GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק פינדרוס:
 ביהדות ארצות-הברית, זה נכון ששם יש 85% יהדות התפוצות
יצחק פינדרוס:
 אבל לצבוע את יהדות ארצות-הברית, כולם חושבים אותו דבר, הייתי אומר קצת - -
ג'וש שוורץ:
אמרתי הרוב
יצחק פינדרוס:
אני רוצה להבדיל בין שני דברים
יצחק פינדרוס:
 יש פה שני דיונים, ובהחלט אני לא רק מבין, גם מזדהה עם הכאב שאמרה הדוברת הראשונה – יהודים סוג א', סוג ב'
יצחק פינדרוס:
 בטח כאדם חרדי שניסה להתקבל לעבודה כמה וכמה פעמים, וגם הייתי מתנחל, יודע מה זה יהודי סוג ', וסוג ב', במדינת ישראל – זאת הרגשה מאוד לא נוחה, אולי לא ברבנות, אבל במקומות אחרים הרגשתי את אותה הרגשה
יצחק פינדרוס:
 גם כשנכנסתי לוועדה, מיד, יושב-ראש הוועדה אמר, הינה, פינדרוס הגיע, הוא כבר יגיד משהו אחר
יצחק פינדרוס:
 אז אני יודע מה זה סוג 1, וסוג 2
אלעזר שטרן:
טוב, לא נרחם עליכם, על סוג ב' פה
יצחק פינדרוס:
לעצם הדיון
יצחק פינדרוס:
 צריך להבדיל פה בשני דברים
יצחק פינדרוס:
 יש פה כאב אמיתי של אותם 400,000 שנמצאים פה במדינת ישראל, ונמצאים במציאות אחרת, במציאות כואבת
יצחק פינדרוס:
 אני חושב שזו בדיוק הסיבה שהיה צריך למצוא פתרון בשביל לא להגדיל את אותה בעיה
יצחק פינדרוס:
 בשביל לא להפוך אותה לסוג ב'
יצחק פינדרוס:
 הרי מה אנחנו עושים פה עכשיו? אנחנו אומרים, אנחנו נבוא עכשיו ליהודי,  לא רוצה להגיד מאיזו מדינה, מהונג-קונג, ואני אגיד לו תקשיב – נזכר אדם בתוך הכנסייה, הוא נוצרי גמור
יצחק פינדרוס:
 הוא נזכר שמישהו סיפר לו שיש לו איזו סבתא יהודייה, והוא בא ורוצה לארץ
יצחק פינדרוס:
 ואז, אתה מביא אותו לארץ, ואז מתחילים להגיד שאנשי הונג-קונג שהגיעו לפה הם לא יהודים
יצחק פינדרוס:
 למה לעשות את העוול הזה?
אלעזר שטרן:
אני מוחה על ההשוואה
יצחק פינדרוס:
למה אתה מוחה על ההשוואה?
אלעזר שטרן:
בגלל  שאתה לוקח נוצרי גמור - - -
עודד פורר:
חבר הכנסת פינדרוס, אתה פשוט מטעה, כי על-פי חוק השבות, מי שהתנצר, או מי שמכריז על עצמו שהוא חי כנוצרי, לא זכאי, לא משנה, הוא מאבד את זכאותו
גלעד קריב:
לא צריך להתנצר על-פי פסיקת העליונות, רק צריך לחיות עם דפוסים של דת אחרת
עודד פורר:
יותר מזה, חבר הכנסת פינדרוס, אתה פשוט מטעה, כי זה לא חוק השבות
עודד פורר:
 הדוגמה שנתת לא קשורה לחוק השבות
יצחק פינדרוס:
חוק הנכד יכול להיות שלא היה לו שום קשר ושום זיקה לעם היהודי
עודד פורר:
אבל נתת דוגמה שהיא לא קשורה לחוק השבות
עודד פורר:
 היא לא קבילה בחוק השבות
עודד פורר:
 אתה לא צריך לשנות את החוק
יצחק פינדרוס:
אני מכיר נוצרים שנמצאים כאן בארץ מכוח חוק השבות
אלקס ריף:
94% מעליית שנות ה-90', מגדירה את עצמה כיהודים
אלקס ריף:
 זה הרוב המוחלט
יצחק פינדרוס:
היום זה יורד
יצחק פינדרוס:
 זה יורד, זה פחות - - -      אני רוצה לומר עוד משהו על שנות ה-90'
יצחק פינדרוס:
 אני ב-1990, ניהלתי ארגון לטיפול בעולי ברית-המועצות, זה הדבר הראשון שעשיתי כשהתחתנתי
יצחק פינדרוס:
 ואני זוכר עד היום את המראה של יהודי שדובר אידיש, קרא לי אחרי ההרצאה, הוא עוד היה חי, זה ב-1990, עוד היה חי בתחושה שלו, קרא לי וביקש להיכנס איתי לחדר
יצחק פינדרוס:
 הרים את המכנסיים והראה לי את הצלקות
יצחק פינדרוס:
 הוא אומר לי באידיש – "למה זה שהרביץ לי, וצעק לי 'ג'יד', נמצא מעליי במלון דיפלומט במסגרת חוק השבות? תסביר לי למה
ולדימיר בליאק:
תשמע, אתה עושה הכללות פה
יבגני סובה:
ואחר-כך, ציבור שלם חוזר על ההכללות שלך
יבגני סובה:
 תראה, מה שאתה עושה פה – אתה מטעה גם את חברי הוועדה
