שביקשנו לדעת, מה ההיערכות שנעשית, במסגרת התקציב שמובא לאישור עוד מעט לכנסת ואושר כבר בממשלה, לביצוע של מדרגה שלישית, מתי זה מתוכנן, א', לוודא שזה אכן מתוכנן
זאב אלקין:
 מדובר כמובן במימוש של החלטת ממשלה, החלטת ממשלה שאושרה יחד עם אישור התקציב 21-22, הנושא הזה נכנס כסעיף ייחודי בהחלטת ממשלה והייתה הסכמה לפצל את המדרגה השנייה שהייתה אמורה להתבצע לפי אותה החלטת ממשלה, לדחות את החלק קטן ממנה לשנת 23, לפי בקשת אגף תקציבים, אז השאלה, איך המדרגה השלישית הזאת שנוצרה, איך היא אמורה להיות מבוצעת ומתי, החל מאיזה חודש, בשנת 23 כדי לקיים את החלטת ממשלה במלואה שזה כמובן, שאלות, גם לשיכון, אבל גם לאגף תקציבים, כי זה כרוך בהסכמות אליו
זאב אלקין:
 אז אלה הם השאלות, אני מציע שמשרד השיכון יוביל את הדיון ובנקודות שהוא צריך סיוע, הוא יעביר את זה למשרד הקליטה, או למשרד האוצר, בנקודות הרלוונטיות ואז אחרי זה שיושגו הדברים, נקיים את הדיון
יניב מויאל:
בוקר טוב יושב ראש הוועדה וחבר הכנסת, זאב אלקין, בוקר טוב לכולם
יניב מויאל:
 ככה קצת נתונים לגבי תיאור המערכת, אז מה שקורה, אנחנו מקבלים משרד הקליטה את הממשק עם כל הנתונים של הזכאים, הם קובעים את הזכאים, מי זכאי ומי לא זכאי, אנחנו כמובן, מבצעים איזה הצלבות אצלנו, בדיקות, גם מול החוזה, גובה החוזה ולאחר מכן, אנחנו משלמים לאותו זכאי, הזכאי מקבל גם איזושהי הודעה על כך שעבר אליו התשלום, זה לגבי המערכת עצמה, איך שהיא עובדת
זאב אלקין:
עכשיו, הזכאי צריך לפנות, נכון? או שזה מבוצע אוטומטית, כמו הסיוע של השנים הראשונות?
יניב מויאל:
לא, הזכאי בעצם פונה למשרד הקליטה, כן, או דרך חברות שלנו, אבל כן, הממשק עצמו מגיע אלינו ממשרד הקליטה, אם הוא לא מופיע בממשק שלהם, הוא לא יקבל את הסיוע, זה כן, הוא חייב להיות בממשק שלהם
זאב אלקין:
זאת אומרת שבדיקת הזכאות, במתבצעת במשרד הקליטה, לא אצלכם
יניב מויאל:
נכון, הם קובעים את הזכאות, מי זכאי ומי לא
זאב אלקין:
וגם לאיזה סכום, לאיזה קטגוריה הוא שייך
יניב מויאל:
בדיוק, אם קשיש, יחיד, משפחה, כן, זה הם קובעים את זה
זאב אלקין:
מתגורר עם ההורים, או עם הילדים, כאילו כל הקטגוריות האלה
יניב מויאל:
הכול נמצא בידיים של משרד הקליטה ועל פי הממשק שאנחנו מקבלים מהם
זאב אלקין:
והחוזה, למי הוא מביא, לכם, או למשרד הקליטה?
יניב מויאל:
את החוזה הוא מביא אליהם, אבל אנחנו סורקים אותו אצלנו במערכת, הוא מופיע במערכת שלנו גם
זאב אלקין:
מועבר ממשרד הקליטה?
יניב מויאל:
החוזה עצמו, הדפים עצמם מגיעים אלינו, אנחנו סורקים למערכת ואז הבדיקה - - -
זאב אלקין:
רגע, אני זכאי, כאילו מועמד לזכאות, אני פונה למשרד הקליטה, תיכף נשמע למי למה ואיך זה עובד ומשרד הקליטה אישר אותי, אני צריך לפנות עוד בנוסף לזה לחברה של משרד השיכון, עם החוזה כדי שגם החברה תאשר לי את החוזה ואני אכנס לתשלום, או שמספיק לי פנייה אחת למשרד הקליטה? האם אני צריך לפגוש שני משרדי ממשלה, כאילו להתנהל פעמיים מול המדינה, או שאני עושה צעד אחד?
יניב מויאל:
לא, הוא פונה אלינו, הוא מעביר את החוזה שלו, נוצרת לו מסגרת של תשלום, תראה, גם מעבר לפעם הראשונה של קביעת הזכאות, בהמשך התהליך, אם הוא עובר דירה, במצב כזה, החוזה מסתיים לו, אז בוודאי שהוא פונה אלינו להעביר לנו את החוזה
זאב אלקין:
כל שנה בעצם הוא צריך להעביר את החוזה מחדש
יניב מויאל:
כן, תלוי החוזה לכמה זמן, אם הוא לשנה, או שנתיים
זאב אלקין:
בדרך כלל חוזה הוא שנתי, אז ברגע שהחוזה מסתיים, הוא חייב להעביר לכם חוזה חדש
יניב מויאל:
כן, הוא יכול לעדכן את זה באזור האישי, הוא לא צריך לבוא אלינו, או משהו כזה, יש לו אפשרות באזור האישי
זאב אלקין:
שמה, עוד פעם?
