GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עודד פורר:
 אבל אם יש חוק שחוקק בכנסת שקובע שעולה חדש הוא 12 שנים, חוק ייצוג הולם בקרב שירות המדינה, אז אני חושב שמין הראוי כבר להיצמד להגדרה שקיימת בחוק, ולהצמיד את הנהלים אליה
עודד פורר:
 תעשו על זה בדיקה במשרד העלייה והקליטה
זאלו אדיסו:
אדוני יושב הראש, ההגדרה מתייחסת לייצוג הולם, ועולה חדש זה בעצם מי שעלה בהיותו בגיר מעל 12 שנים בישראל
עודד פורר:
כן אני יודע, אבל משרד הקליטה כשהוא נותן סיוע לעולים חדשים בגירים, הוא נותן עד עשר שנים בארץ
עודד פורר:
 אז אם כבר בחוק הגדרנו את זה 12, אז צריך להיצמד להגדרה בחוק
עודד פורר:
 זאת אומרת הנהלים צריכים ללכת אחרי החוק, ואני גם לא חושב שהם יכולים לצמצם אותו
עודד פורר:
 זאת אומרת אם היום עולה שהוא 11 שנים היה פונה ואומר, סליחה מגיע לי סיוע כי אני 11 שנים, הנוהל לא יכול לגבור על החוק
עודד פורר:
 ובסוף, כשאני מחפש הגדרה חוקית לעולה חדש, אין הגדרה אחרת, לדעתי, בחקיקה הישראלית לעולה חדש
דניאל הרשקוביץ:
אני אתאר מה שיש במצגת
קריאה:
לא עולה המצגת שלו?
דניאל הרשקוביץ:
נדבר קודם כל אם יש יעד או אין יעד
דניאל הרשקוביץ:
 אז אצל יוצאי אתיופיה קיימת החלטת ממשלה שמדברת על ייצוג של 1
דניאל הרשקוביץ:
7 מעובדי שירות המדינה מקרב יוצאי אתיופיה
דניאל הרשקוביץ:
 בקרב עולים חדשים לא נקבע יעד ייצוג
דניאל הרשקוביץ:
 כשבפועל, אנחנו מדברים על 3
דניאל הרשקוביץ:
4% באופן כללי בשירות המדינה, זה מה שקיים
דניאל הרשקוביץ:
 כלומר, הסטטוס הוא שאצל יוצאי אתיופיה קיימים 3
דניאל הרשקוביץ:
4 מקרב עובדי המדינה הם יוצאי אתיופיה, ובפועל 1
דניאל הרשקוביץ:
2 מקרב עובדי המדינה הם עולים
דניאל הרשקוביץ:
      מה שאנחנו רואים בעצם, זה שהשיעור של הייצוג לא אחיד בשתי האוכלוסיות האלה, גם במערכות שירות המדינה, גם מבחינת הדרג, דרגים זוטרים מול דרגים בכירים, וגם מבחינת הדירוגים
דניאל הרשקוביץ:
 אנחנו יודעים שיש ייצוג גבוה בדרג הכניסה ובדרג הסטודנטים, אולי נציבות שירות המדינה תתייחס לזה, ומה שאני רציתי להציג זה את עניין הדירוגים כאשר בקרב יוצאי אתיופיה אנחנו רואים שיש ייצוג מאוד גבוה בדירוג המנהלי בדירוגי הסיעוד
דניאל הרשקוביץ:
      בקרב יוצאי אתיופיה יש ייצוג גבוה בקרב הדירוג המנהלי ודירוגי הסיעוד וייצוג נמוך של רופאים וטרינרים בדירוג המהנדסים, אני מדבר על שיעור יוצאי אתיופיה בדירוגים האלה
דניאל הרשקוביץ:
 בקרב העולים, ייצוג גבוה מאוד בקרב דירוג רופאים, וטרינרים, וייצוג נמוך מאוד בדירוגים הסוציאליים, המקצועיים וכו'
דניאל הרשקוביץ:
     בעצם מה שאנחנו רואים שבשני האוכלוסיות האלה, הדירוגים מאוד שונים
דניאל הרשקוביץ:
 בשיעורים של האוכלוסיות האלה בדירוגים השונים מאוד משתנה, והוא גם שונה בין האוכלוסיות
דניאל הרשקוביץ:
 כלומר, השיעורים שלהם שונים בדירוגים שונים, במקצועות השונים
דניאל הרשקוביץ:
     שני דברים נוספים שרציתי לדבר עליהם, הוא לגבי מועמדויות וזכיות במכרזים של שירות המדינה
דניאל הרשקוביץ:
 כשאנחנו מסתכלים על התמונה הכללית, אני מתייחס למכרזים כללים, יש גם מכרזים שמיועדים רק אצל יוצאי אתיופיה לא אצל עולים ואני לא מתייחס אליהם אולי יתייחסו נציבי שירות המדינה, אבל כשאני מתייחס למכרזים כלליים שדרכם, בעצם, זה ערוץ הכניסה המרכזי לשירות המדינה, אנחנו יודעים ששיעור המועמדויות של יוצאי אתיופיה מתוך כלל המועמדויות הוא 1
דניאל הרשקוביץ:
9%, ושיעור הזכיות שלהם הוא כ-1
דניאל הרשקוביץ:
5%
דניאל הרשקוביץ:
 אז יש כאן איזשהו פער
דניאל הרשקוביץ:
 כשבפועל, אנחנו רואים שהם ניגשים קצת יותר אבל זוכים קצת פחות
דניאל הרשקוביץ:
      וכשאנחנו מסתכלים על התמונה במכרזים פומביים אצל עולים חדשים, אנחנו רואים תמונה קצת הפוכה, כלומר, יש שיעור מאוד נמוך של עולים חדשים שמציגים את המועמדות שלהם, כ-0
