GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
לירון ריפמן:
 התוכן שלנו עובר כל תוכן, כמו שהיה סרטון לדוגמא, עובר קודם כל דרך מסננות טכנולוגיות, גם בזיהוי תמונה, גם מסננות של מילים רגישות וגם כל מיני מודלים שונים, שהמטרה שלהם, לנסות לזהות את התוכן האנטישמי, או המסית, עוד לפני שהוא עולה לפלטפורמה
יעקב גיל:
גם בשידור חי?
לירון ריפמן:
גם בשידור חי, כן
לירון ריפמן:
 כדי לתת תחושה רגע של היקף התוכן האסור, אז ברבעון של יולי האחרון, מבעצם, יולי עד ספטמבר 2022, הוסרו מטיקטוק כ-111 מיליון סרטונים, הם מהווים בערך אחוז מכלל הסרטונים שמועלים לטיקטוק, שתי אחוז מהסרטונים שהורדו, הורדו מתוצאה של התנהגות של שנאה, 62 אחוז מהתוכן הזה, לשאלתך, הוסר, אם זה אידאולוגיה של שנאה, כמו מה שתיארת, 62 אחוז הוסר לפני כל צפייה ו-78 אחוז מכל ההתקפות ועלבונות שעל יסוד תכונות מוגנות, כמו למשל ללאום היהודי, גם כן הוסרו לפני כל צפייה
לירון ריפמן:
 אז אחוז גדול מאוד מוסר לפני כל צפייה, אבל זה לא מספיק, אנחנו שואפים להסרה מלאה של כל תוכן שנאה בפלטפורמה
עודד פורר:
את יודעת להגיד כמה מתוך התוכן הזה הוא תוכן אנטישמי?
לירון ריפמן:
מתוך תוכן השנאה?
לירון ריפמן:
לא, אני יכולה לנסות לברר
יעקב גיל:
מה זה המתועד היטב, אם את יכולה עוד פעם להגיד
לירון ריפמן:
שיש לו תיעוד היסטורי
עודד פורר:
שאין מחלוקת לגביו היסטורית
יעקב גיל:
עובדה מדעית
לירון ריפמן:
עובדה שיש לה תיעוד היסטורי, כמו לדוגמא השואה
לירון ריפמן:
 אני אמשיך והגיד שהבנו שאנחנו בנושא האנטישמיות, כמו שציינת, אנחנו מבינים שהתופעה הזאת, הולכת ותופסת תאוצה ולכן הקמנו צוות ייעודי, גלובלי, שמתעסק, אך ורק בניטור תוכן אנטישמי בטיקטוק, כשהמטרה של הצוות הזה הוא לפתח איזושהי אסטרטגיה שהמטרה שלה היא להפחית עוד הרבה יותר את התוכן האנטישמי, או המסית בטיקטוק
לירון ריפמן:
 אחת המשימות הראשונות של הצוות הזה, היה לקראת יום השואה הבינלאומי, שהיה בינואר האחרון והצוות הזה כבר עסק בהרחבה גדולה מאוד של מילות שהן הסיגנלים שמאותות על תוכן שהוא מסית, תוכן שנאה, תוכן אנטישמי, במגוון רחב של שפות
לירון ריפמן:
 הסתכלנו גם על תוכן שהצליח לזלוג את המסננות וגם שם אנחנו ניסנו לאתר איזה עוד אודיו, השטגים, איזה עוד סיגנלים יכולים לתפוס יותר את התוכן האנטישמי, לפני שהוא בכלל עולה לפלטפורמה והצוות הזה ממשיך את הפעילות שלו, כל הזמן, באופן שוטף
לירון ריפמן:
 אני אגיד שהוא עושה גם עבודה לקראת זיהוי של טרנדים, הוא שם לב, אם יש איזושהי עכשיו התעוררות במדינת ניו יורק, איזשהו גל שעולה של אנטישמיות, הוא כל הזמן יושב ומנתח את הנתונים, כדי לנסות לאתר מראש, מהם אותם סממנים שאנחנו צריכים להוריד את התוכן
לירון ריפמן:
 הנקודה הנוספת שאני רוצה לגעת בה זה השיתופי הפעולה שלנו עם ארגוני החברה האזרחית, אנחנו מאוד מאוד גאים בשיתופי הפעולה שלנו, גם עם עמותות ועם ארגונים העוסקים במיגור התופעה האנטישמית
לירון ריפמן:
 אנחנו עובדים עם מספר רב של ארגונים - - -
עודד פורר:
איזה שיתוף פעולה יש לכם עם ההסתדרות הציונית העולמית?
