GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אולגה דדון:
אני לא רוצה להגיד שלא, אנחנו קודם כל נמצה את כל האפשרויות שלנו ואולי אולי בסוף, באמת, אם אין אף אחד שרוצה, חוץ מזה הדירות, הרי הדירות הן לא של משרד הקליטה, הדירות הן של משרד השיכון, המלאי כל הזמן זז, בין משרד השיכון למשרד הקליטה, אם אנחנו לא מסליקים, אנחנו בדיוק שיננו את זה, נכון יניב? עכשיו אנחנו חוזרים לחלוקה של 45 יום נכון?
יניב מויאל:
כן, כן
אולגה דדון:
זאת אומרת הדירה לא מתאכלסת אצלנו 45 יום, היא חוזרת למשרד השיכון
יניב מויאל:
היא חוזרת למלאי
אולגה דדון:
וחלילה, אם לא נמצא זכאי אצלנו, יכול להיות שנמצא זכאי במשרד השיכון, אם לא שם
זאב אלקין:
אז אני שואל, נניח, הרי הדירות מתחלקות כרגע שני שליש/שליש
אולגה דדון:
שליש אצלנו
זאב אלקין:
שליש דירות, כן
יניב מויאל:
והפוך בדיור מוגן
זאב אלקין:
הפוך בדיור מוגן, כן
זאב אלקין:
עכשיו אז בדירות הרגילות, נניח, יש דירה בת שני חדרים וכרגע לפי המספרים זה מגיע למשרד הקליטה, זה נופל על השליש שלו, כי שתי הדירות הקודמות שהתפנו, אגב, זה שני שליש/שליש בכל עיר בנפרד, או בארצי?
יניב מויאל:
ממה שאני יודע בארצי
אולגה דדון:
בארצי
זאב אלקין:
בארצי, זאת אומרת שזה שאלת מזל איפה זה ייפול, כן, לצורך העניין היו שתי דירות פנויות למשרד השיכון בירוחם, הוא לקח אותם לתור של השיכון ואז התפנתה דירה שלישית, כרגע בחיפה, זה ילך לתור של קליטה, או הפוך, יכול לקרות, אין פה קורלציה גאוגרפית
אולגה דדון:
אני יודעת שמשתדלים מאוד שבכל זאת תהיה איזושהי חלוקה, פחות או יותר הגיונית ושווה ולא הולכים באמת על יישוב אחד, יש השתדלות
זאב אלקין:
אבל נניח דירה כזאת של שני חדרים הגיעה לקליטה, יש לכם 45 יום לאכלס אותה, אחרת היא חוזרת לשיכון והוא משתמש בה כבר לתור שלו, בדירה כזאת, אתם עוברים את כל המשפחות בהתחלה, מציעים בעיר הזאת, אף אחד לא רצה, מכל מיני סיבות, קטנה, מקום לא טוב, שכונה, לא משנה מה - - -
אולגה דדון:
אם הדירה הזאת לא התאכלסה, רוב הסיכויים שהיא נמצאת בקומה רביעית בלי מעלית וקשה, אז לקשיש אני לא אציע אותה מלכתחילה
שלומית אבינח:
וחד-הורית?
זאב אלקין:
לא, זה ברור, מציע, זה התור הבסיסי
אולגה דדון:
ואם היא בקומה ראשונה, אני בטוח אמצע לה מועמד
זאב אלקין:
משפחות תמיד לפני קשישים?
אולגה דדון:
בדיור ציבורי?
אולגה דדון:
כמובן, לקשישים יש פתרונות אחרים, למשפחות יש רק את הפתרונות האלה, כן
זאב אלקין:
הבנתי, זאת אומרת שכמעט ולא ייקרה מצב שקשיש ייכנס לכזאת דירה, את תעדיפי להחזיר לשיכון מאשר להציע לקשיש
אולגה דדון:
אני אעדיף לאכלס ואני אעשה הכול בשביל לאכלס ואם לא הצלחתי אז זה באמת משהו שהוא, כי אין הרבה דירות ציבוריות
זאב אלקין:
אוקי
אולגה דדון:
אז התור קשישים, קומות נמוכות זה תור נפרד, אנחנו מגדירים את זה קומות נמוכות, כי קומות נמוכות זה רק לאנשים עם נכות
אולגה דדון:
 קשישים שלא מתאימים מכל מיני סיבות למקבצי דיור ויש מעט מאוד כאלה, יש, אבל מעט ואנחנו מגדירים אותם מראש וכל מיני מצבים שגורמים לבנאדם ש- - -
זאב אלקין:
זאת אומרת שתאורטית לצורך העניין, אם אני משפחה רגילה בתור, אם חד-הורית עם ילד, לצורך העניין ואני ראשון עכשיו והתפנתה דירה בקומה נמוכה והראשון שיש בקומה נמוכה הוא בתור הכללי היה אחרי מספר 15, אבל הוא יקבל לפני, כי הוא הראשון של הקומות הנמוכות
אולגה דדון:
נכון, זאת אומרת יש פה, התור מחולק מחשובית, אין פה יד אדם שיכולה לבוא ו- המחשב הוזנו בו נתונים מאוד מאוד ברורים, מאוד מאוד מפוצלים והמחשב עושה את כל החלוקה
אולגה דדון:
 אני יכולה להיכנס, לא רק אני, גם העובדים, יכולה להיכנס ולתקן, אם למשל הנכות היא נפשית אז אותו בנאדם, על פי המחשב יש לו נכות 75 אחוז, הוא יכניס אותו ישר לתור של קומות נמוכות, אבל אני יודעת שהנכות היא נפשית והוא כן יכול לקבל דירה בקומה רביעית, אני אכנס ידנית ואתקן את המצב הזה וזה מה שנעשה
אולגה דדון:
 מאוד חשוב גודל הדירה, כמות חדרים, האם זה דירת שלושה חדרים 50 מטר, האם זה דירת שלושה חדרים, 80 מטר, קומה, קריטריון מאוד מאוד חשוב
זאב אלקין:
אבל איך זה משפיע על התור?