דניאל הרשקוביץ:
7%, אבל שיעור העולים החדשים מתוך כל הזכיות הוא 1
דניאל הרשקוביץ:
8, כלומר הסיכוי לזכות הוא גבוה יותר
דניאל הרשקוביץ:
 זה לגבי שתי האוכלוסיות האלה במכרזים הכלליים
דניאל הרשקוביץ:
     שני דברים קצרים שאני אסכם, אין לכם את השקפים, אבל לגבי השקף שמדבר על יוצאי אתיופיה לעניין המכרזים, אז הנציבות, כששאלנו, לא ידעה לתת לנו בלוחות הזמנים את המקומות בתהליך המיון שבהם יוצאי אתיופיה נופלים, וזה נושא שמעניין להכיר אם בוחנים את המדיניות שנדרשת כדי להגיע לייצוג הולם
דניאל הרשקוביץ:
     נקודה שניה, ראינו בדו"ח שיש יחידות ללא ייצוג בכלל של יוצאי אתיופיה ויותר יחידות ללא ייצוג של עולים חדשים
דניאל הרשקוביץ:
 ובשנתיים האחרונות, לפי מה שהנציבות דיווחה, לא ננקטו סנקציות כלפי משרדים ויחידות שאין בהם ייצוג
צגה מלקו:
יש נתון לגבי יחידות שאין להם ייצוג?
דניאל הרשקוביץ:
כן כן הכל בתוך הדו"ח
דניאל הרשקוביץ:
 הנתונים הם של נציבות שירות המדינה, אני רק סידרתי אותם לפי השיעור של האוכלוסיות האלה
דניאל הרשקוביץ:
 ועולה השאלה באילו צעדים הנציבות נוקטת ביחס למצב הזה? תודה רבה
עודד פורר:
השקפים פה יחולקו
עודד פורר:
 נציבות שירות המדינה, מי הדובר?
זאלו אדיסו:
בוקר טוב אדוני יושב הראש, סגנית סגה, כפי שהממ"מ הציגו את הנתונים, אנחנו בעצם רואים ייצוג גבוה של יוצאי אתיופיה בדרג הכניסה
זאלו אדיסו:
 ככל שעולים בדרגות בעצם, הייצוג יורד, וזה נתון שאנחנו מודעים אליו
זאלו אדיסו:
 יחד עם זאת, במסמכים שהעברנו ליושב ראש הוועדה בעמוד ארבע, אנחנו רואים את המגמות
זאלו אדיסו:
 המגמות הם בעליה בכל הדרגות
זאלו אדיסו:
 גם בדרג כניסה, דרג ניהול מקצועי, דרג ביניים ודרג בכיר
זאלו אדיסו:
 וזה נתון שהוא מעודד
זאלו אדיסו:
      אז כפי שאמרתי המגמות הם בעליה, וזה נתון שמבחינתו מעודד
זאלו אדיסו:
 אנחנו מודעים לעובדה שיש כשל במעברים בין דרגות, כשבעצם דרג הכניסה הוא בייצוג יתר לעומת שאר הדרגים
זאלו אדיסו:
 אני גם חייבת לציין שבעצם ההיצע הוא פחות ככל שעולים בדרגות, ככל שעולים בדרגות יש פחות משרות ומן הסתם גם הזכייה היא בהתאם, אבל אנחנו מודעים לעובדה שיש כשל במעברים
זאלו אדיסו:
      יש שקף שמציג את הנתונים בחלוקה למדרגי שירות המדינה מול מערכת הבריאות כשבעצם מערכת הבריאות, גם לגבי העולים החדשים וגם לגבי יוצאי אתיופיה מעלים לנו את הנתונים באופן מובהק
זאלו אדיסו:
 העבודה שלנו היא, כפי שאמרתי, על המעברים, להבין מה הכשל במעבר בין דרג כניסה לדרג ביניים ומביניים לבכיר
זאלו אדיסו:
 כשבמערכת הבריאות אין בכלל ייצוג בדרג הבכיר, לעומת שירות המדינה שיש שם ייצוג נמוך, אבל עדיין יש ייצוג
זאלו אדיסו:
     אנחנו אגף בכיר לתכנון אסטרטגי ומדיניות בנציבות, ואגף כיוון תעסוקתי עברו שינויים ועיבוי של צוות האגף
זאלו אדיסו:
 כשהאסטרטגיה היא בעצם, להתמקד בייצוג איכותי ולא בייצוג כמותי, לא בספירת ראשים אלא באמת לבוא ולדאוג לייצוג בדרגי הביניים והבכיר, שאלו בעצם האנשים שמקבלים החלטות וקובעים מדיניות
זאלו אדיסו:
 זה לא פשוט, שירות המדינה הוא תהליכי והדברים לוקחים זמן
זאלו אדיסו:
 אבל זו התוכנית שלנו, להתמקד בחסמים, במעבר בין דרגות, ולדאוג לייצוג איכותי ולא כמותי, וזו אסטרטגיה שלנו
זאלו אדיסו:
      בכל משרד יש ממונה גיוון שהתפקיד שלו להעלות את כל נושא הגיוון, גם ברמה של האקלים הארגוני וגם ברמה של גיוס ושימור עובדים, כמובן גם קידום
זאלו אדיסו:
 הדוח של הממ"מ דיבר על היחידות שעומדות ולא עומדות ביעדי הייצוג של יוצאי אתיופיה, מתוך 102 יחידות, 12 יחידות לא עומדות ביעדי הייצוג, כשבעצם הרוב עומדות ואנחנו, כמובן, מתכננים להדק את הבקרה לגבי יחידות שלא עומדות באחוזי הייצוג
עודד פורר:
מהם היעדים שלכם של אחוזי הייצוג?
