GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ציונה קניג-יאיר:
 כמו שחבר הכנסת קריב אמר, אנחנו המשכנו את פועלה של הממשלה הקודמת, ואנחנו פיתחנו נתיבים נוספים, התערבויות מערכתיות נוספות כדי להבטיח שאנחנו עומדים בחזון הגדול הזה
ציונה קניג-יאיר:
     (מקרינה שקף, שכותרתו: עקרונות אסטרטגיים
ציונה קניג-יאיר:
)     אגיד רק כאנקדוטה שבמהלך החודש וחצי הראשונים בתפקיד, בקדנציה, קיבלנו מעל 60 הצעות לפעילויות משותפות עם העולם היהודי
ציונה קניג-יאיר:
 כיוון שכך, יש עקרונות אסטרטגיים שעל פיהם אנחנו עובדים
ציונה קניג-יאיר:
 קודם כול, וכפי שכבר הזכרתי, ואגיד עכשיו בקצת פירוט, אנחנו עובדים אך ורק בשותפות
ציונה קניג-יאיר:
 אין לנו יומרה להניח מה נכון ליהדות התפוצות או איך יהדות התפוצות צריכה לנהוג
ציונה קניג-יאיר:
 אנחנו משתפים פעולה מבחינה רעיונית, עובדים יחד על פיתוח הקונצפטים והתוכניות ומממנים במשותף כל דבר שמשרד התפוצות עושה
ציונה קניג-יאיר:
 כלומר, על כל שקל שממשלת ישראל משקיעה יש שקל מיהדות התפוצות ולפעמים יותר, כדי להבטיח את השותפות כך שהיא תהיה אמיתית
ציונה קניג-יאיר:
     משרד התפוצות הוא משרד מטה
ציונה קניג-יאיר:
 אנחנו לא מבצעים את הפעילויות בשטח
ציונה קניג-יאיר:
 יש כאן בחדר שותפים שלנו למיזמים השונים, לדוגמא Mosaic
ציונה קניג-יאיר:
 יש לנו ארגוני ביצוע שעושים את העבודה בשטח, בין אם הם יושבים בישראל ובין אם הם יושבים ברחבי העולם
ציונה קניג-יאיר:
     אנחנו עסוקים לא רק באיך אלא גם במה, ונושא התוכן הוא ראש מעייננו
ציונה קניג-יאיר:
 השר נחמן שי נתן את הדגש, התווה את המדיניות, שבתוך כל תוכנית אנחנו נעבוד ונחזק את הקשר לישראל, בין אם זה בחינוך פורמלי ובין אם זה בחינוך בלתי פורמלי
ציונה קניג-יאיר:
     קהל היעד שלנו מגוון
ציונה קניג-יאיר:
 כמו שהזכרתי קודם, אנחנו עובדים גם כלפי חברה ישראלית וגם בתפוצות ובגילאים שונים, כדי להבטיח את אותו רצף לאורך החיים של יהודים שחיים בתפוצות
ציונה קניג-יאיר:
 הנחת היסוד שלנו היא שלא ניתן לעשות עבודה חד-פעמית, אלא צריך לעבוד מגיל ילדות ובגרות אל תוך החיים המשפחתיים, כדי להבטיח עבור אנשים שלא חיים במדינת ישראל את שימור וחיזוק הזהות היהודית והחיבור לישראל
ציונה קניג-יאיר:
     (מקרינה שקף, שכותרתו: תחומי פעילות עיקריים
ציונה קניג-יאיר:
)     תחומי הפעילות העיקריים של המשרד הם: חינוך פורמלי, חינוך בלתי פורמלי, חיבור ישראלים פה בישראל לתפוצות, מאבק באנטישמיות וחוסן קהילתי, ועל-פי ההסכמים הקואליציוניים של הממשלה הקודמת התחדשנו והקמנו יחידה חדשה שנקראת התחדשות יהודית ומיד אני אפרט עליה
ציונה קניג-יאיר:
     (מקרינה שקף, שכותרתו: מיפוי פעילות הממשלה בתחום התפוצות
ציונה קניג-יאיר:
)     רק כדי לסבר את העין, אלה כלל הפעילויות בשדה בתחום התפוצות
ציונה קניג-יאיר:
 נהוג לחשוב שאנחנו עושים דברים מעטים; קיבלתי הרבה מאוד תגובות מפתיעות
ציונה קניג-יאיר:
 אדוני היו"ר, אנחנו, כמובן, לא נעבור על כל המפה המפוארת הזאת
ציונה קניג-יאיר:
 אני כן מזמינה כל אחד ואחת שהם בשידור הזה או בישיבה הזאת לפנות למשרד התפוצות ולהיחשף לעבודה המורכבת, החשובה והרחבה שנעשית בתוך המשרד
ציונה קניג-יאיר:
     (מקרינה שקף, שכותרתו: סיכום פעילות – שנת 2022
ציונה קניג-יאיר:
)     (מקרינה שקף, שכותרתו: Mosaic חינוך בלתי פורמלי
ציונה קניג-יאיר:
)      בחרתי בסיכום פעילות 2022 לציין ארבע מתוך התוכניות, וכמובן שאחר כך אוכל לפרט על דברים נוספים שאתבקש לפרט עליהם
ציונה קניג-יאיר:
 מיזם החינוך הבלתי פורמלי שהוקם לפני שבע שנים נקרא Mosaic
ציונה קניג-יאיר:
 זה חל"צ של מדינת ישראל – חברה לתועלת הציבור
ציונה קניג-יאיר:
 מנהל החל"ץ יושב כאן; מאיר, תרים את היד, למקרה שירצו לפנות אליך בהמשך
ציונה קניג-יאיר:
 הפוקוס של אותו חל"ץ של Mosaic הוא להתמקד בחינוך בלתי פורמלי למטרות שציינתי קודם
ציונה קניג-יאיר:
     יש כאן שותפויות משמעותיות
ציונה קניג-יאיר:
 יש כאן דגש על צעירים יהודים בגילאים שבין 12 ל-35
ציונה קניג-יאיר:
 יש כאן עבודה רציפה, ותחומי הפעילות הם כפי שהם מפורטים כאן בשקף
ציונה קניג-יאיר:
 אנחנו עסוקים בחינוך סטודנטים במאות קמפוסים ברחבי העולם, כ-400
ציונה קניג-יאיר:
 אנחנו עסוקים בפעילות גלובלית התנדבותית שמחברת יהודים מכל העולם לקונצפט של תיקון עולם, ומחברת בינם
ציונה קניג-יאיר:
 אנחנו עסוקים באוכלוסייה שלמה מאוד חשובה שנקראת: ישראלים שחיים בחו"ל
ציונה קניג-יאיר:
 כדי לסבר את האוזן, מדובר בכמיליון ישראלים שהיום חיים בתפוצות
עודד פורר:
סליחה
עודד פורר:
 אני רוצה טיפה לרדת פה לרזולוציה
ציונה קניג-יאיר:
בשמחה
עודד פורר:
כשאת אומרת "אנחנו עושים חינוך", גם בשקף הבא מדובר על 420,000 תלמידים בבתי ספר יהודיים
ציונה קניג-יאיר:
תכף נגיע לחינוך פורמלי
ציונה קניג-יאיר:
 זה הבלתי פורמלי
עודד פורר:
מה זה? זה פעם אחת שעה בשבוע? זה כל יום? זה בית ספר? זה סבסוד של חינוך יהודי?
ציונה קניג-יאיר:
מעולה
ציונה קניג-יאיר:
 בוא וניקח את פעילות הקמפוסים
ציונה קניג-יאיר:
 בפעילות בקמפוסים אנחנו מבצעים את הפעילות שלנו דרך Mosaic דרך שלושה ספקים שונים: אנחנו עובדים יחד עם שלושת הארגונים האלה – חב"ד, "עולמי" ו"הלל עולמי" – שהם בעצם העובדים בשטח שמעבירים את אותם יהודים ויהודיות בתפוצות תוכנית
ציונה קניג-יאיר:
 התוכנית כוללת בין שמונה לעשרה מפגשים, כשבתוך המפגשים האלה הם עסוקים גם בחיזוק היהודית שלהם וגם בחיבור לישראל
ציונה קניג-יאיר:
 זה הקמפוסים
עודד פורר:
 הבנתי
עודד פורר:
     מה עם ישראלים?
ציונה קניג-יאיר:
ישראלים – יש לנו כמה וכמה אפיקי פעולה
ציונה קניג-יאיר:
 צריך להגיד שזה אפיק פעולה יחסית חדש שהתעצם בשנה וחצי האחרונות
עודד פורר:
זה יחד עם ה-IAC?