לירון ריפמן:
אז גם יש שיתוף פעולה נרחב עם ההסתדרות הציונית העולמית, הוא התחיל עוד לפני שנתיים, עוד עם קודמתי ליז
לירון ריפמן:
 גם עבדנו ביחד על ניטור חומר אנטישמי בפלטפורום הזיהוי, הורדה שלו לניתוב, כשבעצם יש חיפוש של תכנים אנטישמיים לניתוב לאתר שמסביר את זכרון השואה ונותן מידע הרבה יותר פרואקטיבי על מה זה בעצם
לירון ריפמן:
 אז השיתוף פעולה הוא נרחב, אנחנו שמחים גם להמשיך אותו
לירון ריפמן:
 סביב יום השואה הבינלאומי, אנחנו גם קיימנו שולחן עגול, עם 13 ארגונים בעולם, שמסורים למאבק באנטישמיות, יותר משמונה מדינות השתתפו ובהם גם הארגון הישראלי, התנועה למאבק באנטישמיות ברשת והמטרה של השולחנות העגולים האלה, הייתה כדי שטיקטוק תוכל ללמוד, איך לשפר את יכולות הניטור שלה עוד יותר והארגונים, באמת, הביעו את הערכה של השקיפות ועל הנכונות של טיקטוק לשיתוף פעולה רחב והקשר שלנו עם הארגונים האלה נמשך ואנחנו כל הזמן מתייעלים ומשתפרים
לירון ריפמן:
 לסיכום, אני רק אגיד שאנחנו לא מתעסקים רק בניטור והסרה של תוכן, אנחנו גם פועלים הרבה לחנך לזיכרון השואה בפלטפורמה, היו לנו לא מעט מיזמים, גם באירוע בינלאומי שעשינו להנצחת השואה בברלין, שהזמנו גם את לאה שנירר לדבר וזה היה גם ברשות שגריר ישראל בגרמניה, רון פרושאור
לירון ריפמן:
 אנחנו עובדים עם ארגונים שונים שמתעסקים בהנצחת השואה, לחבר אותם לפלטפורמה ולהשתמש בפלטפורמה של טיקטוק, להעביר את הסיפור הזה, גם לקהל רחב יותר וצעיר יותר
עודד פורר:
הסרטון שעשו בסטורי, זה היה לדעתי באינסטגרם
לירון ריפמן:
נכון
עודד פורר:
שעשו את הסטורי של אווה
לירון ריפמן:
 ואנחנו גם משתפים פעולה, כמובן, עם יד ושם, צוות טיקטוק הולך לעבור תוכנית הכשרה מיוחדת של יד ושם, על נושא של מאבק באנטישמיות וזיכרון השואה ואני רוצה לסיים ב- - -
עודד פורר:
הכנת סרטון?
לירון ריפמן:
לא, לא הכנתי סרטון, אבל זה מכיוון אחר של הסברה, כי זה פרויקט שאנחנו מאוד גאים בו בטיקטוק, לפני חודש, קיימנו משלחת יוצרים מובילים מאירופה, עם מיליוני עוקבים, בארץ, הם זכו גם להגיע לכנסת, לפגוש את נשיא המדינה, להגיע ליד ושם והרעיון היה שמעלים סרטונים, תכנים שמפה מהארץ ומפיצים את זה ואנחנו כבר יותר מ-18 מיליון צפיות, גם שקשורים לזיכרון השואה
עודד פורר:
 חבר הכנסת אלון שוסטר
אלון שוסטר:
תודה רבה, אדוני היושב ראש, תודה על המפגש, תודה רבה ליושב ראש חגואל
אלון שוסטר:
 אני החמצתי את הפתיחה, אבל יש פה אמצעים דיגיטליים
אלון שוסטר:
 אתה מכיר את המונח, בני אברהם, כן, אנחנו יודעים, גם לזהות את הקשר, את המוצא המשותף של בני אברהם וגם יודעים לריב בינינו
אלון שוסטר:
 אנחנו פה מדברים על בני הרצל, מדינת ישראל, לא לחינם באולם בקיר המזרח של המליאה, רואים את הרצל ואתם ממשיכי דרכו וכולנו, רובנו מרגישים את עצמנו, בין השאר מיישמים את העיקרון, את הנס הזה ותוך כדי המאבקים הקשים שמתחוללים ממש בימים, בשבועות, בחודשים אלו, אני מבקש לא לשכוח שכדי להתווכח קשות ולהישאר אחודים, להישאר משפחה, אנחנו צריכים לבסס את המיוחדות הזו
אלון שוסטר:
 אז אנחנו מדברים על כך שאנחנו חייבים, כל אחד מהזווית שלו, לבסס את אחריות מדינת ישראל ליהודים בעולם, ככל, המקום הזה שהוא, לא בהכרח בטוח, אבל זה מקום שבו בטוח, ניקח אחריות
אלון שוסטר:
 הקשר, לבסס את הקשר הזה שאתם עוסקים בו, חוצה הימים, בזמן ובגאוגרפיה, בין ישראלים, לבין יהודים בעולם כולו
אלון שוסטר:
     רק אתמול פגשתי במתחם התחנה, קבוצה, התחלתי לדבר איתם, מסתבר שזה נציגי הקהילה היהודית בסרביה ובמונטנגרו, מרגש מאין כמוהו, מסתבר שיש לנו בכלל איזה פרויקט משותף, זה בדיוק הנקודות שחשוב לחזק אותם וחיזוק, אתם עוסקים בחיזוק החוליות המאתגרות של החברה הישראלית, הרצל אמר בואו, באנו ולא הכול הולך קל, אז בין השאר ההסתדרות הציונית אומרת, אני פה גם בשביל המהלך הזה, לבסס את השותפות הזו, לאפשר לנו להתווכח, אבל לשמור על גבולות הבית ולבסס את הרלוונטיות של כל המהלך הזה, אחרי 120, כן, אנחנו כמה 126? אז מי סופר? אבל אחרי 120, בואו, בואו נמשיך, מותר להתווכח, צריך להתווכח, לשמור על גבולות הבית