זאלו אדיסו:
ליוצאי אתיופיה, אחוזי הייצוג הם 1
זאלו אדיסו:
7 כשבפועל אחוז הייצוג הוא 3
זאלו אדיסו:
4
עודד פורר:
עולים חדשים מה היעד?
זאלו אדיסו:
לעולים חדשים לא נקבע יעד
זאלו אדיסו:
 יש לנו את הצעת המחליטים, שבעצם באה לקבוע יעד ייצוג לאוכלוסיית העולים החדשים
עודד פורר:
מה היעד שייקבע שם בהצעת מחליטים?
זאלו אדיסו:
הצענו יעד, אבל זה יעד שהוא תלוי בהסכמה של הממשלה
עודד פורר:
איפה הצעת המחליטים הזאת עומדת?
זאלו אדיסו:
הצעת המחליטים היא בשלב של הטמעה של ההערות של השותפים החיצוניים
זאלו אדיסו:
 כשהשותף העיקרי הוא משרד העלייה והקליטה
עודד פורר:
מי מקדם? מי השר המגיש? שר העלייה והקליטה של הצעת המחליטים?
זאלו אדיסו:
ראש הממשלה
עודד פורר:
 קלאודיה, בעצם, סיוע שנותן תעסוקה לעולים חדשים, נניח כדי להשתלב בשירות המדינה, הכנות או כל מיני
עודד פורר:
 יש הכנות?
קלאודיה כץ:
כן כן
עודד פורר:
זה לעולים עד עשר שנים?
קלאודיה כץ:
עולי אתיופיה עד 15
עודד פורר:
אז תבינו את האבסורד
עודד פורר:
 בשירות המדינה יש ייצוג הולם לעולים חדשים, ועולה חדש מוגדר 12 שנים
עודד פורר:
 את נותנת את הסיוע עד עשר שנים, לכן הפניה שלי, לפני שאת היית אני גם אומר זה משהו למשרד הקליטה, צריך לשנות את כל הנהלים ל-12 שנים
עודד פורר:
 מכיוון שבחקיקה מופיע 12 שנים, צריך להיצמד לחקיקה ולהתאים בהתאם לזה את כל הנהלים של משרד העלייה והקליטה
עודד פורר:
 כי עשר השנים נקבעו עד כמה שאני זוכר, בנהלים, הם לא קבועים בחוק
קלאודיה כץ:
הם קודמו על ידך, בזמנו היה שלוש אחר כך חמש ואחר כך שבע ואחר כך עשר
עודד פורר:
בסדר, אני רק אומר, זה לא קבוע בחוק אבל זה קבוע בנוהל נכון?
קלאודיה כץ:
הגדרנו את זה באיזשהו תקנון
עודד פורר:
לדעתי בנוהל
עודד פורר:
 אבל אם זה מופיע בחוק, צריך לייצר איזושהי אחידות
קלאודיה כץ:
אתה הסדרת את זה באיזשהם תקנות דרך הכנסת, לא בנוהל בלבד
עודד פורר:
לא שאני זוכר
עודד פורר:
 דבר נוסף, תראו, יש איזשהו לו"ז להצעת מחליטים הזאת? תראו, אני מסתכל על הנתונים, הגיעו בעשור האחרון, אם אני לוקח 12 שנים אחורה, סדר גודל של 350,000 עולים, בחשבון שאני עשיתי מהזיכרון, יכול להיות להערכתי אפילו אולי קצת יותר
עודד פורר:
 350,000 עולים מ-9 מיליון וקצת אזרחים, אנחנו קרובים לארבע אחוז
עודד פורר:
 זה נתון שהוא נכון לקבוע כייצוג הולם
עודד פורר:
      כשאני מסתכל היום על המצב בשירות המדינה, בכלל שירות המדינה, ייצוג כללי של עולים חדשים, אנחנו נמצאים על 1
עודד פורר:
2%
עודד פורר:
 זאת אומרת בנתונים הטובים, בדרג ניהולי מקצועי במערכת הבריאות הממשלתית, אנחנו ב-3
עודד פורר:
5%
עודד פורר:
 זאת אומרת אנחנו ממש ממש לא קרובים בהיבט הזה של עולים חדשים
עודד פורר:
     מה שאני רואה מהנתונים אלו שתי בעיות, אחת בקרב יוצאי אתיופיה, שהייצוג ההולם הוא בדירוג המנהלי ודירוג הכניסה, באופן גורף, ופחות בתחומים האחרים
עודד פורר:
 ובייצוג הכללי של עולים חדשים שאנחנו רחוקים מהיעד
עודד פורר:
 מה אתם מתכננים לעשות בעניין?
