GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פנינה תמנו:
 כי לצערי, עד הרצח של יואל לא נעשה
פנינה תמנו:
 צריך גם לומר את האמת
פנינה תמנו:
 לצערי
פנינה תמנו:
 בהצלחה, עדן
עודד פורר:
תודה רבה, נציג של קריית שמונה, מיכאל יעקובי
חילי טרופר:
עודד, משהו על תעסוקה, יש פה מישהו?
עודד פורר:
אין פה משהו על תעסוקה
פנינה תמנו:
אבל משרד הקליטה צריך ללוות בעניין של תעסוקה
עודד פורר:
אני חייבת לומר משהו בהיבט של משרד הקליטה, פנינה, את מכירה את ה כמעט כמוני
עודד פורר:
 אגב קיבלתי תשובה בינתיים משרי, לגבי נושא ההשכלה הגבוהה, אני אזכיר שבדרך החדשה, אנחנו בעצם הורדנו את התנאים העודפים שהיו ליוצאי אתיופיה, והעברנו את כל התנאים האלה למל"ג, במסגרת קידום השילוב, מה שנקרא
פנינה תמנו:
לא, עשינו עד 15 מלגה לסטודנטים, מעל 15 שנים, המל"ג
עודד פורר:
זה מה שהיה לפניכן
עודד פורר:
 אני חושב, שדווקא בגלל שמדובר בקהילה כל כך קטנה, זה לא משהו שהמל"ג יכול לטפל פה
עודד פורר:
 15 שנים, במקרה הזה, זה לא מספיק
עודד פורר:
 החבר'ה הצעירים שעלו לכאן כילדים, חבל - - -
פנינה תמנו:
כן, אבל עודד, אתה יודע, דיון קודם אנחנו דנו בשילובם של יהודי אתיופיה, דיברנו על שילובים של האקדמאים ואני אומרת לך, שבסוף אם לא תהיה פה תוכנית, וזה לאוזני משרד הקליטה, תכנית ליווי צמודה, ומשרד הקליטה יודע לעשות את זה ואתה יודע שהם יודעים לעשות את זה
פנינה תמנו:
 תכנית השמה עם החלטת ממשלה
פנינה תמנו:
 אתה יודע מה? אפילו בלי החלטת ממשלה, נגיד ואנחנו לא נחכה, יש להם את כל הכלים, מחר בבוקר לעשות מיפוי של התעסוקה של בני המנשה, לקחת אותם יד ביד כולל ליווי והכשרה, ואם צריך יותר עברית אז לתת יותר עברית
פנינה תמנו:
 יש גם את הוואוצ'רים ויש את המכונים
פנינה תמנו:
 פתחנו את הסיפור של העברית, ואני חושבת שזה מפתח
עודד פורר:
יש את כל הכלים
פנינה תמנו:
יש את כל הכלים
פנינה תמנו:
 רק צריך להחלטי שאתם עושים את זה יחד איתם
פנינה תמנו:
 הסיפור של העברית והתעסוקה, הוא סופר קריטי
עודד פורר:
תודה, אני רוצה לשמוע את ראש עיריית שמונה כדי להבין
עודד פורר:
 כתב לי מוטי יוגב, הוא העביר לי את השכר שנותנים, ולכן הוא עזב משום שלא היה יכול לפרנס במשכורת של 3,200
עודד פורר:
 את זה שלח ראש העיקר למוטי
פנינה תמנו:
מה זה
פנינה תמנו:
 זו תגובה של פקיד קטן, לא תגובה של ראש עיר
עודד פורר:
רגע, רגע
עודד פורר:
 יש פה נציג את העירייה, מיכאל יעקובי, איתנו בזום
עודד פורר:
 אני רוצה לשמוע את ההתייחסות של עיריית קריית שמונה לגבי הנושא הזה של הקליטה, וגם להבין למה אין מגשר, מלווה מטעם העירייה
עודד פורר:
 גם אם מקבלים תקציב, האם העירייה לא משלימה עוד מעבר, אם צריך, לעיתים
עודד פורר:
 כמו שקורה בהרבה מקומות
מיכאל יעקובי:
אדוני, אני מבקש להתנצל, אני רק עכשיו נכנסתי לדיון
מיכאל יעקובי:
 אני מנהל את השירות הפסיכולוגי של קריית שמונה, אני פחות במקום של לתת תשובות לגבי הדברים האלה
עודד פורר:
טוב, תודה רבה
פנינה תמנו:
אדוני היו"ר, לתת תשובה שיש חשב מלווה ובינתיים הם לא יכולים להעסיק אז ההורים והילדים סובלים, כשיש להם תקן של 8,000 שקלים למגשר חינוכי, טירה, אני חושבת שאתם צריכים פה להוביל ולהיכנס לתוך הסיפור
פנינה תמנו:
 עירייה שאומרת שהיא לא מוצאת ב-8,000 שקלים ועוד, מגשר חינוכי, זה להתנער ולהגיד "יש חשב כללי ואני לא יכול לשלם מעבר ל-3,000 על מגשר בתוך הקהילה"
פנינה תמנו:
 איזה מין דבר זה
פנינה תמנו:
 עוד בקהילה שחוותה רצח מזעזע
שי פירון:
כנ"ל לגבי המלווה שהמשרד תומך ב-125,000 שקלים
עודד פורר:
מיכאל, מאז האירוע של הרצח, מה עשו בשירות הפסיכולוגי מול הקהילה כדי לטפל באירוע זה?