עודד פורר:
 אני כן הייתי רוצה לקבל התייחסות ממך, או מאנשי הצוות, בסופו של דבר, יש המון המון גופים שהעבודה שלהם היא משיקה, הסתדרות ציונית וסוכנות יהודית ומשרד העלייה והקליטה וכל אחד בתחומו, השאלה בסוף, איך אתה מתכלל את זה כדי שגם לא ידרכו על הרגליים אחד של השני, ראינו את זה בתחום של העידוד עלייה, זה אחד התחומים ובסוף, איזה ממשקי פעולה יוצרים, כי אם אני אקח דוגמא את מה שהיה מהדיון הקודם אז האולפנים שהם מנוע מצוין לעידוד עלייה, חייבים להיות ממומשקים עם משרד העלייה והקליטה, כשהבנאדם מגיע לכאן שכבר יודעים מה הוא עבר, או עם תוכניות אחרות של הסוכנות היהודית, או של ההסתדרת הציונית, בין אם זה נהלי מסע, או תגלית
יעקב גיל:
תראה, אני אגיד לך, אחד, בתוך המוסדות הלאומיים, אנחנו מאוד משתדלים להיות מתואמים ואתה יודע, לפני 12 שנים, קרה משהו בתוך המוסדות אז היה לנו יו"ר אחד שהיה יו"ר גם של ההסתדרות הציונית העולמית וגם של הסוכנות היהודית ומאז קרו תהליכים
יעקב גיל:
 אני מרכז שולחן של יו"רים, שבו יש בהחלט תיאום על דברים, להגיד לך שבמאה אחוז אין דריכה על רגליים, לא, אבל ב-95 אחוז אנחנו שם ואני חושב שזה מספיק טוב
יעקב גיל:
 אנחנו מאוד משתדלים להיות ממומשקים עם משרדי הממשלה - - -
עודד פורר:
מי הם היו"רים? אתה, הסוכנות ו-?
יעקב גיל:
וקרן היסוד
יעקב גיל:
 ועם הממשלה אנחנו בשיח כל הזמן, אנחנו עושים עבודה יומיומית, משרד הקליטה, גם עם הסוכנות, גם עם ההסתדרות הציונית, אנחנו עובדים, גם עם משרדי ההמשלה האחרים
יעקב גיל:
 אני חושב שבתחום הזה שנגענו בו לפני כן, במאבק באנטישמיות, בזה אנחנו צריכים לראות איך אנחנו מתכללים את הדברים הרבה יותר טוב, כי יש מאות של ארגונים שנוגעים בעניין, משרדי הממשלה לדורותיהם, אנחנו מכירים שם את העניין - - -
עודד פורר:
אגב, מי המשרד הממשלתי שמרכז את זה?
יעקב גיל:
אמור להיות היום משרד התפוצות בממשלה הזו
קריאה:
מי השר? אנחנו תמיד מבלבלים בין השרים
יעקב גיל:
השר הוא שיקלי
עודד פורר:
לא, גם זה לא אומר שמי שהשר הוא אחראי על המשרד, לפעמים יש שר שהוא השר במשרד, אבל הוא לא אחראי על המשרד
יעקב גיל:
בואו תחסכו לי את זה
קריאה:
לא נגרור אותך
יעקב גיל:
בכל מקרה, בהקשר הזה, אני אומר לך, אני יש לי פה הרבה שנים בשולחן הוועדה הזו, השולחן הזה ברוב מקרים תכלל את העניין הזה ואני אשמח לסייע בזה גם
יעקב גיל:
 אני חושב שבעניין של מאבק באנטישמיות יש המון כוחות שפועלים, התכלול מאוד חסר
עודד פורר:
מרינה, בבקשה
מרינה רוזנברג קוריטני:
הדוגמא הפשוטה, איך אנחנו לא דורכים על הרגליים, כאילו לא מפריעים אחד לשני בעבודתנו
מרינה רוזנברג קוריטני:
 אנחנו בעצם מחולקים בעידוד עלייה עם סוכנות, מהבחינה גאוגרפית, אנחנו מעודדים את עידוד העלייה בכל העולם, הסוכנות הייתה מעודדת עלייה בחמה, נתחיל מזה, אחר כך המטרה שלנו, להביא בנאדם לקבלת החלטה לעלות לארץ, ברגע שהוא מחליט שהוא עולה, אנחנו מעבירים אותו לסוכנות, הם פותחים תיק, אחר כך הסוכנות מלווה אותו, כשהוא נכנס לארץ, אז פה משרד הקליטה נכנסת לתהליך וממשיכה את התהליך
מרינה רוזנברג קוריטני:
 אז בעצם, אם יש לך רצון טוב אז אין לך בעיה לשתף פעולה בכל מקום
עודד פורר:
לא הבנתי, אתם לא מעודדים עלייה בחמה?
מרינה רוזנברג קוריטני:
לא, ההסתדרות הציונית לא, יש חלוקה
עודד פורר:
וכשאופק עושה את זה עם האולפנים?
מרינה רוזנברג קוריטני:
זה דרך הסוכנות
עודד פורר:
אוקי, שמעון
שמעון כהן:
החלוקה הגאוגרפית היא מכיוון שבחמה הארגונים המקומיים הם של הסוכנות היהודית ובתחילת הדרך, להם היה אולפנים והיה להם גם תשתיות, בשאר העולם, להסתדרות הציונית היה תשתיות ועל בסיס התשתיות שלהם ושל הסוכנות, ביססנו את העבודה, כשאולפנים לא היו בשאר העולם, אבל אנחנו מקפידים על גבולות גזרה בכל התהליכים כדי למקסם את התקציבים, זה במגרש הקטן שאני - - -
עודד פורר:
התאום בסוף מתבצע אצלכם, באופק?