זאלו אדיסו:
כפי שאמרתי, יש את הצעת המחליטים שהיא בעצם באה לקבוע יעד ייצוג לעולים החדשים
זאלו אדיסו:
 יחד עם זאת, אני רוצה לציין שאוכלוסיית העולים החדשים כן זכאים להעדפה מתקנת במכרזים
זאלו אדיסו:
 אין לנו אפשרות להוציא מכרזים ייעודיים, בגלל שאין יעד ייצוג אבל הם כן זכאים להעדפה מתקנת, ובמסגרת הצעת המחליטים ייקבע יעד ייצוג, ומול משרד העלייה והקליטה אנחנו נבנה אסטרטגיה באמת על מנת להעלות את אחוז הייצוג של העולים החדשים, כשבעצם זה מתייחס גם לכל החסמים שדיברנו עליהם
עודד פורר:
זאת אומרת שאם לא היינו מקיימים את הדיון, לא הייתם בונים אסטרטגיה כזאת?
זאלו אדיסו:
לא, יש לנו אסטרטגיה
זאלו אדיסו:
 זאת אומרת הצעת המחליטים היא בעצם באה לתת כלים לכלל האוכלוסיות, וביניהם קביעת אחוז ייצוג לאוכלוסיית העולים החדשים, ואנחנו בשיח ובדיונים מול משרד העלייה והקליטה
עודד פורר:
מהם לוחות הזמנים להצעת המחליטים הזאת? תראו, אני מניח שהיא כבר רצה, לדעתי, כמה ממשלות, הצעת המחליטים הזאת, נכון?
זאלו אדיסו:
הצעת המחליטים, לפי מה שאני מבינה, רצה כבר מספר שנים
זאלו אדיסו:
 גם דורי וגם אני חדשות בתפקיד, אבל זה מונח על שולחננו, קיבלנו התייחסויות מהשותפים, כפי שאמרתי
זאלו אדיסו:
 אנחנו נטמיע את ההערות ונעביר לממשלה
זאלו אדיסו:
 כמה זמן ייקח עד שההצעה תעלה? זה כבר תלוי בממשלה
זאלו אדיסו:
 אבל מבחינתנו, אנחנו ממש בשבועות הקרובים מעבירים את ההצעה לאישור הממשלה
צגה מלקו:
אדוני יושב הראש, יש לי שאלה
צגה מלקו:
 לגבי העולים, אחד הדברים אם אני זוכרת, היה לגבי מכרז, האם יש הכנה? קורס הכנה? יש קורס הכנה לעולים?
עודד פורר:
זה משרד הקליטה
צגה מלקו:
כן כן, בדיוק
קלאודיה כץ:
אנחנו מעמידים לעולים באמצעות ואוצ'ר באופן פרטני הכנה למבחני מיון
קלאודיה כץ:
 כמובן שהתקציב היום לא מדהים אבל כן, בהחלט יש
צגה מלקו:
מה התקציב?
קלאודיה כץ:
התקציב עוד איננו
קלאודיה כץ:
 כשיהיה אז
צגה מלקו:
רוב הזמן אני שומעת את המכשול הזה, אין מספיק הכנה
קלאודיה כץ:
ההכנה קיימת, ההכנה היא פרטנית בכל המכונים
צגה מלקו:
מה זה פרטני? בן אדם הולך ולומד לבד?
קלאודיה כץ:
לא לא
צגה מלקו:
אז משרד הקליטה נותן מימון או מה?
קלאודיה כץ:
אנחנו מממנים הכנה במכונים מתמחים
קלאודיה כץ:
 למשל, אם אני הולכת להתמודד במכרז שהוא בתחום עריכת דין אז אני אפנה למכון נועם
קלאודיה כץ:
 ואם אני אלך למכרז שמתמחה ברפואה, אני אלך לפילאר
קלאודיה כץ:
 אנחנו גם מסבירים את זה לעולים
קלאודיה כץ:
 יש את הקורסים האלה נמצאים במערכת עולים, הם נמצאים גם באתר שלנו
קלאודיה כץ:
 עולים יכולים לקבל עד 7,000 שקלים החזר על לימוד כזה
קלאודיה כץ:
      זו לא הבעיה, הבעיה היא הזמנים של מתי אפשר להגיש את כל המסמכים
קלאודיה כץ:
 יש איזושהי הסכמה בעל פה בינינו לבין הנציגות, הרי לעולים אין שקילת תארים, גם כשהתחלתי לעבוד בממשלה, הופתעתי שאני צריכה את הנייר הזה
קלאודיה כץ:
 הייתי עם רישיון מהנדסת אבל אין לי נייר שקילת תארים, למה אני צריכה את זה? אתה צריך להגיש את זה עד מתישהו
קלאודיה כץ:
 הנציבות עשו דבר חשוב ואמרו אנחנו נמתין קצת לעולים, אבל הקצת הזה הוא לא מוכרז בריש גלי, ואז הרבה מאוד עולים יודעים שזה צריך, והרבה לא ניגשים בכלל
עודד פורר:
ואז הם לא ניגשים?