מיכאל יעקובי:
השירות הפסיכולוגי נכנס לפעולה ממש בשעות הראשונות, ברגע שנודע על האירוע
מיכאל יעקובי:
 למרות שבהתחלה דובר על ילדים מיישוב אחר
מיכאל יעקובי:
 אבל, אני חשבתי שזה נכון שכיוון שזה קורה ביישוב שלנו ולמרות שיואל ז"ל הוא לא תושב העיר, אבל האירוע קרה אצלנו, זו אחריות שלנו, ואנחנו נכנסנו לפעולה, כולל לאורך כל החג
מיכאל יעקובי:
 כולל ביקורים שלי ושל פסיכולוגים מצוות בתוך השכונה, גם עם הבנים והבנות נפרד בליווי מאז, ממש צמוד
מיכאל יעקובי:
 כן יש בעיות טכניות אולי, בירוקרטיות כאלה ואחרות, עם חוב מלווה, מה שאני שומע ככה ברקע הדברים, אבל זה לא מנע מאיתנו לעשות את המקסימום כדי לתת להם את השירות
פנינה תמנו:
אדוני, הקהילה מפחדת
פנינה תמנו:
 אני אומרת לך משיחות שלי עם אנשים מתוך הקהילה
פנינה תמנו:
 מאז הרצח יש אנשים שמפחדים להסתובב בעיר, וזה לא מדויק לבוא ולומר שהילדים שביצעו את הרצח הם מחוץ לעיר
מיכאל יעקובי:
לא, אני אומר, בשלב הראשון, מה שיצא החוצה זה באמת החלק הראשון של האירוע שזה באמת היה עם ילדים מחוץ לעיר
מיכאל יעקובי:
 כמובן שבהמשך, כשנודע גדול התמונה, בלי קשר, אנחנו היינו שם, אנחנו שם מלווים אותם עם הפחידן, עם הדאגות, עם החששות של ההורים וגם של בני הנוער והילדים בעצמם
מיכאל יעקובי:
 אנחנו מלווים אותם גם במסגרות החינוכיות
עודד פורר:
מיכאל, איזה פעילות עשתה העירייה מול בתי הספר להכרת הקהילה? היכרות וחשיפה של הקהילה לכלל הילדים בעיר, מה זה בני המנשה, מה המשמעות של העלייה שלהם
מיכאל יעקובי:
שוב, אני מתנצלת, כי אני לא בקיא בכל הפרטים של כל מערכת החינוך, עם כל הכבוד
מיכאל יעקובי:
 אבל, אני כן יכול להגיד שיש פעילות ענפה בנושא הזה
עודד פורר:
תודה רבה, תודה
עודד פורר:
 אני רוצה לשמוע את הנציג של המשפחה
עודד פורר:
 המשפחה קצת התעכבה ואנחנו צריכים לסיים את הדיון, כי זה צריך להגיע גם ליושב ראש הכנסת
עודד פורר:
 הסבא, אם הוא רוצה להגיד כמה מילים
עודד פורר:
 מישהו צריך לתרגם אותו
עודד פורר:
 צבי, בוא תשב לידו ותתרגם
עודד פורר:
 מה הוא היה רוצה להגיד לכנסת? בבקשה, טוביה
טוביה להגהאל:
(מדבר בשפה זרה, להלן תרגום חופשי ע"י צבי חאוטה)     קודם כל, שלום לכולם
טוביה להגהאל:
 הנכד שלי הוא מוקצע
טוביה להגהאל:
 הוא לא נוגע בסמים, הוא לומד בישיבה במעלות, שנה וחצי ואחר כך הוא רוצה להתגייס לצבא
טוביה להגהאל:
 הוא רוצה שירות קרבי, להיות בקומנדו
טוביה להגהאל:
 הוא מקשיב להורים, מאוד אוהב את מדינת ישראל
טוביה להגהאל:
 המשפחה, בתור סבא, אנחנו מצפים ממנו והוא עמוד השדרה במשפחה
טוביה להגהאל:
 סליחות, ראש השנה, כל החגים חגגנו
טוביה להגהאל:
 הוא בנה יחד עם אבא ונסע לקריית שמונה
טוביה להגהאל:
 מה שקרה, קרה וזה כואב
טוביה להגהאל:
 זה סבל למשפחה
טוביה להגהאל:
 כל כך האמנו ואנחנו כל כך מרגישים שייכים לצברים
טוביה להגהאל:
 אני שייך למדינת ישראל ולעם ישראל
טוביה להגהאל:
 שבט המנשה מהודו אוהבים מאוד ציונים, אוהבים את כל תושבי עם ישראל
טוביה להגהאל:
 אוהבים ועוזרים לזולת
טוביה להגהאל:
 מה שקרה, אסון, מדינת ישראל מה אתם יכולים לעשות כדי שזה לא יקרה שוב? צדק
טוביה להגהאל:
 אנחנו רוצים צדק
עודד פורר:
 תודה רבה שבאת ודיברת איתנו
עודד פורר:
 חבר הכנסת חילי טרופר, בבקשה
חילי טרופר:
קודם כל תנחומים שוב למשפחה
חילי טרופר:
 באמת ההתכנסות פה, ותודה ליושב הראש ולפנינה שדחפו, היא באמת כדי, כמו שהסבא אמר, כדי למנוע, חלילה, את הרצח הבא
חילי טרופר:
 ולא רק את הרצח, אלא גם לדאוג שכל הקהילה תיקלט פה
חילי טרופר:
 היא באה מטעמי ציונות ויהדות ויש לנו אחריות כלפיהם
חילי טרופר:
 אני לא רוצה להאריך, אני רק חושב שיש לנו פה יתרון שיש תקדים
חילי טרופר:
 יש קהילה של עולי אתיופיה, שבעצם שם, בדרך הקשה ועם הרבה כאבים, המדינה ידעה איך להשתפר
חילי טרופר:
 לא צריך לחזור על כל הטעויות שנעשו שם
חילי טרופר:
 פה זה כלכלית גם הרבה יותר זול כי זו קהילה קטנה
חילי טרופר:
      פשוט להשוות את כל התנאים של עולי בני המנשה לעולי אתיופיה, גם בחינוך בכל האגפים, גם בנושא של סל הקליטה
חילי טרופר:
 אמר לי מוטי יוגב שהם מקבלים עכשיו, כמו עולי אתיופיה, עשרה חודשים, אבל סל הקליטה הוא רק חמישה חודשים אז הם חייבים ללכת לעבוד
חילי טרופר:
 אלה דברים שאם בודקים אותם כלכלית, זה כול כך זול למדינה שזה אבסורד שזה לא קורה
חילי טרופר:
 פשוט, נדבר על זה גם עם השר, להשוות את התנאים ולאפשר להם את הדבר הזה
מרדכי יוגב:
שאין עברית, ויש פה שלושים אחוזים אקדמאיים, אי אפשר, אתה מכיר את זה מכל העליות, אז נשארים נמוכים ואי אפשר להתקדם, בכל הגילאים
חילי טרופר:
וכמובן, להמשיך לעקוב מפה
חילי טרופר:
 תודה רבה לכולם
עודד פורר:
 פנינה
פנינה תמנו:
אני קודם כל רוצה להודות גם לשרי וגם לטירה
פנינה תמנו:
 אני יודעת שהלב שלכן במקום הנכון, ואני יודעת שכל הצוות שהגיע לכאן ממשרד הקליטה עושה את המאמצים כדי להשתפר, וגם להודות למשטרה על הצעדים המאוד ברורים שאתם התחלתם
פנינה תמנו:
 אני רוצה לומר לכם, לא להרפות
פנינה תמנו:
 זאת אומרת, היום התקיימה הוועדה, אז כבר מחר להסתכל שוב פעם על כל מה שהצפנו, כל מה שאמרנו
פנינה תמנו:
 מה אפשר להשוות, מה אפשר לתקן
פנינה תמנו:
 מה אפשר לרכך
פנינה תמנו:
 כי בסוף, היכולת של הקהילה המדהימה הזאת, למרות הכאב, הקושי, הכעס, עם אירוע נורא מזעזע, עדיין לומר שהם כל כך מרגישים חלק וכל כך אוהבים את עם ישראל ואת ארץ ישראל, זו יכולת אצילית וגדולה מהחיים
פנינה תמנו:
      יפה אמרה קודם, שלא צריך שהצעירים שלהם בסוף יצאו לרחובות, כמו שיוצאי אתיופיה יצאו לרחובות
פנינה תמנו:
 אנחנו צריכים לעשות ביחד את התיקון הזה
פנינה תמנו:
 אני מקווה שאדוני יושב הראש, מבלי בכלל ליזום דיון דחוף, לבקש תוך זמן מה, שאפילו בדו"ח שישלחו לך תוך חודש ימים, מה הושווה או מה לא הושווה
פנינה תמנו:
 שישלחו לך את זה בהתחלה בכתב, ואם צריך לעשות עוד דיון אז נעשה עוד דיון
פנינה תמנו:
 אני מתכוונת להקים את השדולה למען בני המנשה
פנינה תמנו:
 בעזרת השם, גם היו"ר וגם חילי יצטרפו אליה
פנינה תמנו:
 אני מקווה שתרגישו הרבה, הרבה יותר שייכים כאן
שי פירון:
אדוני יושב הראש, אני קיבלתי תשובה גם לגבי הדיור
שי פירון:
 כל תנאי הדיור הושוו למעט המענק עצמו
פנינה תמנו:
לא, אז מה זה אומר
פנינה תמנו:
 אז דיור ציבורי, תתחילו לתת להם דיור ציבורי
פנינה תמנו:
 לא, אי אפשר להגי הושוו
פנינה תמנו:
 כשאני באתי לבית של יואל ז"ל, אחרי הרצח, אז אני אספר לך שאני הגעתי לדירה קטנטונת עם שני חדרי שינה
פנינה תמנו:
 7 ילדים, 9 נפשות
פנינה תמנו:
 אין דבר כזה
פנינה תמנו:
 והם יוצאים לעבוד גם ככה בתעסוקה שהיא לא מספיק מכניסה הבייתה
פנינה תמנו:
 תביאו להם, זו קהילה קטנה, תביאו להם דיור ציבורי
פנינה תמנו:
 תעשו מיפוי, וזה יירשם לפרוטוקול, שיעשו מיפוי ותבדקו מי המשפחות שזקוקות עכשיו לדיור ציבורי
עודד פורר:
ראשית, אני רוצה להודות לחברת הכנסת פנינה תמנו-שטה על יוזמת הדיון החשוב הזה
עודד פורר:
 כמובן אני משתתף בצער המשפחה ובצער הקהילה ואני חושב שזה אירוע שנתן לכל החברה הישראלית סטירת לחי
עודד פורר:
 כדי להבין עד כמה אנחנו נמצאים במצב שבו קליטה של קהילה קטנה, אוהבת ישראל, שבאו לכאן עם כל כך הרבה אהבת העם והארץ, והם מגיעים לאירוע פשוט מזעזע מבחינתי
עודד פורר:
 אז אני חושב שהממשלה כולה, וגם הכנסת, צריכים להתייחס לזה, לא כמנורת אזהרה, אלא זיקוקי דינור שנדלקו לנו פה
עודד פורר:
 אני חש בושה
עודד פורר:
      אפשר להגיד שפתאום אם זה אירוע קליטה של עשרות אלפים או מאות אלפים, אז זה אירוע שמצריך המון משאבים
עודד פורר:
 אבל, זו קהילה קטנה
עודד פורר:
 אנחנו מכירים הרבה מאוד קשיים גם עם העולים שנמצאים פה הרבה מאוד שנים
עודד פורר:
 הם נמצאים בקריית ארבע ומקומות נוספים
עודד פורר:
 יש דברים שאפשר לעשות, וכמו שאמר חבר הכנסת טרופר, "הכלים קיימים"
עודד פורר:
 הם קיימים רק צריך לעגן אותם וצריך למסד אותם
עודד פורר:
 אני רוצה להודות גם למשרד הקליטה וגם למשרד החינוך
עודד פורר:
 העובדים עושים מאמצים כבירים בתוך הכלים שניתנו להם
עודד פורר:
 ואני גם שמח לשמוע ממשטרת ישראל על השינויים והנכונות
עודד פורר:
 אבל, אנחנו נמצאים במצב שבו אנחנו צריכים לתת יותר כלים למערכות כדי לטפל בזה, ובצורה שרואה את כל התמונה
עודד פורר:
     במשרד הקליטה, אני אומר את זה פה, שרי, ואני אפנה בכתב לשר בעניין הזה, חייב לקדם החלטת ממשלה שנוגעת לקליטת בני המנשה
עודד פורר:
 סוג של תוכנית חומש
עודד פורר:
 סך הכול מדובר ב-4,500 עולים
עודד פורר:
 תוכנית חומש, עם משאבים, עם תקציב, אפשר לתת את הפתרון, ושם גם לתת - - -
פנינה תמנו:
ויש לו נכונות
פנינה תמנו:
 הוא הגיע מקריית שמונה
עודד פורר:
אני מכיר תמיד את הסיבות המשפטיות
עודד פורר:
 עוד מעט לא יהיו בעיות משפטיות כי לא יהיו משפטנים במדינה (בצחוק)
עודד פורר:
 לתת את הסיבות ללמה לתת תיעדוף בדיור ציבורי
עודד פורר:
 אגב, בעיקר במקומות שהם גרים, בדרך כלל בפריפריה, יש דיור ציבורי
עודד פורר:
 לכן, אני אומר - - -
שי פירון:
כפי שנאמר פה, השר אופיר סופר מאוד על זה
עודד פורר:
אז אני אומר, הדרך הנכונה לטפל בזה, היא בהחלטת ממשלה עם תקציבים, עם סדרי עדיפויות שנותנות הנחיות לכל המשרדים, כי יש פה פעולה שכל המשרדים צריכים לתת בה חלק
עודד פורר:
 חלק מהם כבר לא מוגדרים עולים, בהגדרה היבשה של עולים, ועדיין זקוקים לסיוע
עודד פורר:
 ולכן צריכים את הסיוע הזה, גם מזרוע העבודה וגם ממשרד החינוך וגם ממשרדים נוספים
עודד פורר:
 קמפיין נגד גזענות אני חושב שצריך לעשות אותו בלי שום קשר, לגבי מעמד העולים במדינת ישראל שנשחק דרמטית
עודד פורר:
 אני מתנצל - - -
מרדכי יוגב:
אם אפשר לזמן לוועדת המעקב, נציג ממשרד הבינוי והשיכון
עודד פורר:
אנחנו נעשה ועדות בנושא הזה בהמשך, כולל מעקבים
עודד פורר:
 אבל, השלב הראשון שממנו צריך להתחיל, פה, זה החלטת ממשלה
עודד פורר:
 אני מודה למשפחה ולבני הקהילה שהגיעו לכאן והגיעו לכאן מרחוק
עודד פורר:
 אני מתנצלת בפני מי שלא יכול היה לדבר בגלל קוצר הזמן של הדיון
עודד פורר:
 אנחנו נקיים דיון נוסף כדי לראות שבאמת יש מעקב, ושהנושא הזה מתקדם, מול משרד העלייה והקליטה
עודד פורר:
 אני לא אחוזר על כל הזכויות שצריך להשוות אותן
עודד פורר:
 נאמר פה משהו שעליו אני אבקש לקבל סקירה בהמשך
עודד פורר:
 אם יש באמת מצוקה באזורים מסוימים, מוטי, אם יש מצוקה באוזרים מסוימים זו חובתה של מדינת ישראל
עודד פורר:
 אני מדבר על מצוקה בקהילה שבחו"ל
פנינה תמנו:
יש שם 5,000 שנמצאים במצוקה אדירה והמשפחות פה צריכות לשלוח להם כסף
עודד פורר:
המדינה צריכה להתגייס
עודד פורר:
בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת עליה, קליטה ותפוצות, היום כ"ח באדר תשפ"ג
עודד פורר:
 הנושא הוא ייצוג הולם ברשויות המקומיות בקרב עולים חדשים ובכללם, בני העדה האתיופית
עודד פורר:
 זה הדיון השני שאנחנו עושים השבוע של ייצוג הולם במסגרת דיווחי חובה שמחויבים לדווח לוועדה שלא התכנסה בכנסת הקודמת, ולכן גם לא היה דיווח הרבה מאוד זמן