אולגה דדון:
לפי הגודל של המשפחות, אם יש לי משפחה היום שעומדת ראשונה בתור, חד הורית עם ילד, היא ראשונה, אבל אחריה עומדת חד הורית עם שלושה ילדים והתקבלה דירה שלושה או ארבעה חדרים, אני בהכרח ילך למשפחה עם יותר נפשות, כמובן, כי יש מעט מאד פתרונות כאלה, יש לי יותר דירות שני חדרים, דירות שלושה וארבעה חדרים, יש לי הרבה פחות דירות, ארבעה חדרים כמעט ואין
יניב מויאל:
כן, הרבה פחות, אני לא יודע להגיד לך במדויק, אבל הדירות הן ממש מעטות, זה נכון
זאב אלקין:
למה אני שואל? כי אני הרבה פעמים נתקל בשאלות ואת מסבירה עכשיו חלק מהסיבות לזה
זאב אלקין:
 אתה פוגש בנאדם הוא אומר, אני הייתי ראשון בתור ואז פתאום, או שמישהו קיבל לפניי, או שאני פתאום כבר לא ראשון, אלא חמישי, איך זה יכול להיות
אולגה דדון:
יש עוד הסבר, קודם כל, כמו ששאלתם אותי, מה היה התור בכל זמן נתון ואמרתי שאני לא יכולה להעביר לכם נתון כזה ולמה? התור משתנה כל יום, אנשים יוצאים מהתור ואנשים נכנסים לתור, אם היית היום ראשון בתור הממתינים ומחר הגיע בנאדם שאני אישרתי אותו בעדיפות בתור הממתינים, מכל מיני סיבות, הוא יכנס לפניך ולכן מישהו שהיה אתמול, חמישי, יכול להיות מחר שביעי, אבל זה יכול להשתנות כל הזמן, התור כל הזמן זז
אולגה דדון:
 אני רק כן יכולה להגיד, שנכון לשנת 20, היו לנו בתור 26 אלף והיום 24 אלף, זה כן בשביל, הבאתי לכם נתון שכן יש מגמת ירידה וכנראה רוב הסיכויים שזה בגלל ירידה בעלייה שהייתה לנו ב-15 שנים האחרונות, הרי אמרנו זכאות 11 שנה אז אנשים יצאו מהתור, כן
אולגה דדון:
 כל פרמטר משפיע ולכן החישוב מאוד מדויק במחשב וכמובן שאי אפשר לענות לצרכים של כל אחד
אולגה דדון:
גם אנחנו מקבלים לא מעט - - -
זאב אלקין:
עכשיו מבחינת כלליי הזכאות, מי זכאי, יש חוברת, משהו, בשפות בסיסיות?
אולגה דדון:
יש נוהל שמפורסם באתר המשרד
זאב אלקין:
מעבר לזה? הרי יש לכם חוברות הסברה, לכל מיני נושאים, שמגיע עולה, כך היה, מקבל איזשהו חוברת על זה, על זה, על זה, יש חוברת בנושא של דיור ציבורי?
אולגה דדון:
באופן כללי
זאב אלקין:
שמסבירה מי זכאי, אני לא מדבר כרגע על ניהול התור, אבל עצם זה, מי זכאי, למשל סתם דוגמא, בנאדם יכול להיות שהוא מגיע הוא לא זכאי ואז הוא חלה בסרטן, חס וחלילה, שזה לפי מה שאני זוכר, כן מכניס אותו לזכאות, במסגרת של המחלות המיוחדות שהיה פה - - -
יבגני סובה:
אוטומטית?
זאב אלקין:
לא, הוא צריך לדעת, הוא צריך לפנות ולכן אני שואל - - -
אולגה דדון:
הוא צריך לפנות, הוא צריך להגיש את המסמכים
יבגני סובה:
לא, כי ביטוח לאומי נותן אוטומטי 12 חודשים, גם ברגע שמתגלה המחלה
זאב אלקין:
לא, אבל פה זה לא, כדי להיכנס לתור אתה צריך לפנות, למשל יש המון קשישים - - -
יבגני סובה:
אחוז נכות קובעת, בעקבות המחלה?
יבגני סובה:
כלומר כתוצאה מהמחלה, צריך לקבוע אחוז נכות ואז לעמוד בתור
אולגה דדון:
יש גם מחלות קשות, יש לנו רשימה של מחלות שגם יכולות
יבגני סובה:
לא כל מחלה סרטנית אוטומטית מכניסה לתור?