שלומית אבינח:
זה בכלל משרד החינוך
קלאודיה כץ:
נכון, וזה לוקח זמן
קלאודיה כץ:
 והחלק שיודעים אז אומרים ניתן להם ניתן לך חמישה ימים, עשרה ימים, ואני מקבלת המון פניות ואני פונה למשרד החינוך והם כן עוזרים לנו
קלאודיה כץ:
 אתם הסדרתם את זה בזה שאתם מרשים לאנשים להגיש ליום הוועדה
קלאודיה כץ:
 עולים לא מבינים את זה, תגידו ניתן חודש, תגידו את זה במספרי ימים, לנו זה יוקל, לעולים זה יוקל, כי הם לא יודעים מתי יום הוועדה, אם יש להם יומיים או כמה זמן מבחנים
קלאודיה כץ:
 מי שנמצא בזה הוא מבין, ועדיין זה מקשה
קלאודיה כץ:
 אם אפשר לקבוע את זה שנותנים חודש אז זה ייתן לנו זמן
עודד פורר:
ורד, ואחריך עורך הדין שטרסברג
ורד אבוטבול שהם:
אז אני אתייחס רגע באופן הרחב יותר, ואחר כך נדבר פרטנית לזה
ורד אבוטבול שהם:
 בסופו של דבר, נציבות שירות המדינה רואה ערך מאוד גבוה לשלב אנשים שנמנים על אוכלוסיות הגיוון, 15א' לחוק, מעבר רגע לפן החקיקתי
ורד אבוטבול שהם:
 ולכן נעשים הרבה מאוד תהליכים בתוך תהליך הגיוס כדי לייצר את ההתאמות
ורד אבוטבול שהם:
 נכון שהיום לעולים מאחר וגם אין יעד, אין משרות גם שהן מיועדות, ולכן ככל שאתה נמצא תחת משרד אחד שהוא סגור אל אותה אוכלוסייה, הגמישות שלך הרבה יותר רחבה
ורד אבוטבול שהם:
 כלומר, אם כולם הם עולים, אז הרבה יותר קל לך לבוא ולהגדיר לכולכם ניתן חודש, ואז תשלימו את ההליך של השלמת המסמכים
ורד אבוטבול שהם:
 אבל בסוף גם כשאנחנו גם צריכים לנהל את המכרזים בלוחות זמנים עם יעילות ולהמשיך את הרציפות התפקודית, אז אי אפשר להמשיך את זה עד אין סוף מבחינת ההשלמות, כן נותנים לעולים את ההשלמה עד 48 שעות קודם לוועדת הבוחנים, שלעיתיים זה אורך גם חודשיים ימים, כי השלב של תהליכי המיון אורכים זמן
ורד אבוטבול שהם:
     כשבתוך זה, כשיש פניות של עולים אלינו דרך מרכז השירות, אנחנו באופן אקטיבי פונים מול משרד החינוך
ורד אבוטבול שהם:
 בסוף הפרוגרטיבה היא גם לא שלנו, אנחנו לא יכולים לאשר מועמד כזה או אחר על בסיס מה שהוא למד, ובסופו של דבר אם זה בעולמות של ההנדסה זה דרך היחידה להסדרת מקצועות במשרד העבודה, ואם זה השכלות אחרות זה דרך משרד החינוך
ורד אבוטבול שהם:
 אבל בהחלט אנחנו מייצרים את הממשקים האלו ואנחנו מסייעים לאותם עולים בצורה הרבה יותר מהירה, לא בצינורות המקובלים, לקבל את זה בצורה הרבה יותר מהירה ממה שהם היו פונים באופן עצמאי כדי באמת לאפשר להם להגיע לתוך הוועדה
ורד אבוטבול שהם:
     אני רוצה להתייחס למה שנאמר פה בעניין האפשרות שלהם וההגעה שלהם בסוף לוועדות
ורד אבוטבול שהם:
 אז חשוב לציין שבתוך התהליך עצמו מופעלים הרבה מאוד מנגנונים
ורד אבוטבול שהם:
 כלומר, בשלב הראשון, אם יהיה זמן נתייחס לזה בהמשך, יש המון פעולות אקטיביות כדי רגע להנגיש את המידע ולייצר את השיח הזה דרך מרכזי הכוון ועמותות כאלה ואחרות שאנחנו פונם אליהם בצורה אקטיבית
ורד אבוטבול שהם:
 אבל בתוך התהליך עצמו בכל אחד מהמכרזים עולה מעל לקו החתך שנקבע מועמד אחד, או תלוי כמות משרות, שהוא מתחת לקו החתך שנקבע, שהוא נמנה לאותה אוכלוסיית גיוון, ובחלק מהמקרים אנחנו גם מורידים מעל לקו הסף המינימלי
ורד אבוטבול שהם:
     כלומר אם יש מכרז, לדוגמה, שקו החתך בו נקבע חמש, ומתחת לחמש יש לי מועמד עם 4
ורד אבוטבול שהם:
5 שהוא אתיופי ועם 4
ורד אבוטבול שהם:
3 שהוא עולה חדש וכו' לגבי אוכלוסיות האחרות, אז מכל אחת מהקבוצות האלה עולה מועמד נוסף, ואחר כך בתוך ועדת הבוחנים גם שם מופעלים מנגנונים של העדפה מתקנת, ובתוך הנתונים אנחנו רואים שאם אנחנו לוקחים נכון שכמות המועמדויות שלהם יחסית נמוכה, אבל מרגע שהם - - -
שלומית אבינח:
למה את חושבת שזה נמוך?
ורד אבוטבול שהם:
כי יש הרבה מאוד חסמים של האוכלוסיות האלה ברגע להגיש לתוך שירות המדינה
ורד אבוטבול שהם:
 אנחנו עושים הרבה מאוד תהליכים, אני חושבת שזה הרבה מעבר לעכשיו להתחיל לפרט את זה כאן, אבל כשהם מגיעים, אנחנו רואים שבאחוזים, ביחס לאוכלוסייה הכללית, הם גם עוברים יותר את קווי החתך במיונים
ורד אבוטבול שהם:
     ולגבי עולים אגב, אנחנו רואים שאחוז הבחירה שלהם, לא אצל האתיופים אבל אצל העולים זה אפילו גבוה מהאוכלוסייה הכללית
ורד אבוטבול שהם:
 אז זו ככה סקירה מאוד ראשונית
עודד פורר:
 עו"ד שטראסברג
עודד פורר:
 רצית?