עודד פורר:
     הדיווח בדיון הנוכחי יתייחס לשנת 2021, הדיון הקודם התייחס לשנת 2020, דובר בו על נתוני העסקה בשנת 2018
עודד פורר:
 הנתונים שתיכף יציגו לנו, עולות כמה בעיות מאוד מאוד ברורות, גם מבחינת העמידה ביעדי העסקה וגם משהו פחות נבחן, אבל לדעתי הוא מאוד מאוד חשוב, זה איכות העסקה
עודד פורר:
 לא רק כמה מעסיקים, אלא במה מעסיקים, ואת המסגרת לדיון נתחיל עם הצגת הדו"ח של המרכז למחקר והמידע של הכנסת
שלמה אליהו:
בוקר טוב לכולם
שלמה אליהו:
 מי שהיה פה לפני יומיים יודע שקוראים לי אילה אליהו ואני ממרכז המחקר של הכנסת, ושהכנו מחקר בנושא ייצוג הולם ליוצאי אתיופיה בקרב הרשויות המקומיות
שלמה אליהו:
 ואתם גם זוכרים שיש חובת ייצוג הולם ליוצאי אתיופיה בחוק להרחבת הייצוג ההולם של בני העדה האתיופית בשירות הציבורי, ובחוק לא נקבע יעד לייצוג הולם, אבל נאמר שהרשויות המקומיות צריכות, והגופים נוספים, או החברות הממשלתיות או התאגידים הציבוריים צריכים לקבוע יעד
שלמה אליהו:
     אז באמת, כמו שראינו לפני יומיים, החברות הממשלתיות והתאגידים הציבוריים קבעו יעד שהוא כשיעור יוצרי אתיופיה באוכלוסיה, שהוא 1
שלמה אליהו:
7%
שלמה אליהו:
 בדו"ח של משרד הפנים בעצם לא נקבע יעד כזה, לא היתה התייחסות ליעד, וכשפנינו למשרד הפנים כדי לקבל תשובה בנושא מהו היעד, לא הצלחנו לקבל תשובה ברורה ומהנתונים שקיבלנו, בעצם אפשר להשוות את ייצוג יוצאי אתיופיה בקרב עובדי הרשויות המקומיות, גם לשיעור יוצאי אתיופיה בכלל האוכלוסיה בישראל, וגם אפשר להתייחס לייצוג שלהם בכל רשות ורשות, לייצוג באוכלוסיה בכל רשות ורשות
שלמה אליהו:
     אם נסתכל על כלל העובדים ברשויות המקומיות, אנחנו רואים שיש 105,471 עובדים ב- 253 רשויות מקומיות שדיווחו בשנת 2021, שזה כמעט כל הרשויות המקומיות
שלמה אליהו:
 מתוכם, 1947 עובדים יוצאי אתיופיה, שזה 1
שלמה אליהו:
8% מכלל העובדים, כלומר יותר משיעור הייצוג בכלל האוכלוסיה
שלמה אליהו:
     אבל אם מסתכלים פר רשות, אנחנו רואים שיש פערים מאוד גדולים בין הרשויות
שלמה אליהו:
 אני מקווה שאתם מצליחים לראות, זה קצת הפוך וקצת קטן, אבל נגיד לסיכום שמתוך ה- 253 רשויות דיווחו רק 52 רשויות בעצם היה בהם ייצוג לעובדים מעל לייצוג באוכלוסיה, מעל ייצוג יוצאי אתיופיה באוכלוסיה שהוא 1
שלמה אליהו:
7, ובשאר הרשויות, שזה כ-200 רשויות היה ייצוג מתחת לשיעור הייצוג באוכלוסיה, כאשר ב- 134 רשויות היה 0 ייצוג ליוצאי אתיופיה בקרב העובדים, ונציין ברוב הרשויות האלה, גם שיעור התושבים יוצאי אתיופיה הוא כמעט 0, ושמתוך הרשויות האלה, יש גם 75 רשויות מקומיות ערביות, שבהם אולי יש חסמים נוספים להעסקת יוצאי אתיופיה, אם כי יש גם רשויות ערביות שבהן כן הועסקו עובדים יוצאי אתיופיה
עודד פורר:
את לא יודעת להגיד אבל באיזה מקצועות הם מועסקים
שלמה אליהו:
לא, אבל אני כן יכולה לעכשיו לתת כמה נתונים על הדירוגים
שלמה אליהו:
 אם מסתכלים באמת על הדירוגים השונים, סליחה זה משובש לכם, אז אני אגיד ככה – בדרג הניהולי הבכיר, זה הקטגוריה שמופיעה פה למעלה, אנחנו רואים שרק 0
שלמה אליהו:
2 מהעובדים יוצאי אתיופיה מועסקים בדרג הניהולי הבכיר, לעומת 3
שלמה אליהו:
6 בקרב כלל העובדים
שלמה אליהו:
     בדירוג האקדמאי, אנחנו רואים ש-5
שלמה אליהו:
9 מהעובדים יוצאי אתיופיה מועסקים בדירוג האקדמאי, לעומת כ- 10% מכלל העובדים
שלמה אליהו:
     בדרג המקצועי 19% מהעובדים יוצאי אתיופיה, דומה לייצוג של כלל העובדים, ובדרג המנהלי 74% מהעובדים יוצאי אתיופיה, לעומת 66% מכלל העובדים
יוסף טייב:
מה האחוז שלהם באוכלוסיה?