אולגה דדון:
לא, ממש לא, לא, לא, בשביל זה יש רופא בוועדות, גם בוועדה מחוזית וגם בוועדה החריגים יש רופא חיצוני שהוא זה שבודק
יבגני סובה:
ומה אחוז הנכות?
אולגה דדון:
אוטומטית, מכניס 75 אחוז
יבגני סובה:
כלומר פחות מ-75 אחוז נכות, גם חולה אונקולוגי, לא נכנס
אולגה דדון:
בשביל זה יש וועדת חריגים
יבגני סובה:
אוקי, בסדר גמור
זאב אלקין:
אז אני שואל מבחינה זאת, הרי בדרך כלל עולה שהוא שבע שנים בארץ, הוא לא מגיע למשרד הקליטה
אולגה דדון:
דווקא כן
זאב אלקין:
נדיר
אולגה דדון:
בנושא דיור?
זאב אלקין:
לא, כשהוא כבר בתור, כן, אבל הוא צריך בכלל לדעת שהוא זכאי, שיש לו יכולת
אולגה דדון:
מסבירים לו יועצי קליטה
זאב אלקין:
היא משתנה, אבל הוא לא פוגש יועץ קליטה כשהוא שבע שנים בארץ, לכן אני שואל אם יש איזושהי נקודת זמן, שבה העולה עדיין דווקא קליינט שלכם, זה בדרך כלל בחצי שנה הראשונה הוא קליינט אינטנסיבי, כשכמו שהוא מקבל חוברות הסבר על איקס וזד, הוא מקבל גם חוברת הסבר על זכויות שלו בדיור ציבורי ובסיוע לדיור, ששם כל הזכויות מרוכזות והוא גם שם קורא שאם השתנה מצבו, חס וחלילה, ב-15 שנים הראשונות אז הוא יכול לפנות גם בשנה 14 וגם בשנה 13
אולגה דדון:
אני לא רוצה סתם בלי, היו לנו חוברות כאלה, לא יודעת אם ירדנו לפרטים עד כדי כך, כי כן ביקשנו - - -
זאב אלקין:
לא, זה לא עניין של שומרים, ברגע שאני קורא את זה, מי שמגיע בדרך כלל קורא את זה לפרטים ואז הוא זוכר את זה, הוא זוכר את זה גם בעוד עשור, אבל לא באים יועצי קליטה, בנאדם אחרי שנה-שנתיים ראשונות בארץ, לא מראה את פניו אצל יועצי קליטה - - -
שלומית אבינח:
ביטוח לאומי צריכים לעשות איזשהו - - -
זאב אלקין:
ביטוח לאומי הם לא תמיד מכירים את זה ולא אי אפשר לבנות על זה, אבל - - -
אולגה דדון:
דווקא למדנו שבתחום הדיור הציבורי, יש קשר רציף, תמידי עם - - -
זאב אלקין:
את לא רואה מי שלא מגיע, את רואה רק את מי שפונה, מי שלא מכיר את הזכויות שלו ולא פנה ופספס בגלל זה 15 שנה, את לעולם לא תראי
אולגה דדון:
כבר במחצית השנה הראשונה, הם נפגשים עם יועצי קליטה, נותנים להם הסבר, לפחות בעל פה מפורט ויש חוברת שהיא כללית, אני מוכנה לבדוק עד כמה היא יורדת לרזולוציה - - -
זאב אלקין:
א', אני אשמח אם את יכולה להעביר אלינו את החוברת, שנוכל לראות
זאב אלקין:
חוברת בסיסית, בטח זה אותו דבר בכמה שפות, בעברית, רוסית, מה שיש לכם זמין להביא לראות את זה
זאב אלקין:
 ואני חושב שכדאי שיהיה, כי עוד פעם, יועצות קליטה זה תלוי כל אחד מקרה שלו, כמה זמן השקיעו בו, כמה הוא בא, כמה הוא זה, אני מכיר את זה ולפעמים יש בעיות אחרות, יותר תכופות, אבל ה-
אולגה דדון:
אני אבדוק את זה
זאב אלקין:
כדאי שיהיה חומר הסברה כזה ברור, כי בסופו של דבר מה קורה? רוב זכויות העולים, מה שלא ניצלת בהתחלה, ילך כבר, אתה לא תנצל, כי אין גם רלוונטיות, זה מהר מאוד נעלם אז יש לך הטבות מס, בסדר, את זה אתה תדע, זה גם הרבה פעמים מחושב אוטומטית, אתה רושם שנת עלייה ואתה מקבל את זה, יש לך זכויות מכס, אבל זה דברים שבדרך כלל אחרי שנה-שנתיים, את רוב הזכויות שלך מיצית, בנושא של דיור, אתה במשך 15 שנה, יכול לבוא ולהגיד, שלום, אני רוצה להירשם בתור, גם בשנת 14 - - -
זאב אלקין:
ולמשל, לדוגמא כמו שדיברנו, אם התקששת, גם אם עשית את זה בשנת 14, יש לך את זה אחר כך לכל החיים, פשוט צריך לדעת את זה, אז מקרים פשוטים בדרך כלל יודעים, למשל קשישים, בגדול יודעים, כי זה כמות כל כך גדולה של אנשים שזה עובר מפה לאוזן, גם בלי חוברת, אבל מקרים יותר מורכבים, כמו מחלה מכל מיני סוגים וכו' לפעמים אנשים לא יודעים ואז יכול להיות שהוא ילמד את זה בשנת 16, יגידו לו, לא, לך לשיקום והתנאים של שיקום הם בדרך כלל קריטריונים הרבה יותר מחמירים ואז הוא מפספס את ההזדמנות שלו