שמעון כהן:
כן, יחד עם המשרד
עודד פורר:
כי אתה מבצע פעולות, גם של הסוכנות וגם של ההסתדרות?
שמעון כהן:
זה שולחן שכולל גם את משרד העלייה והקליטה, גם את הסוכנות, גם את ההסתדרות הציונית ועושים תיאום של כל הדבר הזה
ראובן שלום:
אתה השגת את וועדת ההגוי של אופק ישראלי, גם הרוב במשרד הקליטה, גם נציגי סוכנות, הסתדרות ציונית וקרן היסוד ולכן בוועדת ההיגוי, נקבעת החלוקה הזאת שהיא גם גאוגרפית, לא רק
עודד פורר:
אוקי, מישהו רוצה להוסיף משהו, לפני שאנחנו מסכמים? בבקשה, חבר הכנסת סובה
יבגני סובה:
תודה רבה, אדוני היושב ראש, אני שמח לראות אותך חברי, יעקב חגואל, תודה על כל העבודה שאתם עושים, אני כל פעם מספר על הביקור שלנו בהונגריה והחוויה החזקה שהיינו יחד במטוס בדרך חזרה, הקדמנו את הטיסה מהונגריה בשביל להיות עם 270 עולים שברחו מהתופת של המלחמה ועלו בסוף חודש מרץ לישראל, חלקם, דרך אגב, חלק מהאנשים האלה עדיין בקשר איתנו, הם מספרים שהם כבר השתלבו וחלק מהם כבר סיימו, אפילו הספיקו לסיים אולפן א'
יבגני סובה:
 אני כאחד שעוסק בזה, כאחד שמבין את החשיבות, לא רק עידוד עלייה, גם חשיבות של העולם היהודי והתפוצות, אני מבקש ממך ורוצה לאחל לך שאתה תמשיך להשמיע את קולך יותר חזק, גם בימים האלה, אני לא נכנס לפוליטיקה, אני נכנס לנושאים שקשורים לעולם היהודי כולו, מה המשמעות של זה? כשיש נושאים בלב המחלוקת בישראל, הרבה פעמים אנחנו לא מבינים שזה גם בלב המחלוקת של העם היהודי כולו
יבגני סובה:
 בשבועות האחרונים, אנחנו שומעים הרבה קולות של קהילות כאלה ואחרות, אני חושב שגם קול שלכם צריך להישמע יותר חזק, כי כמו שאמרתי, גורלה של מדינת ישראל זה גם גורלו של העם היהודי כולו ולא רק העם שיושב בציון, אלא גם עם שיושב בגולה, כי בסופו של דבר אנחנו עם אחד
יבגני סובה:
 אז אני רק רוצה לחזק אותך ולבקש שתהיה חזק יותר וברור יותר, גם במוסד החשוב הזה שאתה מנהל אותו
עודד פורר:
לסיכום, אני קודם כל רוצה להודות לך על הצגת הפעילות
עודד פורר:
 אני חושב שלתנועה הציונית ולהסתדרות הציונית יש היום תפקיד, אולי יותר משמעותי, האווירה שאנחנו רואים כאן, בתוך הבית הזה, דווקא אווירה שאנחנו רואים בכנסת ומשתרשרת לרחוב, שונה לגמרי ממה שלפחות אני חושב אפשר לייצר סביב התנועה הציונית כולה וזה לא שהתנועה הציונית לא ידעה מאבקים, ידעה מאבקים וידעה מלחמות, אבל יש איזושהי תחושה שהכוכב הצפון הזה של הציונות, קצת אבד בקרב האנשים שיושבים כאן, שמסתכלים כמובן מאליו על משהו שכשלומדים אותו, מבינים שהוא לא מובן מאליו וגם מבינים עד כמה הוא שברירי ויכול להיעלם, ההצלחה של המפעל הזה יכולה להביא, יכולה גם לקרוס, זה לא משהו שייקרה לאט, זה יכול לקרות גם מאוד מאד מהר, הבנייה הייתה מאד מאד קשה וארוכה ועם הרבה מאוד מהמורות בדרך, לתהום מתדרדרים נורא מהר
עודד פורר:
 אני אומר את זה דווקא כמישהו שבאמת, חושב שהציונות כאבן יסוד של מדינת ישראל היא קריטית והיא תוצר חדש שהיהודים יצרו בעצם, אחרי אלפיים שנות גלות וסביב זה, אני חושב שבאמת אפשר יהיה אולי ללכד חלק נכבד מהיושבים בבית הזה
עודד פורר:
      יש לי ציטוט שאני רוצה לצטט, דווקא כשאתם פה, של משה סמילנסקי, משה סמילנסקי מראשי תנועת הציונות מרחובות, הקים את התאחדות האיכרים, אז הוא כתב וניסה לנסח את המכנה המשותף של כל התנועות הציוניות, כי כמו שהקראת שותפים בקונגרס הרבה מאוד תנועות, כל אחד הרי מושך לכיוון אחר והוא כתב, "יש ציונות, או חיבת ציון שאינה נכנסת לשום סוג, לשום זרם, לשום שיטה, אין לה חלק, לא בשכל ולא בהיגיון, פראיתי, פרימיטיבית, אין לה אחיזה, אלא ברגש לבד ולה, לציונות הזאת, קרעתי ברך כל ימי חיי, מתוך רגש של הערצה וקדושה"