יבגני סובה:
 אתה לוקח מקרה חיצון ועושה הכללה, זה לא מתאים לך
גלעד קריב:
העיקר הזדהית עם הכאב שלך – יהודי סוג ב'
יצחק פינדרוס:
- - -
אלעזר שטרן:
במפלגה שלך קראו לי "יהודון"
עודד פורר:
חבר הכנסת שטרן, חבר הכנסת פינדרוס, מה שעשית עכשיו כהכללה, הטעיה על חוק השבות
עודד פורר:
 אתה לקחת איזשהו משהו שהוא פסול לחלוטין גם מבחינת חוק השבות, ואתה הופך אותו כאילו זה חוק השבות
עודד פורר:
 אני מציע שתקרא את החוק, ותלמד, שאגב, גם אדם שהוא יהודי על-פי ההלכה, אם הוא התנצר, הוא לא זכאי עלייה, ולפי ההלכה, גם אם הוא התנצר הוא עדיין יהודי, אז גם זה צריך לשים על השולחן
עודד פורר:
  הוא לא זכאי עלייה
עודד פורר:
 חבר הכנסת ליברמן
אביגדור ליברמן:
אדוני היושב-ראש, אני אשתדל קצת לתת רקע, כי אנשים פה מדברים בלי להבין מה, מתי ואיך זה נולד
אביגדור ליברמן:
 חוק השבות התקבל ב-1950 ביום פטירתו של הרצל, פה בכנסת פה אחד
אביגדור ליברמן:
 פעם ראשונה כאשר התעורר ויכוח סביב חוק השבות וגיור, זה היה פה בשנות ה-60', עקב פרשת רינה שליט, הייתה חברת מועצת העיר נצרת עילית מטעם מפא"י
אביגדור ליברמן:
 ואני מציע לכל חבריי ב"ליכוד-בוס", לקרוא את הנאום של מנחם בגין, מה שהוא נתן פה בכנסת על כל נושא הגיור וחוק השבות, זה חייב להיות נר לרגלינו, הנאום של בגין פה בכנסת
אביגדור ליברמן:
 אחר-כך, ב-1970, בגלל בג"צ שהוא קצין בצה"ל, הביאו אותו תיקון של סעיף נכד
אביגדור ליברמן:
 מי הביא תיקון של סעיף הנכד? מפלגת המפד"ל, מפד"ל שהייתה אז חלק מהקואליציה, הם הביאו את זה לתיקון
אביגדור ליברמן:
 אני מציע לכולם לקרוא נאום פה נאום של חיים שפירא, מנהיג של המפד"ל דאז על כל הקיצוניות
אביגדור ליברמן:
 אני למדתי על הנושא, אני מודה ומתוודה משני אנשים ששניהם תלמידים חכמים – פעם ראשונה, ב-1996,  עם יעקב נאמן, ואני זוכר מה אז עשו לו בציבור החרדי, גם בנושא של גיור, גם בנושא של נישואין, ויעקב נאמן, ז"ל, באמת היה תלמיד חכם
יצחק פינדרוס:
גם ברבנות הראשית
אביגדור ליברמן:
גם פעם שנייה, היה ויכוח בין ח"כ לשעבר ליצמן לביני, היינו שנינו באותה ממשלה, ואז נתניהו הטיל על תלמיד חכם אחר, ייבדל לחיים ארוכים, משה נסים
אביגדור ליברמן:
 אנחנו שנינו הסכמנו מראש שאנחנו מקבלים דוח נסים כשהוא מביא אותו על נושא הגיור
אביגדור ליברמן:
 מי שהזמין זה נתניהו
אביגדור ליברמן:
 כאשר משה נסים הביא את הדוח שלו בנושא גיור, אני אמרתי, אני לא שלם, אבל התחייבתי, אני מקבל
אביגדור ליברמן:
 ואז אמר לי אדון ליצמן, שהרב'ה לא מסכים, והם לא מקבלים
אביגדור ליברמן:
 אמרתי לנתניהו – לא יכול להיות, זה כבר הכבוד שלך
אביגדור ליברמן:
 אתה הזמנת
אביגדור ליברמן:
 אתה ביקשת ממשה נסים דוח, וכנראה משה נסים יהודי לפי ההלכה, וכנראה מבין דבר או שתיים במקורות שלנו
אביגדור ליברמן:
 הדוח הזה עד היום נכתב, והוא שוכב שם במגירה
אביגדור ליברמן:
 באמת, כשאתם באים, צריך לבוא עם ידיים נקיות
יצחק פינדרוס:
אדוני, אמרתי לא על גיור
יצחק פינדרוס:
 אמרתי, מערבבים פה את שני הדברים
עודד פורר:
הם קשורים אחד בשני
גלעד קריב:
מאוד קשורים
אביגדור ליברמן:
כשהוקמה מדינת ישראל, כך זה הוגדר, שזה עבור כל היהודים בכל העולם
אביגדור ליברמן:
 זו לא מדינה רק של אזרחים ישראלים, זה עבור כל היהודים וזרע יהודי
אביגדור ליברמן:
      מה שאני נתקל לאחרונה, באמת, כמה יש? יש את המכון לדמוגרפיה של העם היהודי
אביגדור ליברמן:
 יש כשלושה מיליון זרע יהודי
אביגדור ליברמן:
 ומה שאני מקבל ללשכתי, גם בכנסת, גם במפלגה, שאנחנו פוגעים בדור השלישי בסעיף הנכד, אנחנו מרחיקים גם את ההורים שלהם, וגם את הסבים והסבתות, זה הרבה יותר רגיש, זה הרבה יותר פוגע מכל דבר אחר
אביגדור ליברמן:
 זה לא רק אותם נכדים, זה גם ההורים שלהם וסבים וסבתות, אנחנו מאבדים אותם
אביגדור ליברמן:
 הם פשוט מנתקים קשר גם עם ישראל וגם עם הארגונים היהודים והקהילות היהודיות
אביגדור ליברמן:
 ולכן, פה באמת צריך לטפל בשיא הרגישות, אבל גם על בסיס כל המקורות
אביגדור ליברמן:
 הרי מה כתוב במקורות פינדרוס? אני חושב שאנחנו גם צריכים לזכור – "ואהבתם את הגר, כי גרים הייתם בארץ מצרים", ובטח שאנחנו מנסים להיזכר, גם דיברנו על הגיור על החיילים
אביגדור ליברמן:
 ג'וש, אני לא יודע מאיפה לקחת, אני ניסיתי לברר בדרכים שלי
אביגדור ליברמן:
 נכון להיום, אמרו לי יש 5,500 חיילים, שאני לא יודע מאיפה לקחת 9,000
אביגדור ליברמן:
 5,500 חיילים אינם יהודים לפי ההלכה
אביגדור ליברמן:
 לגבי רות המואבייה, אני לא זוכר שהיא עברה בית-דין אצל הרב אריה דרעי, ולא אצל גפני, אני לא זוכר שהליטאים אז הקימו את בית הדין לגיור
אביגדור ליברמן:
 הייתה תרומה בעיקר לצאצאים שלה, גם לנכדים שלה, הייתה תרומה כלשהי לעם ישראל, להיסטוריה של עם ישראל
אביגדור ליברמן:
 גם הלני המלכה
יצחק פינדרוס:
אגב, את כל דיני גרות, האורתודוקסים לומדים מרות המואבייה
גלעד קריב:
הלוואי והיו לומדים רק מרות המואבייה
יצחק פינדרוס:
ההלכה נקבעה על-פי רות המואבייה – "באשר תלכי אליך"
גלעד קריב:
עמך – עמי, אלוקייך – אלוקיי
גלעד קריב:
 במקום שעמך – עמי, אז מגיע הסיפור של אלוקייך – אלוקיי
אביגדור ליברמן:
אתה יודע, כשהרבנות הראשית רצו 150 אלף גבעונים להעביר גיור, אז העבירו אותם גיור המוני
אביגדור ליברמן:
 גם דיברנו עם פינדרוס על גיור האדומים, גם אז העבירו אותם מהר בלי להקים בית-דין לגיור
אביגדור ליברמן:
      סליחה, דבר אחרון
אביגדור ליברמן:
 באמת, אני חושב שמבחינת המקרים הבודדים, אפשר פה להביא אלף מקרים, ולפעמים אבסורדים הם הופכים למשהו שאחר-כך מתפזר ופוגע בממסד
אביגדור ליברמן:
 אין משהו שיותר פוגע בממסד הדתי ברבנות הראשית מאטימות שלפעמים שאין לה גבולות
אביגדור ליברמן:
 אני אתן לך פה דוגמה, ובזה אני מסיים
אביגדור ליברמן:
  לא מזמן חיתנתי זוג פה מול הכנסת ליד המנורה
אביגדור ליברמן:
 היא דור שלישי בארץ, סבא וסבתא מצד אחד עלו מתימן
אביגדור ליברמן:
 סבא וסבתא מצד שני פליטי שואה, ניצולי שואה מרומניה
אביגדור ליברמן:
 היא כמובן שירתה במשמר הגבול, תואר שני בכלכלה, מנהלת פעילות באינטרנט של כרטיסי האשראי
אביגדור ליברמן:
 הבחור – יליד קיבוץ כפר מסריק
אביגדור ליברמן:
 שירת בנח"ל מוצנח
אביגדור ליברמן:
 נגן מחונן
אביגדור ליברמן:
 סבא וסבתא פעם עלו מאוקראינה
אביגדור ליברמן:
 מה ביקשו מהם כדי לחתן? תביאו מסמכים מאוקראינה
אביגדור ליברמן:
 ובלי שתביא אנחנו לא יכולים לחתן, לא יכולים לאשר שאתה יהודי
אביגדור ליברמן:
 מקרה אבסורדי כזה שמבקשים ממישהו לנסוע לאוקראינה, להביא מסמכים של סבא וסבתא, זה דברים שחייבים למנוע
אביגדור ליברמן:
 זה מקרה אמיתי, ואני אומר לך, אין דבר יותר פוגע מזה
עודד פורר:
      פרופ' זאב חנין
דב חנין:
אדוני היושב-ראש, ברשותך אתייחס בשני משפטים
דב חנין:
 אני המדען הראשי לשעבר של משרד הקליטה
דב חנין:
 פרופ' למדעי המדינה, אוניברסיטת בר אילן
דב חנין:
     אני אתייחס למרכז הטיעונים למה צריך לשנות את חוק השבות כדי לשמור את הצביון של מדינת ישראל
דב חנין:
 אני אנסה להסביר למה לא לפי המחקרים, עשרות מחקרים שעשיתי גם בכובע של המדען הראשי לשעבר
דב חנין:
      אנחנו לומדים ממחקרים מעמיקים שארץ-ישראל, ומדינת ישראל עושים את עבודתם
דב חנין:
 בדרך כלל אינם יהודים על-פי ההלכה דור שני ודור שלישי, זה לוקח להם בין שנה לשלוש שנים
דב חנין:
 זאת אומרת, לפי המחקרים שעשיתי במהלך של שני עשורים וחצי
דב חנין:
 כדי לרכוש את הזהות הישראלית החזקה, וזה לוקח בין ארבע שנים אולי שבע שנים, כדי לרכוש את הזהות היהודית החזקה
דב חנין:
 העניין של לפרמל את המעמד של המעמד של האנשים האלה בתוך הקולקטיב היהודי, זה עניין לא פשוט, פוליטי, אבל בגדול, אין לנו בעיה עם הצביון היהודי של מדינת ישראל כל עוד מגיעים פה לפי נוסח חוק השבות שקיים כרגע
דב חנין:
 מדינת ישראל, זאת קהילה יהודית היחידה בעולם עד כמה שאנחנו מבינים שהתהליך של ההתבוללות התהפך אחורה
גלעד קריב:
התהפך
גלעד קריב:
 פה מתבוללים
דב חנין:
פה, דווקא המתבוללים חוזרים ליהדות לפי זהותם
דב חנין:
 דבר שני, אין פה הצדקה סוציולוגית לפחות לשנות את חוק השבות כמו שהוא
דב חנין:
 אני לא מתייחס להצדקה למה שנקרא למשמעות הפוליטית, זה עליכם חברי הכנסת הפוליטיקאים
דב חנין:
 אבל היגיון סוציולוגי לא קיים
דב חנין:
 עוד מילה האם קיימת הגיון הדמוגרפיה
דב חנין:
 לפי ההיגיון הדמוגרפי, גם לא לדעתי, כי הנוסח של חוק השבות הנוכחי מסמלת את הגבולות של הקולקטיבה היהודית גם בתפוצות
דב חנין:
 המחקר שסיימנו לא זמן, זאת אומרת, המחקר שנעשה ביוזמה של הקונגרס היהודי 2019, 2020, בחמשת המדינות של ברית-המועצות לשעבר, רוסיה, אוקראינה, בלרוס, מולדובה וקזחסטן, הוא מסביר לנו שבגלל שחוק השבות כולל את סעיף הנכד, הנכדים יותר ויותר מצטרפים לפעילות הקהילתית בתפוצות
דב חנין:
 זה אומר שאנחנו מחזקים את הקשר גם במדינת ישראל וקולקטיבה  יהודית במדינת ישראל וגם בתפוצות
דב חנין:
 אני חושב שלבטל את סעיף הנכד, או לשנות את חוק השבות, זה מסר לא סימפטי ליהדות התפוצות
דב חנין:
 אתם פוליטיקאים, אתם תחליטו מה לעשות
דב חנין:
 אבל כפי שאמרתי, מבחינת דמוגרפיה וסוציולוגיה, אין לזה הצדקה
עודד פורר:
       חבר הכנסת גלעד קריב
גלעד קריב:
צהריים טובים, אדוני היושב-ראש, לכולם יש משהו סמלי שבו זמנית מתקיימים בקומה הזו של אגף הוועדות שני דיונים
גלעד קריב:
 דיון בוועדת החוקה שמכוון להחליש את זהותה הדמוקרטית של מדינת ישראל
גלעד קריב:
 והדיון כאן סביב מהלך שעתיד להחליש את הזהות היהודית והציונית של מדינת ישראל
גלעד קריב:
     בהמשך לדברים החשובים של חבר הכנסת ליברמן
גלעד קריב:
 סעיף הנכד משקף פשרה היסטורית
גלעד קריב:
 חוק השבות חוקק ללא הגדרה של מיהו יהודי
גלעד קריב:
 בעקבות פרשת רב סרן שליט, הושגה פשרה היסטורית שמחזיקה מעמד למעלה מ-50 שנים
גלעד קריב:
 בפרשה הזו, הצעד החילוני הליברלי ויתר יותר, כבפעם הראשונה עיגנו הגדרה שהיא הגדרה הילכתית שיהודי הוא בן לאם יהודייה
גלעד קריב:
 הייתה פה הליכה של גולדה, של מפא"י, של הצד החילוני ליברלי אל עבר ההגדרה הדתית, אל עבר הדרישות של המפד"ל והמפלגות החרדיות
עודד פורר:
אגב, זו לא תמיד הייתה הגדרה הלכתית
גלעד קריב:
 אבל בסדר
גלעד קריב:
 הלכו פה לכיוון הצד האורתודוקסי
גלעד קריב:
 הצד השני של הפשרה בא לידי ביטוי בשני דברים
גלעד קריב:
 הכנסת עמדה על זה שהגדרה של מתגייר לא תהיה על-פי ההלכה, הציעו וזה נדחה על-ידי רוב מאסיבי, בכנסת נשים את זה בצד
גלעד קריב:
 אבל הדבר המרכזי שעשו, זה סעיף הנכד
גלעד קריב:
 עברו 50 שנים, ועכשיו הצד השמרני אחרי שהשגנו פשרה היסטורית שמחזיקה 50 שנים, לא מספיקה להם האצבע, הם רוצים את כל היד
גלעד קריב:
 אז אם פותחים את הפשרה, אז אולי צודק חבר הכנסת שטרן, אז הצד שלנו רוצה גם את צד הנין
גלעד קריב:
 היום יש ביהדות ארצות הברית, אנשים שהם דור רביעי לאב יהודי שהם פעילים מרכזיים בקהילות קונסרבטיביות, בקהילות רפורמיות
עודד פורר:
חבר הכנסת קריב, יש כאן משרתים בצה"ל
גלעד קריב:
בסדר, אנחנו עוסקים בעיקר בעניין העלייה
גלעד קריב:
 אומר בצדק חבר הכנסת שטרן, רוצים לפתוח, אז למה לצד המצמצם? אז אנחנו צריכים להבין שהושגה כאן באמת, במאמצים גדולים פשרה שהייתה מקובלת על רוב מניינו של העם היהודי, ושל החברה הישראלית, ואין שום סיבה מוצדקת לפתוח את הפשרה הזאת
גלעד קריב:
 אני מיד אומר משהו על נתוני העלייה
גלעד קריב:
 צריך להבין שהפשרה בניגוד למה שאומרים חוקי נירנברג, הייתה גם התבטאות של אמנון רובינשטיין בעניין לאחרונה, אבל באמת, דברי ימי הכנסת מראים שהסיפור של חוקי נירנברג לא היה הסיפור
גלעד קריב:
 היו שני טעמים – לא לקרוע משפחות באותו דור חלק הולך חלק לא
זאב אלקין:
דווקא רובינשטיין טען שזה כן היה
גלעד קריב:
רובינשטיין אמר, אבל זה לא בדברי ימי הכנסת
גלעד קריב:
 אבל הסיבה השנייה, כולנו מכירים אותה ממציאות חיינו
גלעד קריב:
 כל המחקרים מעידים שיש לסבים ולסבתות, בוודאי אם הם בחיים, אבל גם אם הם לא בחיים, השפעה על הזהות של דור הנכדים והנכדות
גלעד קריב:
 אנחנו יודעים את זה מהביוגרפיה האישית שלנו
גלעד קריב:
 בשלושה דורות לא נעלמת המורשת המשפחתית, המסורת המשפחתית
גלעד קריב:
 מחקרים מראים שיש פער מאוד גדול בין דור שלישי לבין דור רביעי בעניין הזה
גלעד קריב:
 בסופו של דבר, זהות לאומית, זהות דתית, תחושת שייכות, בנושאים הללו לסבים ולסבתות יש תפקיד לא מצומצם למול התפקיד של ההורים
גלעד קריב:
 לפעמים אפילו להיפך
גלעד קריב:
 הסבים והסבתות הם אלה ששומרים את הזהות היהודית והמסורת במשפחות שהן יהודיות על-פי ההלכה, וגם במשפחות שבהן סבא אחד או שני סבים
גלעד קריב:
      צריך להבין שהמהלך הזה הוא מהלך אנטי ציוני מובהק
גלעד קריב:
 התנועה הציונית קמה לא רק סביב הרעיון של הצלה פיזית של העם היהודי
גלעד קריב:
 התנועה הציונית קמה סביב הרעיון שבעידן המודרני כאשר רוב העם היהודי, מה לעשות, למגינת ליבו של פינדרוס
גלעד קריב:
 רוב העם היהודי לא חי באורח חיים הילכתי, גם אלה שמגדירים את עצמם כמסורתיים, חבר הכנסת ביסמוט
גלעד קריב:
  בעידן הזה, הציונות אמרה הדרך היחידה להבטיח את העתיד של העם היהודי, היא לבנות חברה טרום יהודית, היא להחיות את השפה העברית
גלעד קריב:
 היא לדאוג שהחגים שחוגגים במרחב הציבורי, יהיו חגי העם היהודי, ולא חגים של תרבויות דתיות אחרות
גלעד קריב:
 ועכשיו מה אומרים? שבמשפחה שהיא מזרע ישראל שיש סיכוי שאם הם יגיעו למרחב דובר עברית, ולמרחב יהודי יחול התהליך הזה שכולנו מייחלים לו – של "שבו בנים לגבולם"
גלעד קריב:
 אז אנחנו אומרים שאת המשפחות האלה, שאותם צריך להציל מבחינת העם היהודי
גלעד קריב:
 הרי את מי צריך להביא לפה? את המשפחות החרדיות מניו-ג'רסי שגם בדור הבא יהיו יהודיות כי הן חיות כחרדים? אנחנו דווקא רוצים להביא לפה את המשפחות המעורבות כדי שפה בחברת רוב יהודית הם יחזרו לחיק היהדות והעם היהודי
גלעד קריב:
 ולכן, המהלך הזה
גלעד קריב:
      אין לי ציפיות מפינדרוס, הוא לא מבין את עליית היסוד הלאומי בזהות היהודית ב-200 השנים האחרונות, אני מכבד אותו הוא אדם חרדי
גלעד קריב:
 מי שאני לא יכול להבין, זה אותך, חבר הכנסת ביסמוט, נציג התנועה הלאומית הליברלית
גלעד קריב:
 מה ז'בוטינסקי היה אומר על הרעיון הזה שאנשים שמזרע ישראל לא יכולים לבוא ולחיות במדינת העם היהודי?