יניב מויאל:
אני רוצה רק לציין איזושהי עובדה קטנה, לגבי מיצוי זכויות, אנחנו עושים כנס דווקא לחיילים, או חייל שהוא עולה, או חייל בודד, בערך אחת לשנה שבו אנחנו בעצם מנגישים לו את כל הזכויות שלו, דע זכויותיך, נציגות מהמשרד שלנו, מהמחלקה של עולים, נפגשים עם חיילים ובעצם מציגים להם את כל הזכויות שלהם, בנושא של דיור
אולגה דדון:
אני בטוחה שאצלנו החוברת, יש לנו חוברת, אני לא יודעת אם היא יורדת לרזולוציות כאלה, אני רוצה לבדוק את זה, באתר האינטרנט, כן, באתר כל המידע מעודכן ומסודר, בכל השפות, חוברת כן קיימת, אני רק רוצה לבדוק, מה הרזולוציות שהיא יורדת
זאב אלקין:
יכול להיות שכדאי לעדכן אותה
אולגה דדון:
בסדר, אני אבדוק
זאב אלקין:
אוקי, בסדר גמור
זאב אלקין:
 עכשיו לגבי השאלה, אני אסביר מה ביקשתי על דינמיקה, התייחסת לזה, אני חושב שכן אפשר להגיע לנתונים בסיסיים, בטח לא לפירוט של כל קבוצה, הרי מעניין לראות, איך לאורך השנים, מצד אחד, מה קורה לגודל התור, כמו שדיברנו, גדל, יורד וכו'
אולגה דדון:
דווקא ירד, בשלוש שנים אחרונות, ירד
זאב אלקין:
אבל כדאי לראות את זה לאורך זמן, אני מניח שיש לכם, כי זה נתון שנתי שמן הסתם, בזמנו, בכל נקודת זמן, דקרתם ואמרתם, השנה יש לנו ככה, השנה יש לנו ככה, אז אפשר לשחזר אותו, לא נראה לי נתון כל כך מסובך, בטח לגבי כל התור, אם אפשר לעשות את זה לפי הקטגוריות הבסיסיות, קשישים, משפחות וכו', יותר טוב, אבל לפחות לגבי גודל, לפחות בין קשישים לכל השאר, כי זה באמת שני מאגרים שונים לגמרי, של המלאי
אולגה דדון:
נכון, תמיד מנוהל שונה, נכון
זאב אלקין:
כן, אז אם אפשר לתת לנו את זה, על הרצף של שנים, זה כמובן יעזור, גם אם זה לא כל שנה, אלא כל שנתיים, או כל שלוש, אבל לראות את הדינמיקה, איך זה מתנהל, זה שאלה אחת שחשוב להבין אותה כדי לראות איזשהו תחזית קדימה, גודל התור
זאב אלקין:
 הדבר השני זה כמובן, כניסות ויציאות, כמה אנשים בשנה בערך בקבלים דיור ציבורי, עוד פעם, קשישים בנפרד, כל השאר בנפרד, כי זה מלאי דירות זה המלאי יחידות לקשישים ומצד שני, כל אחת משתי הקטיגוריות, כמה מצטרפים, כי אז רואים עוד פעם את הדינמיקה, אם אנחנו בדרך לפתרון הבעיה, או שהיא רק גדלה
אולגה דדון:
אני רק אתן לך דוגמא, ב-2019 נתנו 2,204 פתרונות - - -
זאב אלקין:
כולם ביחד, קשישים ולא קשישים?
אולגה דדון:
כן, 2020 אני לא לוקחת בחשבון, כי זה שנת קורונה וכמעט ולא, זאת שנה שלא לוקחים כדוגמא, 2021 – 2,296, ו-2022 – 1,933, אבל קחו בחשבון שפה גם היו אכלוסי חירום, עוד כמעט 500
זאב אלקין:
אבל מעניין לראות, מול זה כמה נכסים, כי אז אתה שם אחד מול השני ואתה רואה, הרי זה לא, זה כל הזמן דינמי, כמו שאמרת, אנשים נכנסים ואנשים יוצאים וכדאי אם אפשר לחלק בין קשישים וכל השאר, כי אז רואים את זה על הדירות
זאב אלקין:
 אתם מזכירים פה בתשובות שכתבתם שיש נוהל דיור מפורט, שכרגע עובדים על העדכון שלו
אולגה דדון:
נכון, כרגע בדיוק
זאב אלקין:
אז א', אם אפשר להעביר אלינו את הנוכחי, למרות שהוא
אולגה דדון:
באתר גם מופיע, אני אעביר לכם
זאב אלקין:
בסדר, אז תשלחי לנו קישור ואנחנו נדע להדפיס
אולגה דדון:
אבל החדש יהיה מעודכן ממש לתקופה פחות מחודש
שלומית אבינח:
שנראה מה ההבדלים - - -
אולגה דדון:
בסדר
זאב אלקין:
אז זה שינויים משמעותיים?
אולגה דדון:
לא, לא יכולה להגיד שזה שינויים משמעותיים
זאב אלקין:
אוקי, כמה זמן ייקח עד שיהיה חדש?