ציקי שטרסברג דיל:
שלום אדוני יושב הראש, מהיחידה לתיאום המאבק בגזענות
ציקי שטרסברג דיל:
 אני רק רוצה להגיד לפני שאני מתחילה עם הנתונים שלנו, כשאנחנו מסתכלים ורואים באמת את המועמדים שנמצאים בדרגות כניסה, ולא בדרגות ניהול ובוודאי לא בדרגות בכירות, אז חשוב לנו להבין, אחת ההמלצות בדוח פלמור שהוגשה לממשלה, ואושרה בהחלטת ממשלה, הייתה להקים מאגר אקדמאים יוצאי אתיופיה בנציבות שירות המדינה, שאפשר יהיה לפנות למאגר הזה כדי להציע מועמדויות לתפקידי ניהול ותפקידים בכירים בקרב יוצאי אתיופיה, ולצערנו זה לא יושם
ציקי שטרסברג דיל:
      אז ככל שיותר נבין אילו צעדים אופרטיביים אפשר לעשות כדי לקדם ולראות אופק ניהולי בתפקידים בכירים של יוצאי אתיופיה בשירות המדינה, ההנחה שלנו היא שככל שבאמת אנחנו רואים פער בין המשרות התחיליות לבין תפקידים בכירים, נוצר סטריאוטיפ של קשר ישיר בין גזענות לאפליה בתעסוקה
ציקי שטרסברג דיל:
 התחושה הזו של נחיתות של מועמדים עצמם, התפיסה גם של הנהלות המשרדים וגם של הקולגות של אותם מועמדים למשרות האלה, יוצר תחושה של אפליה ונבדלות
ציקי שטרסברג דיל:
      אני יכולה לספר על דוגמה של תלונה שהגיעה ליחידה, של עובדת שעבדה כרכזת בדירוג מנהלי, עבדה מצוין, הייתה עובדת מצוינת ממוצא אתיופי, ו-once היא ניסתה להגיש מועמדות לתפקיד ניהולי באותו משרד, על אף שהיא קיבלה את הציון הגבוה ביותר בוועדה היא לא נבחרה, וכשאנחנו התערבנו ועירבנו את נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה ואת נציבות שירות המדינה, פסלו את המכרז פיזרו את הוועדה, ובמכרז חדש שהגישו - - -
ורד אבוטבול שהם:
אי אפשר להסיק מהמקרה הפרטני הזה בכלל
עודד פורר:
אנחנו לא ניקח מקרה פרטני, ברור
ציקי שטרסברג דיל:
לא ניקח מקרה פרטני, אבל 12% מהתלונות שהוגשו ב-2021 ליחידה, עניינן אפליה בתעסוקה, וחלק מזה גם קשור במיקרו אגרסיות שחווים יוצאי אתיופיה ועולים חדשים
ציקי שטרסברג דיל:
 ואנחנו גם בקשר ישיר עם הנהלות המשרדים כדי לחבר אותם לתהליך, כדי לבדוק גם עם הנהלות המשרדים איך אפשר לצבוע, אולי משרות, גם לתפקידים בכירים, כי בסוף הקשר הוא ישיר והתחושה היא תחושה של נחיתות
צגה מלקו:
אני רוצה משפט אחד לגבי ועדת פלמור
צגה מלקו:
 אני הייתי חברה בוועדה, המלצנו, לצערנו רוב ההמלצות לא יושמו
צגה מלקו:
 אני חושבת שמי שהיה צריך ליישם אותו, אם אני לא טועה, במשרד רוה"מ יש יחידה שנקראת דרך חדשה
עודד פורר:
תכף קסאי תתייחס
עודד פורר:
 קלאודיה בבקשה
קלאודיה כץ:
אני רק רוצה לבקש, לגבי זה שעולים לא מגישים ולמה הם לא מגישים, וזה חסם מאוד רציני
קלאודיה כץ:
 אני יודעת שנעשו לא מעט מאמצים בנציבות ואז זה נשאר באיזשהו רצון טוב של מגייסת כזאת או אחרת
קלאודיה כץ:
 אחת נותנת חמישה ימים להשלים מסמכים, השנייה 48
קלאודיה כץ:
 אם אפשר להוציא איזה נוהל פנימי שעולים חדשים יכולים לקבלת 30 ימים? אני פונה המון למשרד החינוך, הם עוזרים לנו, אבל מעטים מן העולים שמנסים להתמודד עם זה אפילו
עודד פורר:
קלאודיה, משרד העלייה והקליטה, כל מכרז פומבי שמפרסמת הנציבות, יש מניעה שבמרחבים ויועצי הקליטה לא יציעו את זה?
קלאודיה כץ:
מציעים, ואז אין לך את המסמך הנדרש, ואז יש את העניין של השלמה
קלאודיה כץ:
 אנחנו מציעים גם מרכזי תעסוקה
עודד פורר:
ואין נוהל קבוע שיודעים שעד 48 שעות?