עודד פורר:
      חבר הכנסת אילוז
עודד פורר:
 אחריו – חנן אחיטוב
דן אילוז:
אני חייב להגיד שאני מצר על ההתלהמות ועל הסגנון של הדיבור, שבמקום להיות ענייניי ואז אולי היינו יכולים להגיע להסכמות ביחד – באמת, זה כבר התחיל בהזמנה, בכותרת של ההזמנה - דיון דחוף, מה הדחיפות? יש הצעת חוק ממשלתית על השולחן שאני לא - - -
עודד פורר:
הדחיפות היא שיש הסכם קואליציוני מאוד ברור
עודד פורר:
 יש חברי כנסת מהקואליציה שהודיעו שהם הולכים לקיים - - -
יבגני סובה:
הוגשו חמש הצעות בכנסת הקודמת
זאב אלקין:
אם אין דחיפות, דן, למה בהסכם קואליציוני כתוב שתוך 60 יום צריכים להעביר תיקוני חקיקה?
עודד פורר:
אני אשמח שזאת תהיה כותרת מהדיון, אם מפלגת השלטון שאין כוונה - - -
בועז ביסמוט:
 עם כל הכבוד, אתם מדברים בשקט
בועז ביסמוט:
 ברגע שאנחנו מדברים מיד כולכם קופצים אתם הנאורים, אז תנו לו לסיים
דן אילוז:
אין הצעת חוק ממשלתית כרגע על השולחן, אתם גם לא יודעים מה תהיה בהצעת חוק הממשלתית כשהיא תהיה, נכון, זה בהסכם הקואליציוני
דן אילוז:
 אבל אתם אפילו לא יודעים מה התוכן, וכבר מתנגדים מכל תוקף ושום שינוי אסור
דן אילוז:
 ישר אחר-כך בתוך הדיון, אנחנו רואים גם ההתלהמות של חבר הכנסת קריב, שקורא לנו - אנטי-ציונים
דן אילוז:
 ושל חבר הכנסת שטרן, חבל שהוא הלך, שאמר – שעצם הדיון בא להרחיק, עצם הדיון
דן אילוז:
 אסור לדבר
דן אילוז:
 אסור להעלות נושאים
גלעד קריב:
לא רק לכם מותר לומר - - - שאנחנו לא ציונים - - -
דן אילוז:
אני רוצה להגיע לעצם העניין
דן אילוז:
 יש בעיה וצריך לטפל בה
דן אילוז:
 אם אנחנו נהיה ענייניים, גם נוכל לטפל בה בצורה שהיא מדודה, מדויקת ונכונה
דן אילוז:
 סעיף הנכד, קודם כל, זו לא שאלה של גיור
דן אילוז:
 הגיור פה עלה שוב ושוב, זו לא השאלה שעל השולחן
דן אילוז:
 זו גם לא שאלה של היחס של הרבנות ליהודי ברית-המועצות, ששם יכול להיות שאני אהיה שותף שלכם במאבק הזה
דן אילוז:
 אלה לא השאלות שעל השולחן
דן אילוז:
 סעיף הנכד, יש לו שתי הצדקות
דן אילוז:
 יש את ההצדקה של איחוד המשפחות
דן אילוז:
 והצדקה גם שהייתה הצדקה יותר ציבורית מאשר בדיני הכנסת, אני מסכים איתכם, אבל חוקי נירנברג של אנטישמיות – זה שתי הצדקות
דן אילוז:
 מה לעשות שכרגע יש אנשים שאינם יהודים שמגיעים לארץ, מקבלים דרכון, ואחרי זמן קצר מאוד גם עוזבים את הארץ
עודד פורר:
לא קשור לסעיף הנכד בכלל
יבגני סובה:
זו בעיה אחרת לגמרי
עודד פורר:
חבר הכנסת אילוז, במקרה אני קצת מכיר את הנתונים
עודד פורר:
 לא קשור לסעיף הנכד בכלל, כמו שלא קשורה העובדה שכמיליון ישראלים לא חיים במדינת ישראל, גם אלה שנולדו כאן
דן אילוז:
זה לא קשור
דן אילוז:
 אני מדבר על אנשים שעולים לארץ בסעיף הנכד, מקבלים דרכון, ואז הולכים לאירופה
עודד פורר:
אבל זה לא קשור לסעיף הנכד
יבגני סובה:
זה לא קשור לסעיף הנכד
יבגני סובה:
 אתה שמעת את הנתונים, מה זה קשור?
בועז ביסמוט:
למה זה לא קשור?
דן אילוז:
יש אנשים שבעצמם מגדירים את עצמם כלא יהודים
עודד פורר:
אם הוא אומר שהוא לא קושר את גורלו עם העם היהודי ורוצה להשתקע כאן, הוא לא זכאי עלייה, לא משנה, אגב, גם אם הוא יהודי
עודד פורר:
 גם יהודי שהתנצר, אמרתי את זה גם קודם, חבר הכנסת אילוז, צריך להכיר את החוק
עודד פורר:
 גם יהודי שהתנצר על-פי ההלכה נשאר יהודי, לפי חוק השבות אינו זכאי עלייה
יבגני סובה:
לא, אבל עודד, לוקחים את הנתון של 4,000 אנשים שכביכול חזרו עם הדרכון, ומחברים את זה לסעיף הנכד, זה ממש לא נכון מה שאתם עושים
יבגני סובה:
 אוקיי, אז 5,000 מה זה משנה? 750 אלף ישראלים מחזיקים דרכון פולני - - - מה זה קשור?
בועז ביסמוט:
הערה קצרה
בועז ביסמוט:
 אי-אפשר לעשות כזה דיון, אתה יודע וכל אחד פה מבטלים את הדעות שלו
עודד פורר:
מתפרצים, אין מה לעשות
עודד פורר:
 גם אתה מתפרץ, חבר הכנסת ביסמוט
בועז ביסמוט:
קודם כל נתונים
בועז ביסמוט:
 למה אנחנו מפחדים מהנתונים?