אולגה דדון:
אני מקווה חודש
זאב אלקין:
חודש, אז אנחנו נתאפק חודש
אולגה דדון:
כן, אני מקווה
זאב אלקין:
נתאפק חודש, ברגע שיהיה חדש תעבירו אלינו
אולגה דדון:
אם אני רואה שיש עיכוב, אני כמובן מודיעה לכם
זאב אלקין:
אוקי, תיכף אני רואה שנציג האוצר רוצה לצאת, אז אני אשאל אותו שאלה לפני שהוא יוצא, אבל כעקרון השאיפה שלנו זה להבא, היות ויכולים להתעורר פה כמעט כל שאלה יש לה השלכה אוצרית, שנציג אוצר יהיה פה בכל דיון באופן קבוע עד לסיומו, אבל היות והממשלה כרגע בלחץ, נשחרר אותך, רק אני אשאל רק שאלה כוללת אחת ואנחנו נקדיש לזה דיון נפרד שזה רלוונטי, זה בעולמות שלך כאוצר, הרי קיים הסכם בין האוצר למשרד השיכון על רכש של 1,700 דירות, מעבר לכסף שמגיע מהמכירה של הדירות, במסגרת חוק דיור ציבורי שהוא גם ככה במלא, תיכף התהליך הזה מסתיים, אבל מעבר לזה, היה סיכום על 1,700, כמה מתוך 1,700 האלה, תוקצבו למשרד השיכון, כי שליש מזה אמור להגיע לקליטה, באופן אוטומטי, בנוסחה של שליש/שני שליש ואיפה זה עומד כרגע, מימוש של ההסכם הזה?
יוני נוטקיס:
אז אני בעיקרון תפקידי זה רפרנט קליטה, אני לא רפרנט שיכון, אבל אני כמובן אשמח לבדוק את זה עם הצוות הרלוונטי
זאב אלקין:
אז לדיון הבא, תבוא עם הנתון הזה, כי זה נתון משמעותי ואנחנו נרצה פה לשמוע פרטים, מה קורה עם זה, באיזה קצב, מה התוכניות? זה נמצא בין הגהת לבין החשכ"ל, כי מי שמתקצב זה הגהת, אבל מי שמנהל את הרכש יחד עם משרד השיכון זה חשכ"ל, יש נוהל רכש שאושר לטובת העניין הזה, אבל זה הסכם רב-שנתי של 1,700, אז בטח לא כל ה-1,700 תוקצבו, אבל אנחנו נרצה פה לדעת מה נעשה עד עכשיו וגם מה הצפי קדימה, מבחינת לוחות הזמנים, בסדר? זה שאלה הכי משמעותית שתהיה אליכם בהקשר הזה
יוני נוטקיס:
תהיה לנו תשובה בדיון הבא
זאב אלקין:
תודה, אז עכשיו אתה משוחרר לממשלה, יש לך פה מליצת יושר
זאב אלקין:
 אני ביקשתי בקשות לשאלות ולהתייחסות מאברהם - - -
שלומית אבינח:
אין זום?
זאב אלקין:
אין בזום, אברהם שרנופולסקי ומיאיר סמוליאנוב אז ניתן להם ואם מישהו עוד רוצה להתייחס, או נציגי חברות, או נציגי משרד, אז תצביעו לשלומית שהיא תרשום
זאב אלקין:
 בבקשה, אני שנייה צריך לצאת, חבר כנסת סובה, תחליף אותי
זאב אלקין:
     (היו"ר יבגני סובה)
יבגני סובה:
כן, בבקשה, רק תציג את עצמך לפרוטוקול
אברהם שרנופולסקי:
קודם כל אני רוצה להודות לממשלה הקודמת וגם לשר לשעבר זאב אלקין, על כך שעשו למען זכאים לדיור ציבורי ולאלה ששוכרים דירות ובכל זאת יש כמה דברים שעדיין לא קיימים בארץ, לא קיימת בארץ תוכנית לאומית, או ממשלתית, על בנייה בכלל, על בניית דיור ציבורי, זה מוזר מאוד
אברהם שרנופולסקי:
 שנית, לא קיימת תוכנית לאומית, או ממשלתית, להכנת המדינה לרעידת אדמה ולא קיים גוף שעוסק בזה ושאחראי על זה
אברהם שרנופולסקי:
 שלישית, לא קיים מנגנון להשפיע על קבלנים, על מנת להשתמש בטכנולוגיות חדשות
יבגני סובה:
וועדת רעידות קיימת, היא פשוט לא מתכנסת, אבל היא קיימת דווקא, נכון? במשרד השיכון, או שזה יותר למשרד לעניינים אסטרטגים? אולי לדעתי
קריאה:
אני לא יודע לענות על השאלה הזאת
יבגני סובה:
לא, כי עכשיו השאלה הזאת קמה מחדש, בעקבות רעידת האדמה בטורקיה
יבגני סובה:
 תראה, זה לא נכון להגיד שלא קיים, כי קיים, כל הנושא של תמ"א זה בא בשביל לחזק את המבנים שנגד רעידת אדמה, יש הרבה תוכניות, כן, אבל אוקי, בבקשה, תמשיך, אני לא רוצה לתקן אותך חלילה, אני רק אומר שיש דברים שהם קיימים, רק כמו בכל בירוקרטיה לפעמים זה מתעכב
אברהם שרנופולסקי:
כן, על החוסר אפשרות להשפיע על קבלנים, זה גורם לזה שהבנייה כל כך ארוכה
אברהם שרנופולסקי:
 יש בכל הארצות בעולם, עכשיו משתמשים בטכנולוגיות חדשות, רק בארץ אנחנו בונים ככה, כמו שבנינו לפני כעשרים שנה זה מוזר, זה לא הגיוני