שלמה אליהו:
1
יוסף טייב:
זאת אומרת, הם קצת מעל
שלמה אליהו:
כן
עודד פורר:
כשמסתכלים על כלל הרשויות המקומיות
שלמה אליהו:
אני אוסיף שקיבלנו גם נתונים על העולים החדשים בקרב הרשויות המקומיות, אין יעד לייצוג הולם לעולים החדשים, אבל משרד הפנים כן מקבל מהרשויות המקומיות מידע על כמה עובדים עולים חדשים הם מעסיקים
עודד פורר:
איך הם מגדירים עולה חדש?
שלמה אליהו:
הם מגדירים עד 12 שנה בארץ
שלמה אליהו:
 אז נציין שוב שאין יעד, אבל יש נתונים על מספר עולים חדשים שמועסקים, ואנחנו רואיםש-70 רשויות מקומיות מעסיקות עולים חדשים; 143 רשויות אינן מעסיקות עולים חדשים, ורשויות נוספות לא דיווחו כלל
שלמה אליהו:
     לסיכום, אנחנו יכולים לראות שבסך הכל, מתוך כלל הנתונים, יש ייצוג הולם ליוצאי אתיופיה, שהוא מעל שיעורם באוכלוסיה, אבל יש פערים גדולים בין הרשויות, ויש רשויות שאין בהן בכלל ייצוג ליוצאי אתיופיה
שלמה אליהו:
 תודה
עודד פורר:
זה לא כלל תאגידים מקומיים, זה כלל רק רשויות מקומיות מה שהצגת לנו כאן?
שלמה אליהו:
כן, יש איזה שהוא ניסיון של השלטון המקומי להכניס את התאגידים העירוניים לתוך הדיווח הזה, אבל זה עדיין לא
עודד פורר:
מאיר דויטשר, משרד הפנים
עודד פורר:
 יש לי גם כמה שאלות אליו
מאיר וילנר:
דבר ראשון, כמו שאמרו, לגבי הנושא של היעד
מאיר וילנר:
 אז כמו שנאמר פה, כיום עדיין לא מוגדר היעד
מאיר וילנר:
 היה ניסיון לקדם תיקוני חקיקה על זה, בכלל כל הממשלות התכופות
עודד פורר:
למה זה לא יכול להיות בחוזר מנכ"ל?
מאיר וילנר:
אני לא יודע לומר
מאיר וילנר:
 זה ללשכה המשפטית שתקדם את זה בפסיקה
מאיר וילנר:
 כן אנחנו נכון להיום, בפועל
עודד פורר:
היועצת המשפטית שלכם לא רצתה להגיע
עודד פורר:
 המשרד בחר שלא לשלוח את הייעוץ המשפטי
מאיר וילנר:
אני כן יודע להגיד, שהיום בפועל אנחנו מכוונים למקום של אחוז יוצאי אתיופיה באוכלוסיה ברשות הספציפית, גם הנתונים קרובים לזה ברשויות שבהם יש יותר יוצאי אתיופיה יש יותר ייצוג, וברשויות שבהן יש פחות, יש פחות ייצוג
מאיר וילנר:
     אני לא יודע להגיד נקודתית לגבי היעד, מאחר והוא עדיין לא נקבע, אבל זה מה שצריך
עודד פורר:
מה זה מכוונים? כשאתה אומר מכוונים, איך מכוונים, מי זה מכוונים, מי?
מאיר וילנר:
הנתונים בפועל
עודד פורר:
לא הנתונים
עודד פורר:
 אני שואל, תראה, משרד הפנים בסוף אחראי על הרשויות המקומיות, עם הרבה מאוד סמכויות מול הרשויות המקומיות
עודד פורר:
 אין יעד
עודד פורר:
 תגידו לי שאתם לא רוצים לקבוע יעד, זו גם אמירה
עודד פורר:
     אין יעד שהוגדר לרשויות המקומיות, אין יעד כזה שהוגדר בחוק, הוא לא צריך, לשיטתי לא חייב חקיקה, זה יכול להיות בהכוונה, כמו שאתה אומר
עודד פורר:
 הכוונה, משרד הפנים מכווין, הוא מוציא חוזר מנכ"ל ואומר אני מבקש מהרשויות המקומיות שיעשו 1, 2, 3, 4
עודד פורר:
 מדוע לא יוציא מנכ"ל משרד הפנים חוזר שאחד, דורש מהרשויות המקומיות להעביר את הנתונים, כולל נתונים של תאגידים עירוניים, אין שום הבדל בהיבט הזה
עודד פורר:
      אם היה פה נציג ההסתדרות, הייתי שואלת אותו איפה הם עובדים בעניין הזה
עודד פורר:
 מה יש עובדים סוג א', סוג ב'? זה במובן הזה
עודד פורר:
      ודבר שני, קובע את היעד, ואז היית אומר לי, אנחנו מכווינים
עודד פורר:
 אנחנו מכוונים ואז אפשר לנהל את הדיון אם מכווינים לפי רשות, לפי אזור, יש הגיון בזה שעובדים ברשויות המקומיות לא ייסעו מעיר אחת 50-60 ק"מ, בדרך כלל רוב העובדים הם מקרב תושבי הישוב, אז יש בזה היגיון, אבל כשאתה אומר מכווינים, מי?