עודד פורר:
אף אחד לא מפחד מהנתונים, חבר הכנסת ביסמוט
בועז ביסמוט:
בואו, תביאו נתונים, ואז נבין אולי למה בכלל הדיון הזה מתקיים
דן אילוז:
אני רוצה להגיד שיש דברים שמדאיגים אותנו בקואליציה, אגב, נראה שאם בקונצנזוס הישראלי שזה דברים שמדאיגים
דן אילוז:
 אם הייתם באים ומדברים איתנו על חלופות, דברים שאנחנו יכולים לעשות כדי לתקן, אז היה אפשרות של שיח כדי להגיע לדברים
דן אילוז:
 בוועדה הזאת נאמרו גם דברים חשובים, והיינו יכולים להכניס אותם בתוך הרפורמה
דן אילוז:
 אגב, חבר הכנסת קריב דיבר גם על הרפורמה המשפטית, זו בדיוק ההתנהלות שאנחנו רואים גם שם
דן אילוז:
 אסור שום שינוי, אסור כל דבר
דן אילוז:
 ואז גם דברי טעם שאתם רוצים להגיד, ואנחנו כקואליציה פתוחים ורוצים לשמוע, אתם לא מאפשרים לנו להיות פתוחים
חנן אחיטוב:
צהריים טובים, כ-26 שנים שירתתי ב"נתיב", מתוכם 15 שנה, או 16 שנה, שימשתי כראש התחום הקונסולרי, כלומר, הנחיתי את השליחים שלנו כיצד לפעול לפי חוק השבות
חנן אחיטוב:
 אני רוצה להזכיר פה את האמירה של דוד בן-גוריון שאמר ב-48', "שמדינת ישראל תהיה פתוחה לעליית היהודים וקיבוץ גלויות", בדיוק, הכוונה לכל אותם הילדים ונכדים שנולדו במשפחות מעורבות
חנן אחיטוב:
 מה לעשות שבגולה נוצר מצב של משפחות מעורבות מתוך אהבה, מתוך דברים אחרים, השאלה היא אם אנחנו רוצים לדחות אותם, לדעתי לא
חנן אחיטוב:
 אין כל הבדל מתוך זה שטיפלתי, כמו אליק, אולי קצת יותר, באלפי אנשים באופן אישי וגם בהנחיית הקונסולית, שהצביעו על כך שיש להם קשר לעם היהודי, אחרת לא היו עולים
חנן אחיטוב:
 במקרה של נכדה ליהודייה, או נכד ליהודי אין שום הבדל, כי הרבה פעמים דווקא אותו נכד של יהודי נושא שם משפחה של יהודי
חנן אחיטוב:
 לעומת נכדה שנושאת שם משפחה של מישהו אחר, ובעלה לא יהודי, ולכן, אין שום הבדל
חנן אחיטוב:
 אני אקצר
חנן אחיטוב:
 נאמרו פה דברים ולא רוצה לחזור אליהם
חנן אחיטוב:
      היה פעם כומר קתולי שאמר שברגע שבאו לקחת את הקומוניסטים, אז הוא חשב שבזה זה ייגמר
חנן אחיטוב:
 אני חושב שברגע שייגעו בסעיף הנכד, בסוף גם יגיעו לילד, ובסופו של דבר, יגידו גם למי שיש אבא לא בדיוק יהודי, גם הוא פסול
חנן אחיטוב:
 לכן אני חושב, דרך אגב, זה לא נוגע כמו שנאמר פה כבר, ליהדות, או לזכאי חוק השבות של חבר המדינות לשעבר
חנן אחיטוב:
 זה משתרע גם על אירופה, וגם על ארצות-הברית, האם אנחנו רוצים לדחות אותך? האם אנחנו רוצים לנתק איתם את הקשר? או מאידך לבקש מהם תמיכה שיתמכו במדינת ישראל? אז אי-אפשר לפסוח על שני הסעיפים
חנן אחיטוב:
 אז צריך להחליט, ולדעתי, אסור לבטל את הסעיף הזה
חנן אחיטוב:
 אני חושב שהאנשים יקבלו שכל לפני שהם יחליטו על הסיפור הזה
חנן אחיטוב:
 תודה רבה
עודד פורר:
     חברת הכנסת מזרסקי
עודד פורר:
 אחריה – חבר הכנסת אלקין
טטיאנה (טניה) מזרסקי:
אדוני היושב-ראש, דיון באמת חשוב וחשוב, אם הליכוד התחייבה לקדם תיקון לחוק השבות ולבטל את סעיף הנכד, זה פוגע בבסיס קיומה של מדינת ישראל
טטיאנה (טניה) מזרסקי:
     ב-2021, בג"צ פסק על קבלת גיור של תנועות רפורמיות ותנועה יהודית מתקדמת וקונסרבטיבית, כן יכול לתת זכות לעלייה
טטיאנה (טניה) מזרסקי:
 מאיפה זה בא? – אי אפשר שזרם אחד ביהדות, זרם שתופס כוח פוליטי יקבע מי זכאי עלייה ומי לא זכאי עלייה
טטיאנה (טניה) מזרסקי:
 מי יהודי יותר כשר, ומי פחות כשר, וזה מה שקורה עכשיו
טטיאנה (טניה) מזרסקי:
 תמיד ביהדות היו זרמים שונים
טטיאנה (טניה) מזרסקי:
 תמיד היו מחלוקות ואסכולות שונות, ולא ייתכן שעכשיו, מי שתופס כוח פוליטי כדי להגן על ראש הממשלה המכהן, שהם יכתיבו מה תהיה היהדות שלנו
טטיאנה (טניה) מזרסקי:
      אני מאוד מבקשת לשמור ולקדם מדיניות של מדינת ישראל, לקלוט את העלייה לא רק בתמיכות כלכליות, אלא לאפשר קליטה מנטלית של עולים חדשים, וזה באחריותנו חברי הכנסת והמדינה, ומשרדי הממשלה לאפשר ליהודים מהתפוצות להתקרב אלינו
טטיאנה (טניה) מזרסקי:
 מה שעושים עכשיו הזרמים האורתודוקסיים – הם דוחים וזורקים את היהדות והיהודים והדורות הצעירים מעם ישראל, מרחיקים ודוחים אותם, וחבל שזה קורה
טטיאנה (טניה) מזרסקי:
 זה פשוט מפלג את העם, ופוגע בקיומה של מדינת ישראל
עודד פורר:
      חבר הכנסת אלקין
זאב אלקין:
תודה רבה, אדוני היושב-ראש, אני רוצה לפנות דווקא לחבר הכנסת ביסמוט ולחבר הכנסת אילוז, בין השרידים האחרונים
שרון ניר:
אני אומרת הזיה שאנחנו דנים על זה
שרון ניר:
 אני מציע לחבר הכנסת פשוט להוריד את הנושא מסדר-היום, זה עדיף
שרון ניר:
 מתחייבים - - -
דן אילוז:
אנחנו מתחייבים לשלוט על-פי האידיאולוגיה שלנו
דן אילוז:
 זה מה שאנחנו מתחייבים
בועז ביסמוט:
רוצים לדבר, בואו נדבר
עודד פורר:
הנקודה הבהרת אותה ברורה
עודד פורר:
 אתה כל הזמן מתפרץ
זאב אלקין:
אני רוצה לפנות אליך, אתה לא מאפשר לי
עודד פורר:
גם במליאה כאשר מזכירים את שמך בסיום הדיון, תוכל לקבל רשות דיבור, אבל תיתן לכולם לדבר קודם
זאב אלקין:
 אני דווקא רוצה לפנות בדיון הזה לחבר הכנסת ביסמוט, ולחבר הכנסת אילוז, שהם בין השרידים האחרונים של היסודות הליברליים היום בעשיית הליכוד
זאב אלקין:
 ואני רוצה לדבר עובדות לא אמוציות
דן אילוז:
אתה פוגע בנו פוליטית כשאתה מחמיא לנו
זאב אלקין:
פעם להיות חבר של קבוצת ליברלים בליכוד, זה מקדם פוליטית, יכול להיות שזה השתנה
דן אילוז:
זה מקדם פוליטית
דן אילוז:
 יכול להיות שזה השתנה
בועז ביסמוט:
לנו אין כל כוונה לעזוב את הליכוד, אתה יודע
זאב אלקין:
אני רוצה לדבר על מספר מישורים של המשמעויות של המהלך הזה
זאב אלקין:
 קודם כל, במישור הראשון צריכים להיות סופר זהירים בפתיחה של הסכמי פשרה היסטורי
זאב אלקין:
 דיבר על זה פה חבר הכנסת קריב ובצדק
זאב אלקין:
 הסיפור הזה של סעיף הנכד הוא לא נולד בשנת 70', ככה, כי סתם בא למישהו להוליד אותו
זאב אלקין:
 הוא נולד, כי חוק השבות המקורי באמת לא קבע מיהו יהודי
זאב אלקין:
 למעשה, זה אפשר שלוש פרשנויות שונות
זאב אלקין:
 פרשנות אחת – פרשנות הילכתית, זה מה שבסוף התקבע בתיקון של שנת ה-70'
זאב אלקין:
 פרשנות שנייה, זו פרשנות זהותית
זאב אלקין:
 בן-אדם שמגדיר את עצמו יהודי ייחשב יהודי
זאב אלקין:
 זה נשמע לנו הזוי, אבל בשנת 58', שר הפנים של מדינת ישראל טעה פה, חבר הכנסת ליברמן, זה לא התחיל בשנות ה-60', הבלגן התחיל כבר בשנות ה-50'
זאב אלקין:
 כבר בשנת 58', שר הפנים במדינת ישראל על דעת היועץ המשפטי לממשלה דאז, אגב, שככה פסק, קבע שכל מי שמגדיר את עצמו יהודי במסגרת זאת, יכול לעלות במסגרת חוק השבות וגם לרשום את עצמו כיהודי, ומשם התחיל הבלגן הגדול
זאב אלקין:
      לכן, זו בהחלט פרשנות אפשרית שהייתה לחוק המקורי, והפרשנות השלישית האפשרית, כי דעת הקהילה שממנו הוא בא, איך שהיא מגדירה מיהו יהודי
זאב אלקין:
 כתוצאה מהוויכוח שאגב ניסו לפתור בכל מיני דרכים, ובן גוריון פנה להרבה סופרים וחכמים, וקיבל מהם תשובות סותרות ולא קרה עם זה שום דבר, בסופו של דבר נולדה הפשרה הזאת, דווקא בלחץ של המפלגות הדתיות על גולדה מאיר