יניב מויאל:
לעדכן, לסרוק את החוזה ואז זה מגיע אלינו באופן אוטומט, הוא לא צריך להגיע אלינו
זאב אלקין:
עובד מול המשרד, או מול החברה?
יניב מויאל:
לא, מולנו, מול המשרד
זאב אלקין:
מול המשרד, לא מול החברות?
יניב מויאל:
לא, בדרך כלל לא, זה דבר שהוא מאוד, זה פעולה שולית
זאב אלקין:
אגב, גם בפעם הראשונה הוא פונה למשרד? כשנקבעת הזכאות הראשונה, כשהוא מתחיל לקבל?
יניב מויאל:
בזכאות הראשונה הוא פונה בעצם למשרד הקליטה
זאב אלקין:
זה אני מבין, אחרי שהוא יודע שמשרד קליטה זה סודר עם החוזה, למי הוא מגיע?
יניב מויאל:
אלינו
זאב אלקין:
מה זה אלינו?
יניב מויאל:
לחברה
זאב אלקין:
אז לחברה, או למשרד?
שלומית אבינח:
תראה, אני כמנהלת וועדה שומעת פעם ראשונה ובאמת, אני מטפלת בפניות, שאני יודעת תמיד צריך להגיע לחברה, למאגר, לבניין כלל וזה, פה זה משרד השיכון? דברו ברור, כאילו אני לא מבינה, אני לא מבינה, משרד השיכון, או החברות שנותנות את השכר דירה? תפרטו, כי זה לא ברור
יניב מויאל:
אוקי, בסדר, בסדר גמור
יניב מויאל:
 שוב, הפנייה הראשונה שלו היא למשרד הקליטה
זאב אלקין:
זה הבנו, תיכף נשמע ממשרד הקליטה איך זה מתבצע
יניב מויאל:
זכאי, לא זכאי, לאחר מכן יש לו את אפשרות לפנות לחברות, דרך החברות, אבל הוא יכול גם לפנות אלינו, למשל, מה שקשור לחוזה, הארכת חוזה וכאלה, הוא יכול גם לפנות אלינו, אני אתן לשושנה היא תסביר
שלומית אבינח:
אבל מה זה לפנות אלינו, למי?
שושנה פרסיץ:
אז זהו, זה מה שאני רוצה להגיד, חברות הן חברות קבלן שעוזרות למשרד השיכון
זאב אלקין:
זה אני יודע
שושנה פרסיץ:
לא, בשביל רקע
שושנה פרסיץ:
אז מה שצריך לעשות זה בפועל לעשות הרשמה בחברה, להגיש חוזה, להגיש חשבון בנק, הרשמה, הרשמה היא פעם אחת
זאב אלקין:
שאין מה לפנות למשרד השיכון, לפנות למשרד השיכון זה אומר לפנות לחברה
שושנה פרסיץ:
כן
זאב אלקין:
אוקי, זה גם מה שאני ידעתי, לכן שלומית חידדה את זה
זאב אלקין:
 אין פנייה ישירה למשרד, החברה פה מייצגת את המשרד
שושנה פרסיץ:
היא זאת שמכניסה את כל הנתונים למערכת, אבל המשרד מבצע את הבדיקה
זאב אלקין:
זה ברור, זה כבר תהליך פנימי, אבל אני כלקוח, אתם עכשיו מתארים את זה מצד הנותן השירות, אני מסתכל על זה תמיד מצד הלקוח, כי זה מה שמעניין, זאת אומרת אני כלקוח, אני לא רואה את העובד משרד שיכון, אני רואה אחת מהחברות שזכו במכרז, אני פונה אליהם, מה שנוח לי בקרבת מקום
שושנה פרסיץ:
אבל לנו יש קשר רציף עם עובדים, אז לכן, זה שאנחנו לא רואים אותו פיזית, זה לא אומר שאנחנו לא בודקים את התיק שלו
זאב אלקין:
זה בסדר, זה כבר תהליך, אני לא רואה את זה כלקוח
שושנה פרסיץ:
כלקוח, לא
זאב אלקין:
אתם מתארים תהליך פנימי שמתבצע
שלומית אבינח:
גם הבירור של הפונה הוא מול החברה, לא מול משרד השיכון
יניב מויאל:
לא, גם פונים אלינו, אבל, גם פונים אלינו
שלומית אבינח:
הוא מקבל את התשובות מהחברה, מאיפה שהוא הגיש את המסמכים, מה קורה עם המסמכים, מה קורה עם הזה, הוא לא יודע לפנות
זאב אלקין:
אם הוא לא מרוצה מהתשובה, אז מן הסתם בערעורים הוא פונה ישירות למשרד
שושנה פרסיץ:
יש ישירות, יש לנו מוקד טלפוני
יניב מויאל:
יש, בהחלט יש
שושנה פרסיץ:
יש מוקד טלפוני שהוא מפנה פניות ישירות לתוך המשרד ואנחנו עונים ללקוח
יניב מויאל:
יש אפשרות לפנות אלינו באופן ישיר
שושנה פרסיץ:
שיחות גם באנגלית, גם ברוסית, גם בעברית, ממש מתוך המשרד, אנחנו כן מוציאים שיחות לאנשים וגם מתכתבים עם אנשים ישירות