אברהם שרנופולסקי:
 תודה
יבגני סובה:
תודה רבה לך, אברהם שרנופולסקי, חזית עכבות
יבגני סובה:
 אני רק רוצה להוסיף משפט לגבי כל מה שקורה סביב הניסיונות בעבר לחוקק בכנסת חוק שייתן הקצאה לדיור הסוציאלי, היו כמה הצעות חוק בכנסות הקודמות, עוד לפני שנבחרתי, אני נבחרתי בכנסת 21, אבל אני זוכר שגם בכנסת 19 נדמה לי, גם אפילו ב-18, מרינה סלוטקין, אז זיכרונה לברכה, ניסתה לקדם חוק שבעצם יחייב כמות מסוימת של עד חמישה אחוז מהבנייה, להקצות את זה לדיור הסוציאלי, כך שבעצם המדינה תוכל כבר בבנייה, תוכל לבוא ולהגיד לקבלן, למשל, כפי שהיום קבלנים מקבלים עד 20 אחוז מהפרויקט מקורי לבנייה, זה נהוג במחיר משתכן, מי שמתעסק עם זה יודע את זה, שלמשל מחיר למשתכן, מקבלת למשל 400 דירות אז הרבה פעמים, קבלן מקבל 20 אחוז נוספים בשביל לבנות את הפרויקט ולכן הנושא הזה, לצערי, נדחה
יבגני סובה:
     (היו"ר זאב אלקין)
יבגני סובה:
אני מספר על הפרויקט שעל הניסיון של הח"כים, אתה היית בכנסת, שניסו לקדם חוק של חמישה אחוז בבניית פרויקט חדש, לדיור הסוציאלי, מרינה סלוטקין אז בזמנו ניסתה לעשות את זה ומי שדחה את זה, מי שלא רצה את זה, זה דווקא הרשויות המקומיות, כי הם לא רצו את זה, הם לא רצו למשוך את האוכלוסייה שחלשה יחסית, הם אמרו, לא צריך, אני מעדיף למשוך אוכלוסייה שתשלם ארנונה ושתהיה חזקה ולא כאלה שיכנסו דרך עמידר, עמיגור, דרך משרד הקליטה וכו
יבגני סובה:
 אז בבקשה, תמשיך, אנחנו דיברנו על הנושא הזה, זה נושא בפני עצמו, אם היה לנו פה תוכנית כזאת, אני אמשיך את המחשבה שלי, אם הייתה תוכנית כזאת להמשיך ולחוקק חוק, אני בעד, אבל - - -
זאב אלקין:
בזמנו זה היה ברמה של - - -
יבגני סובה:
דיברו על חמישה אחוז
זאב אלקין:
היה אפילו שבעה אחוז
יבגני סובה:
וגם את זה לא הצליחה
זאב אלקין:
התוצאה הייתה מעט מאוד מימוש בפועל ולכן העדיפו בממשלה הקודמת, ללכת על רכש ולא על הפתרון הזה, כי הסתבר שהוא לא יעיל
אולגה דדון:
זה כמו שראינו בקרקע חומה, גם היענות של רוב הרשויות החזקות, לא הייתה כזאת, לא הייתה
יבגני סובה:
אני לא יודע כמה, אני רק אומר, אני מסתכל על המחיר למשתכן, אם אני לוקח דוגמא, פרויקטים ממוצע במחיר למשתכן, ברוב הפרויקטים, הקבלן קיבל יותר ממה שהוא קיבל בתחילת הפרויקט, אם קבלן שהתמודד במכרז המחיר למשתכן, קיבל איקס יחידות דיור, הוא ידע מראש שהוא נכנס לפרויקט שיכול להגדיל את זה במקסימום שזה 20
יבגני סובה:
8 אחוז נדמה לי, המקסימום מהכמות הדירות שהוא בעצם תכנן מלכתחילה ולכן אם אני לוקח כמדינה ומכניס לעניין הזה של לפחות שלושה אחוז-ארבעה אחוז, אז יהיה לי בניין של מאה דירות שמתוך מאה דירות, אני אדע שיש שלוש-ארבע דירות שהמדינה תרכוש מראש לאותו קבלן, במחיר של רק מחיר של בנייה, כי לא תצטרך לשלם על הקרקע, קרקע גם ככה היא מוכרת לקבלן אז יכול להיות שזה אולי חלק מהפתרון, אולי דווקא לדירות שמותאמות, למשל לאנשים שיש מגבלה לגביהם, כמו שראינו 160 אנשים שמרותקים לכיסא גלגלים, או למיטה, אלה דברים שאולי אפשר להציג את זה, גם במסגרת הוועדה הזאת
זאב אלקין:
 יאיר, בבקשה
יאיר סמוליאנוב:
טוב, תודה
יאיר סמוליאנוב:
 אני גם רוצה לברך ושמח על הוועדה ואני גם מחזק את הרעיון של הוועדה, לקחת נושא-נושא ועכשיו מתעסק בהמתנה ויהיה גם מספיק זמן לדבר גם על התנאים והכול
יאיר סמוליאנוב:
 יש מספיק מורכבויות בדיור הציבורי, אתם מכירים את זה לא פחות, אם לא יותר ממני
יאיר סמוליאנוב:
 אני רוצה להתייחס לכמה נקודות, אחת, אני תוהה אם יש למשרד העלייה והקליטה נתונים על אותם 10 אלף איש שהציעו להם וסירבו, האם יש שמה נתונים של כמה סרבו, לצורך העניין, שלוש פעמים ויותר, כמה - - -
אולגה דדון:
אפשר להוציא כל נתון, אנחנו פשוט עשינו בדיקה מאוד ראשונית בשביל לראות לעצמנו, גם את ה-