עודד פורר:
 אני חושב שצריך להתכנס קצת ברגש הזה של הציונות, גם כשאנחנו מתווכחים וגם כשאנחנו רבים פה ולזכור מה צריכות להיות פניה של מדינת ישראל למאה שנים הבאות, אנחנו עם תנועה ציונית של 125 שנה אז לא נדבר על 125 שנה, אם נצליח למאה שנים הבאות, לפחות, לייצר איזשהו מכנה משותף אז עשינו את שלנו
עודד פורר:
     אבל לסיכום הדיון, אז כן אני מבקש לתאם תאריך שהוועדה תסייר בארכיון הציוני, אני חושב שזה מאוד מאוד חוב
עודד פורר:
 שנית, אני אשמח אם בתוך, סדר גודל של חודש, תעבירו אפילו לוועדה איזושהי בדיקה שאתם תעשו, עם הערות לנושא של הרשתות החברתיות, אנחנו נעביר את זה אליהם, אני לא חושב שאנחנו צריכים לעשות לזה עדיין דיון מיוחד, אבל לפחות שיהיה לנו איזה מעקב בתחום הזה, נקבע לעצמנו תאריך של בערך עוד חודש, לקבל ממכם איזשהו דיווח
עודד פורר:
 אני מבקש את זה מכם, כי באמת אין משרד ממשלתי שמתכלל את הנושא כמו שצריך כרגע, זאת גם הערה שלי לממשלה
עודד פורר:
 משרד התפוצות אמור לעשות את זה, אני לא רואה אותו כל כך נוגע בדבר, גם בדיונים שקיימנו כאן בנושא הזה, זה פה הערה, מעבר לזה, כנראה שנצטרך לעשות את מה שהם לא עושים
עודד פורר:
 עד כאן, תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה
זאב אלקין:
בוקר טוב לכולם, אנחנו פותחים את ישיבת וועדת המשנה של וועדת עלייה קליטה ותפוצות, וועדת משנה שעוסקת בסוגייה של סיוע בדיור ודיור ציבורי לעולים והנושא שלנו בדיון היום זה סיוע בשכר דירה לעולים חדשים בשנים הראשונות בארץ ואנחנו נתחיל מזה שנשמע את הסקירה של משרד הקליטה, איך בדיוק זה עובד כרגע, מה ההיקפים, איך זה בנוי, מה הרציונל, דרך מה זה משולם, באיזה התניות, מבחינת העולים
זאב אלקין:
 אני יודע שגם משרד השיכון, גם צריך להיות פה, נכון? כן, אילן פה, מצוין
יחיא כמאל:
מי שמציג את זה זה משרד השיכון, ככה סוכם
זאב אלקין:
אבל אתם קובעים מדיניות, משרד שיכון הוא מסלקה, בהקשר הזה, טוב, אין לי בעיה שמשרד השיכון יציג, אבל בסופו של דבר, בסיוע מהסוג הזה, של השנים הראשונות, משרד השיכון הגורם המבצע, הרי בסוף כל התפיסה, כמה משלמים ולמי וכו' היא תפיסה מקצועית, שבעיקר מופנית ממשרד הקליטה, אבל בבקשה שמשרד השיכון יציג ואני את השאלות, למה זה ככה, אני אשאל את משרד הקליטה
אילונה גרדשניק:
אילונה גרדשניק, מרכזת תשלומי סיוע בשכר דירה
אילונה גרדשניק:
 אנחנו מקבלים בחודש השביעי, ממועד העלייה, קובץ ממשרד הקליטה, עם פרטי העולים ומחודש השמיני, מתחילים לשלם סיוע בשכר דירה, לפי וותק
אילונה גרדשניק:
 הסיוע הוא מחודש שמיני עד 12, לפי סכומים, צריך להגיד, או שמפורט - - -
זאב אלקין:
כן, כן
אילונה גרדשניק:
נגיד, יחיד מקבל 223 שקל, זוג מקבל 402
זאב אלקין:
אבל אין לנו את זה בכתב
זאב אלקין:
 לא, אבל יש לך איזה מצגת, או טבלה מסודרת להעביר? כי אין לנו את זה מסודר
אילונה גרדשניק:
תיכף, אני אמצא את זה
שלומית אבינח:
תגידי לפרוטוקול, אין בעיה, אני בינתיים אחפש
אילונה גרדשניק:
בארץ מחודש 13, מתחילים לשלם סכומים אחרים, שזה, למשפחה: 800 שקל, שנה שנייה
אילונה גרדשניק:
 שנה שלישית בארץ, מחודש 24: 600 שקל, שנה רביעית: 223 שקל ושנה חמישית: 99 שקלים
אילונה גרדשניק:
 עכשיו, יחיד מקבל, מחודש השביעי עד חודש 12: 223 שקל, אחר כך, מחודש 13 עד תום שנה רביעית: 400 שקל ושנה חמישית: 89 שקל
זאב אלקין:
רגע, זה יוצא שיחיד בשנה הרביעית, מקבל יותר מזוג?