מאיר וילנר:
אז אני רוצה לחדד
מאיר וילנר:
 דבר ראשון, היום המצב הנתון שזה הרשויות מחויבות לדווח לנו, אנחנו לא בודקים את אמינות הדיווח, את איכות הדיווח
מאיר וילנר:
 אנחנו פשוט מדווחים את מה שמדווחים, אנחנו מעבירים לכנסת כמות שזה, והדגש שלנו בשנים האחרונים היה להגיע של 100% דיווח
מאיר וילנר:
 לפני שנה ולפני שנתיים הגענו לזה, והשנה כרגע חסר לנו 5 רשויות, ואנחנו נסיים גם איתם בע"ה
מאיר וילנר:
 זה דבר ראשון
מאיר וילנר:
     לגבי תאגידים עירוניים, נכון להיום אין להם חובה, הם לא נחשבים, הם לא צריכים לדווח
מאיר וילנר:
 כן יש רצון להכניס אותם, אבל שוב, זה מורכב יותר כרגע, במצב הנוכחי
עודד פורר:
כשאתה אומר יש רצון, יש פה כל מיני אמירות שאני מצטער, אני צריך לרדת לשורש שלהם
עודד פורר:
 של מי?
מאיר וילנר:
ברור שאנחנו כמשרד רוצים שכולם ידווחו
מאיר וילנר:
 מצד שני, לדרוש מהרשויות להכניס דברים שהם לא מחויבים, זה קצת מורכב יותר וזה בסופו של דבר יש כאן דרישות נוספות מהרשויות, שכמו שהיא ציינה פה מקודם, ההסתדרות ומרכז שלטון מקומי גם צריכים לרצות ולשתף פעולה עם זה, נכון להיום, במצב הנוכחי
מאיר וילנר:
     לגבי שאר האוכלוסיות הייצוג, הוזכרו פה עולים חדשים
מאיר וילנר:
 אז מה שאנחנו בעצם עשינו בצורה וולונטרית, אנחנו יש לנו את מדד ההון האנושי, זה מספר את הסיפור של יוצאי אתיופיה וגם של כל אוכלוסיות הייצוג
מאיר וילנר:
 אנחנו מדי שנה ושנה מבקשים מהרשויות לדווח על כל הנושא של הייצוג ההולם בקרב אוכלוסיות הייצוג, כולל רמת משרות, חוץ מיוצאי אתיופיה שהם מחויבים, השאר זה באופן וולונטרי, והנתונים שהוצגו פה, הם בעצם מהדיווחים האלה
מאיר וילנר:
 זה כבר 3 שנים, או שנתיים, שהם מדווחים
מאיר וילנר:
 השנה היה השנה השלישית, וזה מתחיל לייצר איזה שהוא בסיס של נתונים, שעל בסיסו אפשר יהיה להתחיל לנסות לקדם את היוזמות
עודד פורר:
 רצית להתייחס, עו"ד אדיסו, היתה לך שאלה?
זאלו אדיסו:
 מאיר, בעצם עבר את ההכשרה שלנו, של אגף הגיוון בשירות המדינה, במטרה באמת לתת כלים, לפקח ולבקר את כל הנושא של ייצוג של יוצאי אתיופיה ברשויות המקומיות, בשונה מהממשלה, באמת מי שעובד שם זה האזרחים שגרים ברשויות עצמם, מהנתונים שד"ר אליהו הציגה, אי אפשר באמת לראות מהם אחוזי הייצוג, ובאיזה רשויות כן עומדים
זאלו אדיסו:
 בעצם אין אחוז ייצוג
זאלו אדיסו:
 אני חושבת שכמו שהחברות הממשלתיות והתאגידים הציבוריים דואגים לאחוז ייצוג כמו שנקבע בהחלטת ממשלה, שזה בעצם 1
זאלו אדיסו:
7 לפי הייצוג של יוצאי אתיופיה בחברה, נראה לי שזה גם מה שאמור להיות ברשויות המקומיות והייצוג שם הוא סופר חשוב
שמעון סולומון:
אבל מול מה זה, מול אחוז האוכלוסיה באותה עיר? איך עשו את זה? הכללי זה 1
שמעון סולומון:
7, אבל ברשות מסוימת יש מקום שזה 11,000 ויש 900 איש
זאלו אדיסו:
כמובן בהתאמה, אבל נראה לי שהם צריכים לקבוע אחוז ייצוג או לדאוג לפיקוח ובקרה, כמו שראינו, תאגידים עירוניים בכלל לא מחויבים להציג ולתת נתונים על אחוזי העסקה של יוצאי אתיופיה, שזה משהו שהוא מהותי, בגלל האזרחים האלה מקבלים שירותים בכל תחומי החיים, ואני מניחה שאם אין עובד או עובדת יוצאי אתיופיה שמדברים את השפה ונותנים שירות, בביטוח הלאומי לצורך הדוגמא, פספסנו את המטרה
עודד פורר:
מרכז שלטון מקומי
רות דיין מדר:
רות דיין מדר, מרכז שלטון מקומי, ממונה על תחום של עליה וקליטה
רות דיין מדר:
 אנחנו רואים חשיבות גבוהה בנושא הזה, מדי שנה אנחנו מוציאים מכתב בנושא לרשויות המקומיות לעמוד בחוק, הסבנו את תשומת הלב של הועדה וגם של משרד הפנים, שבעצם אם בחקיקה עצמה או על הדרך הפרשנות, או בתיקון חקיקה, יהיה אפשר להוסיף את התאגידים העירוניים, היינו רואים שאחוז של השילוב הוא גדול יותר ורחב יותר
רות דיין מדר:
 ברור שברגע שאנחנו יש לנו את הרשויות הערביות, שהן נתח מאוד גדול מתוך הרשויות המקומיות, יותר מ-1/3, הן משפיעות על האחוז שיורד, כי פחות אוכלוסייה אתיופית עובדת ברשויות הערביות, פחות אוכלוסייה עברית עובדת ברשויות הערביות, אבל אנחנו נשמח לכל דרך כדי לשפר ולעלות את המספר, לא רק אחוז יוצאי אתיופיה שעובדים, אלא גם בכלל של כל העולים
רות דיין מדר:
 אנחנו חושבים שנכון שעולים ישתלבו, ואנחנו חושבים שהרשויות המקומיות הן כתובת נהדרת לעולים להשתלב בתפקידים, וזה תפקיד של השלטון המקומי להיות שותף בעליה, בכל הנושא הזה, אז נשמח לשתף פעולה בכל דרך שהיא
עודד פורר:
מה לגבי העברת נתונים על תאגידים עירוניים?