שלומית אבינח:
לא העיקר ל-
יאיר סמוליאנוב:
לא הייתה לי כוונה
שלומית אבינח:
לא, כי הטענות לוועדה, אנחנו שולחים המון בקשות מידע וכל דיון אנחנו באמת מקבלים מענה, אבל נתונים שלא התבקשו, זה לא העיקר לבקש מידע, אם אין לזה ביסוס, אם אין לזה הצדקה
יאיר סמוליאנוב:
הכול נכון, אז אני בדיוק בא להגיד - - -
יבגני סובה:
יאיר, גם אנחנו לא צריכים לעודד שאנשים יקבלו סיור, כאילו שאז בעצם, משרד הקליטה יגידו, רגע, בואו אנחנו נגביר עכשיו את ההצעות שהן לא רלוונטיות בשביל שיגידו שהאנשים האלה סירבו, לא פעם אחת, אלא סירבו עשר פעמים, זה לא רלוונטי לדעתי לפתרון
יאיר סמוליאנוב:
אז אני רגע אגיד, ברשותכם, בסוף המטרה שלנו זה שהסוגייה הזאת של ה-24 אלף ממתינים שממתינים לדיור הציבורי היא לא תהיה קיימת, זאת אומרת המתנה של כל כך הרבה אנשים היא לא טובה, היא גורמת לתקוות - - -
אולגה דדון:
סליחה שאני אומרת, זאת אומרת שצריכה להיות לך מלאי של דיור ציבורי של מעל 24 אלף
יאיר סמוליאנוב:
נכון, הכול נכון, ואז אני אומר שאנחנו מסתכלים על מספר של 10 אלף איש שהציעו להם, אני אתן רגע דוגמא ונגעתם בזה בתחילת הדיון, על זה שהיום אדם יכול לסרב גם עשר פעמים ולא לצאת מהדיור הציבורי, בסוף המטרה שלי שמי שצריך יקבל ומי שלא צריך - - -
זאב אלקין:
לא, אבל זה לא אומר שלא צריך, יאיר, אני אסביר לך סיטואציה וזה מאוד עדין
זאב אלקין:
 אפשר לדחוף לזה שכמות מסוימת של סירובים תביא לאובדן הזכאות ואז הוא גם מאבד את הסיוע לדיור, אבל אני אסביר לך באיזה נסיבות הסירוב נוצר ואז תבין שאתה תכניס פה את האנשים לסיטואציה מאוד בעייתית
זאב אלקין:
 אחד, כבר דובר פה, יש סוגיה גאוגרפית, במיוחד כשזה קשור לקשישים, הם רוצים להישאר באיזשהו קרבה לילדים שלהם, נניח, מישהו שגר באשקלון, או באשדוד ופתאום יציעו לו בקריית ים דיור לקשיש, הרבה פעמים הוא יסרב, כי הוא - - -
יאיר סמוליאנוב:
אני לגמרי מסכים, בגלל זה השאלה היא - - -
זאב אלקין:
שנייה, רגע, רגע, אז זה סיבה אחת
זאב אלקין:
 סיבה שנייה יכולה להיות גם, זה נכון שעכשיו עלה סיוע בדיור, אז הוא מעדיף להישאר בתור כל השנים, לקבל את הסיוע ולשכור, כל עוד שאין לנו דירות ריקות ואין לנו כל כך, לא אכפת לי, כי במלא במקומו ייכנס מישהו אחר
יאיר סמוליאנוב:
אני אגיד למה אני חושב שזה משנה, קטונתי, אולי, אבל בסוף, אם היינו מסתכלים עכשיו, היינו אומרים, יש לנו סך הכול 2,000-3,000 ממתינים לדיור הציבורי, כנראה שהמדינה הייתה מתסכלת ואומרת, אוקי, 3,000 זה משהו שאנחנו יודעים להתמודד אתו - - -
זאב אלקין:
לא, אתה טועה, אתה טועה
יאיר סמוליאנוב:
כשמסתכלים על המספר 24 אז אומרים, 24 מה נעשה עכשיו נבנה 30 אלף יחידות דיור, אין סיכוי, לא אפשרי ונשארים באותו ברוך
זאב אלקין:
אבל אנשים לא יעזבו את התור בגלל זה, הם פשוט יסכימו להצעות שהיום הם מסרבים להם, כי ברגע שאתה עוזב את התור, תבין, אתה לא רק כבר לא מועמד לדיור ציבור, אתה לא מקבל את הסיוע
יאיר סמוליאנוב:
אני מסכים, אני לא ביקשתי בכלל להוריד את התור, אני בסך הכול אומר, שיש פה שאלה, האם, לצורך העניין, אני שומע הרבה פעמים ויצא לי גם לבקר, לראות, בערד יש יחידות ריקות, למרות שמציעים אותם לאנשים, תקנו אותי אם אני טועה, עכשיו בסוף נגעתם בדוגמא הזאת של הרצליה, הדוגמא של הרצליה היא דוגמא שאני חושב שחשוב כוועדה שנבין ממה היא נובעת - - -
זאב אלקין:
לא, אבל הבית בהרצליה יהיה מלא, תבין, הדוגמא של הרצליה, זה שיש לך 25 שם שסירבו, הבית יתמלא
יאיר סמוליאנוב:
נכון
זאב אלקין:
לא יהיו שם דירות ריקות בהרצליה, אני מהמר על זה בעיניים עצומות, פשוט התקדם מישהו שהיה יותר מאוחר בתור ויקבל וזה בסדר גמור
ארז שני:
זה סיבות אחרות לגמרי, אני יכול?