אילונה גרדשניק:
לא
זאב אלקין:
כי הזוג אמרת 223
אילונה גרדשניק:
רגע, שנייה, אני יכולה לחזור
זאב אלקין:
בואי מהתחלה, מחודש השמיני - - -
אילונה גרדשניק:
מחודש השמיני עד 12, יחיד, מקבל 223
אילונה גרדשניק:
 משפחה 402 ומשפחה שמורכבת מהורה עצמאי, חד הורי, 402 גם
אילונה גרדשניק:
 עכשיו, שנה שנייה, יחיד מקבל 400, שלישית-רביעית, גם 400 ושנה חמישית 89
זאב אלקין:
והמשפחה?
אילונה גרדשניק:
המשפחה, שנה שנייה: 800, אחר כך זה יורד ל-600, 400 ושנה חמישית: 99
זאב אלקין:
רגע, בשנה רביעית זה כמה?
אילונה גרדשניק:
שנה רביעית 400
אילונה גרדשניק:
 שנה חמישית 99
זאב אלקין:
אז בשנה הרביעית היחיד והמשפחה, מקבלים אותו דבר
אילונה גרדשניק:
נכון, שנה רביעית, אותו דבר
זאב אלקין:
שזה מוזר לכל התפיסה, גם הפערים בין היחיד לזוג הם, הולכים ומצטמצמים
אילונה גרדשניק:
זה משפחה חד-הורית
זאב אלקין:
זה כמו משפחה, כן?
אילונה גרדשניק:
כמו משפחה, ההבדל הוא בשנה חמישית, במקום 99, מקבלים 223 ויש עוד שנה נוספת של שנה שישית 134
זאב אלקין:
אוקי וזה אוטומטי?
אילונה גרדשניק:
זה סיוע אוטומטי, בלי לבדוק חוזה שכירות, סיוע אוטומטי
שלומית אבינח:
מה זה בלי לבדוק חוזה שכירות? בלי חוזה שכירות, לא מקבלים
זאב אלקין:
מקבלים, מקבלים, הם לא צריכים להציג חוזה שכירות, מקבלים אוטומטי
אילונה גרדשניק:
הם לא חייבים להציג חוזה שכירות, אנחנו לא בודקים, הם יכולים לגור אצל קרובי משפחה, נגיד, אצל הילדים, בכל מקום
זאב אלקין:
 פעם היה חוזה שכירות, אני כשהייתי עולה עוד היה, אבל זה מזמן בוטל
שלומית אבינח:
זה שהוכר לסיוע לדיור
זאב אלקין:
זה לא קשור לזכאים לדיור ציבורי, זכאים לדיור ציבורי מקבלים אחרת, זה קשור לכל שאר העולים למדינת ישראל, אלא יש שתי קטיגוריות, הרי אין משהו באמצע, נכון? יש, או זכאים לדיור ציבורי, במשרד הקליטה, או כל השאר אז כל השאר זה מה השהם מקבלים, מי שזכאי לדיור ציבורי ממשרד הקליטה, מקבל סכומים אחרים, דיון אחר, אנחנו נעסוק בו והיו שינויים בשנה האחרונה וכו'
יחיא כמאל:
לקשישים במיוחד
זאב אלקין:
לכולם היה שינוי, למעשה, זה הוקפץ לכולם
יעל הבסי-אהרוני:
הקשישים מקבלים לפי הסכומים שאמרת?
זאב אלקין:
קשישים הם בדרך כלל זכאים, לא כולם, אבל מי שזכאי לדיור ציבורי, לפי פרמטרים של משרד הקליטה ועומד בתור של משרד הקליטה, הוא מקבל סיוע אחר לחלוטין, מספרים אחרים, דיון אחר, אני היום לא רציתי לגעת בזה
אילונה גרדשניק:
לא, זה שאלה מאוד נכונה, הקשישים שהם נזקקים שהם מקבלים תמיכה מביטוח לאומי, זאת אומרת, השלמת הכנסה, הם מקבלים שנה ראשונה, גם, אם זה יחיד: 223 ואם זה משפחה: 440 מהחודש השלישי, מתחילים לקבל, במידה ולא מציגים חוזה אז מקבלים סכומים גבוהים יותר וזה תלוי גיל, אז למשל, יחיד שהוא גר אצל קרוב משפחה, שהוא לא הציג חוזה, אז הוא מקבל 991 שקל, עד גיל 69, מגיל 70: 1,043, מגיל 75: 1,088 ומגיל 80: 1,140
זאב אלקין:
גם, אם הוא לא בתור לדיור ציבורי?
אילונה גרדשניק:
לא, זה סיוע בסיסי לקשישים
שלומית אבינח:
כמה זה מעל גיל 80?