רות דיין מדר:
לנו אין נתונים
רות דיין מדר:
 לכן ביקשנו ממשרד הפנים
עודד פורר:
לא, מה עמדתכם? אמר משרד הפנים לא רוצים לדרוש הרבה ממשרד הפנים
רות דיין מדר:
לא, לא
רות דיין מדר:
 אנחנו עודדנו, אנחנו אלה שביקשנו במספר מכתבים גם לוועדה
עודד פורר:
אני חייב לומר, אני לא רואה סיבה שבעיר כמו רחובות, שיש לה כמה חברות עירוניות, ויש בה קהילה גדולה של יוצאי אתיופיה, לא נדע כמה מועסקים בחברה העירונית לתרבות, כמה מועסקים בחברה הכלכלית
רות דיין מדר:
ברור, אנחנו ביקשנו לכלול את התאגידים העירוניים כחלק
עודד פורר:
תאגידי המים נחשבים כתאגידים עירוניים במקרה הזה?
רות דיין מדר:
כן, בהחלט
רות דיין מדר:
 אנחנו אמרנו שהתאגידים העירוניים הן הזרוע הארוכה של הרשות המקומית, ולכן אנחנו מבקשים לכלול בבדיקה הזאת גם את התאגידים העירוניים, כי ברור לנו שיש לא מעט יוצאי אתיופיה שעובדים גם בתאגידים העירוניים
עודד פורר:
אין לנו מיפוי הנהלה, כמה הם מקרב הנהלת הרשויות המקומיות? תפקידי ניהול
עודד פורר:
 כשאת מגדירה ניהול בכיר, מה זה?
שלמה אליהו:
זה לפי הגדרות התקשי"ר, זה בעמוד 8
שלמה אליהו:
 מי שבחוזי בכירים, חוזים אישיים
עודד פורר:
שם אנחנו נמצאים בבעיה
עודד פורר:
 שם הבעיה המרכזית
עודד פורר:
 חברי הכנסת, מישהו רוצה להתייחס? בבקשה חבר הכנסת סולומון
שמעון סולומון:
אני אגיד ככה, הסתכלתי על עמוד 8 עוד לפני כן, באמת המספרים המוחלטים וגם האחוזים הם לא מספיקים, אבל הם בסדר, זה לא משהו שאתה יכול שיש פה איזה שהיא התעלמות, כן יש איזה שהוא משהו מסוים, אבל ננסה שניה להסתכל, אני גם הגעתי מחבר העולים, עברתי בשלטון המקומי כמנהל תכנית צוערים והנושאים היו האלה היו חשובים לנו, אני אגיד שהעניין של מינוי של אנשים או עבודה של יוצאי אתיופיה, במקרה הזה ברשויות המקומיות, יש לזה חשיבות בלתי רגילה
שמעון סולומון:
 החשיבות היא לא במובן של כמה עובדים יש לנו, אלא חשיבות הדבר הזה היא איך אני מייצר איזה שהוא מרחב בטוח, מרכז מיוצג, מרחב שאיפות לכל האוכלוסייה בכלל
שמעון סולומון:
     כשיש מישהו שמדבר בשפה שלך, לא בשפה של אמהרית, אנחנו יודעים להגיד שהיום האנשים לא צריכים את האמהרית במובן הזה, כי הם כבר מה שנקרא וותיקים בארץ, אבל כשיש מישהו שמכיר אותך ואתה יודע לפנות אליו, אתה יודע להגיד שהוא ידאג שהעוולות האלה לא יקרו, או דברים לא יקרו, אז זה נותן לבנאדם יכולת להתפתח הרבה הרבה יותר בהקשר של הפעילות החברתית, ולכן אני כן הייתי רוצה שהשלטון המקומי ייתן לזה, לא רק יגיד אנחנו לא מתנגדים, אלא לפעול באופן אקטיבי