ארז שני:
תראה, בהרצליה זה סיבות אחרות, יש אנשים שגרים היום בשכירות במרכז העיר וזה הרצליה פיתוח, זה לאו דווקא הים לא מושך אותם, כמו שמושך אולי אותך ואותי לגור ליד הים, או מרחק מהילדים, או קופת חולים שהם רגילים ללכת קרוב לבית
יבגני סובה:
או מחיר הדירה שהוא יכול למכור אחרי זה
ארז שני:
אבל הבית בהרצליה פיתוח יתמלא, הוא כבר כמעט מלא, אבל ערד למשל, ואני מצר על זה מאוד, כי היום בערי הדרום, ערד, אופקים, באר שבע, קשיש שיגיד כן, מקבל היום דירה משופצת באופן מלא וההבדל הוא שלמשל בערד שיש לי כמעט חמישים דירות ריקות, כי שם שכר הדירה הוא נמוך יותר אז קשיש יכול לשכור דירה ב-2000-2,200 שקל דירת שלושה-ארבעה חדרים, שהוא מקבל סיוע בשכר דירה 1,500-1,800 אז הוא אומר מה הוא צריך לגור בדירה קטנה שבגיל הזהב, שהוא יכול לגור בדירה הגדולה, שדרך אגב, זה לאו דווקא נכון, כי אולגה דיברה, יש הפגת בדידות ולחצני מצוקה ופעילות חברתית ענפה
זאב אלקין:
אנחנו עוד נתעמק בדיור ציבורי לקשישים ונראה מה יש שם
יאיר סמוליאנוב:
אני לא רוצה להמשיך בדיון הזה ואנחנו נדבר, אני רק רוצה לחדד שהנקודה שלי בסוף, חבר הכנסת סובה, דיברת על זה שהמטרה שלנו לתת פתרונות ולא רק לדבר ומבחינתי בסוף השאיפה היא שאנחנו נוכל לבוא ולהגיד, המטרה היא שהאלף יחידות הבאות יבנו במקום איקס והחמש מאות הבאות במקום ווי ואחרי זה במקום זד ואני אומר שאנחנו מתכלים כיום על יחידות דיור ציבורי ויש אנשים שמסרבים אני חושב שיש אלף שמסרבים זה אולי פחות מעניין, כשיש 10 אלף שמסרבים, נראה לי שמגיע להבין - - -
זאב אלקין:
לא, זה 10 אלף לאורך הרבה מאוד שנים
אולגה דדון:
כן, זה לאורך שנים
יאיר סמוליאנוב:
אני בסך הכול אומר, שאותי לפחות מעניין לדעת מאיפה הם באים
יאיר סמוליאנוב:
 אני אגע בעוד שתי נקודות בקצרה, אחת, היום ונגעתם בזה כולכם, בנאדם עכשיו שמגיע, לי יש קרוביי משפחה שהגיעו עכשיו לארץ והם היו בדילמה, הם אמרו, לא מעניין אותנו דיור ציבורי, זאת אומרת כי אנחנו רגע מבינים שיש תור ארוך ואנחנו רוצים לגור במקומות כאלה ואחרים, אבל אנחנו מבינים שאנחנו צריכים את הסיוע בשכר דירה, כי אין לנו כרגע, כל הסוגיות וכדומה, אז כיום, אני אשמח להבין, המדיניות שאומרת, אתה חייב להיות בתור בשביל לקיים מענק שכר דירה, זה מדיניות זאת אומרת, שמה הרציונל מאחוריה?
זאב אלקין:
	אני אסביר לך, יש סיוע בדיור לעולים, יש סיוע בשנה ראשונה, יש סיוע אחר כך עד חמש שנים, אנחנו פה העלנו בוועדה הזדמנות להגדיל אותו ולקבץ אותו לשלוש שנים, עוד נקיים על זה דיון יותר מעמיק וכו' אז יש את הסיוע הזה אוטומטי לכולם, אחר כך שאתה מסיים את הסיוע אוטומטי, או במקביל לסיוע אוטומטי, יש קבוצות אוכלוסייה שזכאיות לסיוע יותר גדול מהסיוע האוטומטי