קלאודיה כץ:
48 שעות זה, אתה יודע, גם חמישה ימים
קלאודיה כץ:
 אני צריכה חודש
ורד אבוטבול שהם:
קלאודיה, זה נוהל שמפורסם - - -
קלאודיה כץ:
אני צריכה חודש
עודד פורר:
חודש יש לך
קלאודיה כץ:
פה כתוב עד יום הוועדה
קלאודיה כץ:
 אבל מבחינת עולה צריך לנקוב
עודד פורר:
את זה אף אחד לא ינקוב לך
עודד פורר:
 אבל אני לא מכיר ועדת בוחנים שמתכנסת חודש אחרי שנסגר המכרז, בואי
עודד פורר:
 עד ההגשה
עודד פורר:
 אחרי ההגשה, הלוואי שזה היה, הלוואי שהיינו בלו"ז של חודש
עודד פורר:
 הנה אני אומר לך, חודש יש להם, בחייך
עודד פורר:
 מתי? תנו לי דוגמה של ועדת בוחנים אחת שהתכנסה חודש אחרי שנסגר המכרז
ורד אבוטבול שהם:
זה רק בפנימיים, אבל אז הם כבר עובדים מתוך המשרד
עודד פורר:
פנימיים זו לא בעיה
עודד פורר:
 חיצוניים
קלאודיה כץ:
פנימיים זו לא בעיה
קלאודיה כץ:
 אז אנחנו נכתוב אצלנו שיש לכם חודש לעשות את ההשלמה
עודד פורר:
יועצי הקליטה בסוף יושבים מולם, אומרים להם יש לכם לפחות חודש, קחו את הזמן שלכם
ורד אבוטבול שהם:
אבל אם יורשה לי, אני רוצה לתת דווקא דוגמה לתהליך שנעשה עכשיו בימים האלה, אני אעשה את זה מאוד קצר
ורד אבוטבול שהם:
 בשיתוף של משרד הקליטה ביחד עם המרכז למיפוי ישראל ואיתנו
ורד אבוטבול שהם:
 ביום שבאמת חשפו לעולים לאוקראינה את כל המשרות בכלל במדינה - -
קלאודיה כץ:
את זה עשינו אנחנו
ורד אבוטבול שהם:
אז היה שם תהליך שמפ"י הגיעו, ומפ"י הנגישו את המשרות שהוצעו מבחינת המשרד
ורד אבוטבול שהם:
 הם תרגמו את זה לשפה הרוסית, הם הביאו דוברי שפה, הם עזרו להם אונליין להגיש מועמדות
קלאודיה כץ:
זו יוזמה משותפת שלנו, שלי, זו פניה שלי למפ"י וזו יוזמה שלנו
ורד אבוטבול שהם:
אני אומרת, בסוף יש תהליכים ויש שילוב זרועות מול יחידות, אני יכולה להגיד שמפ"י היום עושה קורס לאותם עולים שלא מדברים בכלל את השפה ונקלטו
ורד אבוטבול שהם:
 בוועדת הבוחנים הביאו מתורגמנים, כלומר בסופו של דבר כשיש גם נכוחות של המשרד, במכרז הספציפי הזה נקלטו ששה מהנדסים, ומאוד קשה לנו לגייס מהנדסים לשירות המדינה
קלאודיה כץ:
היה מאוד קשה לגייס מהנדסים, ואנחנו יזמנו את הפניה הזאת ביחד
קלאודיה כץ:
בסוף כשעושים שילוב זרועות של כולם, וזו בסוף המטרה, אפשר לעשות הרבה מאוד תהליכים
עודד פורר:
 קסאי
עודד פורר:
 ואחר כך אסתר בלום
קסאי דמוזה פרנזמן:
היי, שלום, בוקר טוב
קסאי דמוזה פרנזמן:
 קודם כל, אנחנו, בתוכנית הממשלתית לשילוב יוצאי אתיופיה, יש התייחסות, כמובן, לייצוג הולם, זה במסגרת החלטת ממשלה שהסתיימה ב-2019
קסאי דמוזה פרנזמן:
 בעצם מה שזאלה ודורי דיברו עכשיו לגבי החלטה חדשה, היא למעשה ממשיכה, אמנם לא אנחנו אלה שמקדמים אותה כי בסוף אנחנו רוצים לייצר מצב שכל אחד מהיחידות ייקח את האחריות ואת הסמכות לגבי המשך הייצוג, אז באמת עד 2019 הייתה תוכנית שבמסגרתה נקלטו 50 אקדמאים יוצאי אתיופיה וגם 20 סטודנטים שהשתלבו במשרות בשירות הציבורי
קסאי דמוזה פרנזמן:
      המיקוד שלנו כרגע, וזו גם ההתייחסות שלנו כשציינו עכשיו את עניין האסטרטגיה שבאמת תבוא לידי ביטוי בהחלטת הממשלה, המיקוד שאנחנו מבקשות במטה להביא לידי ביטוי זה באמת את העניין של לייצר עתודה מסודרת
קסאי דמוזה פרנזמן:
 כי בסוף כמו שציינת בעצמך, יש את ענין דרג הכניסה ודרג זוטר יותר ששם יש ייצוג הרבה יותר גבוה, והמעבר, למעשה, לביניים ולבכיר יושב שם
קסאי דמוזה פרנזמן:
      איך אנחנו מייצרים סוג של מסלול תעסוקה, או אופק קריירה הרבה יותר מגובש, להכניס כמה שיותר אנשים, לא הייתי אומרת תוכנית אבל סוג של תהליכי אסטרטגיה שייצרו אופק אצלם, וישלבו אותם בתפקידים בכירים יותר? אבל, שוב, הכל מתוך נקודת הנחה שבסוף הם יגיעו גם לסגל הבכיר
קסאי דמוזה פרנזמן:
 יש לנו, כמובן, את העבודה שנעשתה גם במדרשה של נציבות שירות המדינה שכפופה לנציבות שירות המדינה
קסאי דמוזה פרנזמן:
      אני מניחה שהדגש העיקרי שהייתי רוצה לתת כאן זה באמת את העבודה שאנחנו עושים בנושא צמצום הטיות שדיברנו על זה בוועדה בנושא של גזענות, גזענות כלפי עולים חודשים, ששם אנחנו רוצים לראות, ואלו גם ההערות שנתנו בגיבוש האסטרטגיה, על איך אנחנו מצמצמים באמת את ההטיות שיש לבוחנים בוועדות במשרדי הממשלה לקראת מכרזים, ולראות איך נעשית עבודה מעמיקה איתם כדי לייצר באמת הזדמנות שווה לכל אחד מהמועמדים
קסאי דמוזה פרנזמן:
 זה ממש בגדול
צגה מלקו:
כשמדובר על יוצאי אתיופיה, ברובו זה לא עולים חדשים
עודד פורר:
לא, יש התייחסות ליוצאי אתיופיה, ויש התייחסות לעולים חדשים
דבורה שארף:
כבוד יושב הראש אני יכולה לדייק את הדברים שקסאי אמרה? לסגור את התמונה? חשוב לציין שהצעת המחליטים שאנחנו מדברות עליה, זו הצעה שכוללת את כלל אוכלוסיות הגיוון, לא רק את יוצאי אתיופיה ולא רק עולים חדשים
דבורה שארף:
 אנחנו מתייחסים שם לכלל האוכלוסיות מתוך תפיסה מקצועית שנציבות שירות המדינה אחראית על הייצוג שלה
עודד פורר:
אנחנו נמצאים במצב שבו ליוצאי אתיופיה יש יעד לייצוג הולם
עודד פורר:
 עולים חדשים הם מופיעים בחוק, אבל אין יעד
דבורה שארף:
נכון
דבורה שארף:
 רק עוד נקודה אחת שחשוב לציין, שהחסמים שצפים פה, צריך לעשות הפרדה בין הטיפול שלנו בעולים חדשים שנתקלים בהרבה חסמי כניסה כבר בכניסה לשירות, שרובם חסמים אובייקטיבים של שפה, של בירוקרטיה של מסמכים, אפילו של תזמון מתי הם יכולים להגיש, דיברנו על זה בישיבה הראשונה בנושא מבחינת ההחזקה שלהם בתעודת זהות, לבין יוצאי אתיופיה שהמיקוד שלנו הוא באמת במעברים שלהם בתוך הממשלה, וזה דורש כלים אחרים לגמרי
עודד פורר:
 אסתר בלום, ואחריה גנט
נילי בן משה:
אני אשמח גם להתייחס לעניין המעבר
עודד פורר:
בבקשה אסתר
עודד פורר:
 רק מה שמך?
נילי בן משה:
שמי נילי
אסתר בלום:
תודה רבה על הדיון החוזר
אסתר בלום:
 שוב, אנחנו מדברים באמת על נתונים מטרידים לגבי כלל העולים, כאשר אם אנחנו מורידים מהנתונים האלה את האחיות, הרופאים, המהנדסים, כלומר מקצועות ייעודיים מאוד, למה אנחנו מגיעים? ל-0
אסתר בלום:
0001? כמה אנשים תכלס יש בנש"מ? הכניסה באמת שמורה היטב? באמת
אסתר בלום:
 כל פעם חסמי הכניסה הם איומים, זאת אמרת אם אנחנו רוצים להיכנס ולהגיש מועמדות אין לנו שום אפשרות לדעת מה הזכאות של העולה לקבל את כל מה שאנחנו מדברים עליו פה
אסתר בלום:
 איפה? אני שאלתי כי בעצם אכן משרד הקליטה מציע קורס
אסתר בלום:
 מתי אפשר לעשות את הקורס הזה אם אני רוצה להגיש את המועמדות שלי? מתי?
קריאה:
כל יום
אסתר בלום:
כל יום? אם אני יודעת שמלכתחילה אני רוצה להגיש מועמדות, האם אני יכולה לגשת לקבל את הקורס הזה?
קלאודיה כץ:
כן, זה ואוצ'ר, זה פתוח
אסתר בלום:
כן? כל אחד יכול לבוא ולהגיד אני בחוץ לארץ עבדתי בשירות המדינה, גם כאן אני רוצה ואני זכאי?
קלאודיה כץ:
כן כן, הוא לא צריך להגיד הוא רק צריך לבחור תחום ולהתאים לו באמת מכון שמתאים לו
אסתר בלום:
כן, כמובן
אסתר בלום:
 טוב לדעת, אני רק רוצה לציין שבזכות החלטה 2225 כן יש שיפור לאלה שבעצם צריכים תוך כדי לקבל את ההכרה של התואר, כי משרד החינוך כן נכנס לתמונה ומזרז תהליכים ועושה את זה צ'יק צ'ק וזה נהדר
אסתר בלום:
 ושוב, לגבי הליכי המיון עצמם, אכן אנחנו שומעים שיש התאמות למיניהם, העולים לא יודעים את זה, אני צריכה כל הזמן להתערב מול הנש"מ ולבקש עזרה גם ממשרד הקליטה להתערב, כדי שיבואו ויצילו את אותו בן אדם לסיים את התהליך
אסתר בלום:
 זה בלתי אפשרי לעבוד בצורה כזאת
אסתר בלום:
 האנשים לא יודעים את הזכויות שלהם