אילונה גרדשניק:
מעל גיל 80, אם לא מציגים חוזה: 1,143
יעל הבסי-אהרוני:
אם אני לא טועה, זה פשוט תואם לזכאות דרך נוהל סיוע בשכר דירה של משרד השיכון - - -
אילונה גרדשניק:
נכון, נכון
יעל הבסי-אהרוני:
אבל זה בלי להציג חוזה, זאת אומרת אותה זכאות, אבל בלי להציג חוזה
אילונה גרדשניק:
נכון
אילונה גרדשניק:
 כאשר מציגים חוזה אז הם אמורים לפנות לחברת שכר דירה ולחתום על כתב התחייבות שהם לא מתגוררים בדירה של קרוב משפחה ואז הם מקבלים גם את התוספת בגין מגורים לבד שזה 184 שקל
זאב אלקין:
טוב, קודם כל אני אשמח, אם תעבירו את זה אלינו מסודר, את כל הקטיגוריות ואת כל המספרים ושיהיה לנו את זה, יותר נכון לקבל את זה מסודר לדיון כמצגת, אבל לפחות שיישאר לנו אחרי הדיון, את הטבלה
זאב אלקין:
 עכשיו, אני כרגע אשים בצד את הקשישים, זה דיון נפרד ואירוע נפרד, אני קודם רוצה להתרכז לסיוע למשפחה רגילה ולשאול כמה שאלות על ההיגיון המובנה
זאב אלקין:
 אגב, המספרים האלה נקבעים לפי מה? כאילו, מי קובע אותם, משרד השיכון? למי הסמכות לקבוע את המספרים?
אילונה גרדשניק:
לדעתי, זה לא משרד השיכון קובע, זה נקבע ב- כאילו, השינוי היה בפברואר 2016 ו- - -
זאב אלקין:
מי שינה?
אילונה גרדשניק:
אני יודעת שהייתה וועדת טרכטנברג וזה כנראה-
זאב אלקין:
לא, לא קשור, זה בטח לא קשור אליה
אילונה גרדשניק:
לא יודעת
אהרן אוזן:
אריק אוזן, תכנונים ותקצוב, משרד העלייה והקליטה, זה היה סיכום בין משרד העלייה והקליטה ומשרד האוצר, ב-2016
זאב אלקין:
אני יודע, אני חתמתי עליו ולכן שאלתי, עכשיו, זה היה משא ומתן, בין משרד הקליטה לאג"ת, בגלל שהתשלום הוא דרך שיכון אז שיכון היה בתמונה, אבל מי שניהל את המדיניות והעלה באחוז מסוים את התשלום הזה, השוטף זה היה משרד הקליטה
זאב אלקין:
כחלק מסיכום תקציבי שלו ולכן אני חוזר עכשיו למשרד הקליטה, כי לפי הבנתי, לפחות, ככה אני תפסתי כשהייתי שר הקליטה ולכן גם נכנסתי בזמנו למשא ומתן עם אג"ת והגענו להבנות וזה עדכון אחרון שהיה
זאב אלקין:
 אני רוצה לשאול כל מיני שאלות על ההיגיון של המספרים האלה ומהדרגות וכו' ולמעשה, אני פה ממשיך את הקו של הדיון, שיושב ראש הוועדה, של עלייה, קליטה ותפוצות פתח, כשהיה דיון בנושא הזה, לפני שהוקמה וועדת משנה
זאב אלקין:
 קודם כל, אני רוצה להתחיל מנקודת ההתחלה וזה שזה בחודש השמיני, כי לדעתי, יש פה מקום לשאול שאלה מחדש, מה גם, שאולגה דדון, סמנכ"לית של משרד הקליטה שעוסקת בנושא הדיור, עדכנה אותנו בדיון הקודם, של וועדת משנה, שבנושא של יכולת לקבל זכאות לדיור ציבורי, המשרד שינהל את המדיניות שלו, הולך לשנות בקרוב, נכון? זה הדיוק ובקרוב זה ישתנה ויהיה ניתן להירשם לתור לדיור ציבורי, מהחודש השביעי ולא מהחודש השמיני, זה היה בחודש השמיני, כמו פה, כמו בסיוע, אבל עכשיו משנים את זה לחודש השביעי, מסיבה מאוד פשוטה, כי סל קליטה מחושב שהוא נותן כיסוי מלא של הוצאות, כולל לכאורה, שכר דירה לשישה חודשים ולכן החודש השביעי של העולה הוא כבר בפועל, לא מכוסה, החודש השביעי הוא כבר לא מכוסה על ידי סל הקליטה ולכן משרד הקליטה החליט ומוביל שינוי מדיניות שיהיה ניתן לעמוד בתור לדיור ציבורי, החל מהחודש השביעי, עם כל מה שמשתמע מכך, כי מי שעומד בתור ציבורי, תאורטית, אם יתמזל מזלו, יכול לקבל אפילו, פתרון בדיור ציבורי, כבר בחודש השביעי שלו, לא, למה? אני מכיר כל מיני מקומות, מעלות, למשל, אני חושב שקשיש שיהיה מוכן לגור בבית גיל הזהב, במעלות, היו שם מקומות פנויים עד לאחרונה, אז אם הוא כבר בחודש השביעי, יכול למצוא שם מקום ויש עוד כל מיני מקומות כאלה, הם לא רבים
יעל הבסי:
קשישים זה באמת- - -
זאב אלקין:
לא, אני אומר, כי יש פתרונות של דיור ציבורי, הרבה פחות ממה שזה, גם רוב התור זה קשישים, אבל אני רק נותן דוגמא, שתיאורטית, קשיש שעלה לארץ ומוכן לגור במעלות בבית גיל הזהב, כבר בחודש השביעי, יכול לקבל שם דירה, עד לאחרונה, נדמה לי כבר מלאנו את כל המקומות הפנויים שם, אבל עד לאחרונה זה היה אפשרי והיו עוד מקומות מהסוג הזה ולכן אני חוזר למספרים האלה, הרי אם משרד הקליטה כבר הבין שהחודש המפתח הוא חודש שביעי, כי באמת, החל מהחודש השביעי, העולה לא מכוסה, למה להתחיל מהחודש השמיני? בסיוע? יש פה חוסר התאמה בין שני הזרועות, שלכאורה, בנויים על אותו רציונל, ממתי מדינה צריכה לעזור לעולה, מעבר לסל קליטה, בפתרון בעיית דיור נקודתית ולכן נראה לי, שכל ההיגיון אומר, שהסיוע הזה הוא צריך להיות מחודש שביעי ולא מחודש שמיני, אז, א', אני אשמח לתגובה לזה, גם ממשרד הקליטה וגם ממשרד האוצר, כי כמובן, יש לזה השלכות מסוימות, תקציביות
אהרן אוזן:
אז כמו שנאמר בדיונים הקודמים בוועדה, גם דובר על החשיבה מחדש של כל הסיוע הזה ואולי הקיצור, קיצור מחמש שנים, לתקופה יותר מצומצמת, שנתיים-שלוש, בתמורה לזה שהסיוע החודשי יוגדל, אז כל זה נמצא בבחינה, זה משהו שלא הצלחנו במסגרת, עד לתקציב, להתכנס אליו ואנחנו ממשיכים לעבוד עליו, כי הנושא של הדיור מאוד חשוב לשר והוא ער לכל הקשיים שהעולים החדשים נמצאים בו ובמסגרת הבחינה הזו, כן, החודש הזה שבו נוצר פער לעולה, בבדיקת ובתוך המשרד, ניסינו להבין מה הרציונל של זה, לא מצאנו לזה, אולי מדובר בטעות טכנית, אולי בעבר היה איזה תשלום, חלק מסל קליטה שהיה נדחה לחודש השביעי וזה נשאר, זה הושרש, אבל זה כבר לא המצב
אהרן אוזן:
 במסגרת הבחינה הכוללת, כן, מבחינתנו, מבחינת המשרד, אנחנו נרצה להתחיל את הסיוע מהחודש השביעי, כמו למשל, כשאנחנו נותנים הבטחת הכנסה לעולה חסר עבודה, אנחנו נותנים אותו מהחודש השביעי, מאותה סיבה, כי זה החודש שבו הופסק סל הקליטה
אהרן אוזן:
 אז מבחינתנו, כן, זה יהיה הכיוון וכמו שאמרת, יש לזה גם השלכות תקציביות, אפילו אם מדובר בחודש אחד, אבל זה בתוך הבחינה הכוללת של כל הסיוע הזה
זאב אלקין:
מה עמדת משרד האוצר בסוגיה הזאת?
דניאל בלנגה:
דניאל בלנגה, משרד האוצר, כמו שאריק פה אמר, דנו בזה, בעניין הזה של החודש השביעי, גם בתוך המתווה הכולל של איך אפשר לקצר את זה והעלויות, מן הסתם לתת את החודש השביעי, זה עוד חודש נוסף ויש לו עלות תקציבית, שהיא אומנם, לא מאוד משמעותית על החודש הזה, אבל היא עדיין קיימת ואנחנו מנסים לבחון את זה, במסגרת כלל המתווה החדש שאולי נלך אתו
זאב אלקין:
אבל אתם מבינים שמבחינת ההיגיון זה נכון לסדר את המערכת, כן, זה לא הגיוני לשלם בשנה חמישית ולא לשלם בחודש השביעי שזה, כמובן, אז
זאב אלקין:
 אגב, איך אתם מעריכים לוחות זמנים להגעה לסיכומים בכל הנושא הזה של שינוי במתווה של סיוע לעולים בשנים הראשונות בארץ? שזה הנושא לדיוננו
אהרן אוזן:
אנחנו הצבנו לעצמנו יעד של בערך שלושה חודשים כדי לראות איך אנחנו מצליחים להתכנס
שלומית אבינח:
ממתי אתם סופרים?
זאב אלקין:
מאישור התקציב, אני מניח
שלומית אבינח:
בספטמבר?
זאב אלקין:
לא, מאישור התקציב, לא, אישור תקציב בממשלה
זאב אלקין:
 שלומית, הממשלה חיה בתודעה שברגע שאישרה תקציב בממשלה, תקציב מאחוריה, זה שיש דיונים בכנסת היא לא מניחה שזה ישתנה, זה רק חוק ההסדרים משתנה, תקציב לא משתנה דרמטית בכנסת, חוץ מתקציבים שמראש מובנים בתוך התקציב, לצורך העברת התקציב בכנסת, גם השורה הזאת קיימת מראש, אז מבחינת הממשלה, התקציב, עוד לא מופעל, כי עוד לא אושר פורמלית, אבל חיים לפי 1/12, אבל מבחינת ההבנה מה ייקרה, ברגע שתקציב מאושר בממשלה, כל הממשלה יודעת מה יקרה, אלא אם כן יש מגה פיגוע בחוק ההסדרים בכנסת וצריך 'פלט'
זאב אלקין:
 דניאל מחייך, אני למדתי, אני בוגר אג"ת, אפשר להגיד, כן, בכל השנים האלה
זאב אלקין:
 אז לכן זה שלושה חודשים מאישור תקציב הממשלה שהיה לפני שבוע
אהרן אוזן:
שבוע בדיוק
זאב אלקין:
כן, לפני שבוע אז זה אומר, זה מביא אותנו, אם -
אהרן אוזן:
שבוע פחות יום