ציונה קניג-יאיר:
זה קצת יחד עם ה-IAC
ציונה קניג-יאיר:
 זו שותפות חדשה שתושק בכנס ה-IAC בשבוע הבא
ציונה קניג-יאיר:
 זה בעבודה באירופה יחד עם מרכזי ישראלים שמחבר ישראלים לפעילות
ציונה קניג-יאיר:
 זה בארצות-הברית בשיתוף עם ה-IAC, ובמקומות נוספים בעולם יש לנו עוד עבודה רבה לעשות
ציונה קניג-יאיר:
 הכוונה כאן היא למצוא את הפתרון הייחודי שמתאים לקהילות הישראליות והוא לא בהכרח דרך קהילה יהודית
ציונה קניג-יאיר:
 למדנו שהישראלים לא נוטים ללכת לממסדים היהודיים הקיימים
ציונה קניג-יאיר:
 למדנו שהם לא מתחברים – בעיקר לא לבתי כנסת בעיקר, ולא הולכים לחינוך יהודי פורמלי, ולכן לא מוצאים את הקהילתיות שלהם
ציונה קניג-יאיר:
 המענה, שאנחנו מציעים דרך Mosaic, הוא מענה קהילתי אלטרנטיבי שמאפשר להם חיבור לזהות היהודית הישראלית שלהם
ציונה קניג-יאיר:
 אבל, זה לא חופף לפעילויות השונות האחרות
ציונה קניג-יאיר:
 יש כאן ייחודיות מאוד גדולה
ציונה קניג-יאיר:
 כן התחברנו לארגונים שעובדים בשטח כמו מכון קהילות, צוזאמן (Zusummen) וארגונים נוספים שעסוקים בזה
ציונה קניג-יאיר:
 אלה שני פרויקטים קצת יותר לעומק
ציונה קניג-יאיר:
     אגיד כאן דבר אחרון לגבי הפעילות שלנו בתחום הבלתי פורמלי
ציונה קניג-יאיר:
 התחלנו בתוכנית של סיורי תיכון לישראל, כיוון ששיטת העבודה של מה שנקרא immersive experiences – תהליכים שהם יותר אינטנסיביים של אנשים שמגיעים לישראל, מייצרים זהות יהודית או מחזקים את תחושת השייכות לעם היהודי ולישראל
ציונה קניג-יאיר:
 כמו שעושים ב"תגלית" וב"מסע", פתחנו תוכנית כזו גם עבור תלמידי תיכון בגיל מכונן של התבגרות – תוכנית קצת יותר עמוקה, קצת יותר ארוכה, שמאפשרת להם חיבור לתלמידים ישראליים ומתחילה את התהליך הזה בגיל קצת יותר מוקדם שהוא מכונן
קריאה:
באיזה גיל?
מאיר הולץ:
גיל 16
ציונה קניג-יאיר:
סליחה, לא שמעתי
ציונה קניג-יאיר:
 גיל 16 – כיתות י' ו-י"א
עודד פורר:
תתחילי להתכנס לסיום, כי אין לנו זמן בלתי מוגבל
ציונה קניג-יאיר:
(מקרינה שקף, שכותרתו: Mosaic חינוך בלתי פורמלי – 2022
ציונה קניג-יאיר:
 החלטת ממשלה מס' 1369 – Mosaic שלב ב'
ציונה קניג-יאיר:
)     רק אגיד לגבי Mosaic דבר אחרון
ציונה קניג-יאיר:
 אני אגיד שהחלטת ממשלה לשלב ב' ב-Mosaic עברה בממשלה הזו – החלטה דרמטית שמאפשרת המשך פעילות בשנים הקרובות, וגם נותנת שם את התקציב שצריך להיות
ציונה קניג-יאיר:
 הדגשים שיהיו עכשיו, בשלב ב', הם גם בנושא בניית קהילות וגם בנושא חדשנות – חדשנות בעולם היהודי, מיזמים חדשים
ציונה קניג-יאיר:
     (מקרינה שקף, שכותרתו: Unit-Ed חינוך פורמלי
ציונה קניג-יאיר:
)     (מקרינה שקף, שכותרתו: Unit-Ed חינוך פורמלי – 2022
ציונה קניג-יאיר:
)     לגבי החינוך הפורמלי, צריך להגיד שהבנו שהחינוך הפורמלי בדעיכה
ציונה קניג-יאיר:
 הוא גם עולה הרבה כסף, וגם אין מספיק יהודים ויהודיות שלומדים בחינוך הפורמלי, וגם אלה שלומדים – נושא העברית ונושא החיבור לישראל חלש
ציונה קניג-יאיר:
 הלוא על פניו לא היה צריך את ממשלת ישראל בשביל להתערב בחינוך פורמלי במדינות העולם
ציונה קניג-יאיר:
 כאן הדגש שלנו, הערך המוסף שלנו
ציונה קניג-יאיר:
 בתוך המיזם הזה שנקרא Unit-Ed – זה מיזם משותף של ממשלת ישראל עם מכללת הרצוג – אנחנו עובדים עם בתי ספר ברחבי העולם, כדי ליצור את הרשת הגלובלית של החינוך היהודי, כדי לחזק את הוראת העברית, כדי ליישם תהליכי שינוי בבתי הספר וכדי לחבר את המורים ולהכשיר אותם לעשות עבודה יותר טובה
ציונה קניג-יאיר:
     אם יורשה לי, אציג שני שקפים נוספים על הפעילות בישראל ועל התחדשות יהודית ובזה אסיים, אדוני היו"ר
עודד פורר:
 ראיתי שיש לך גם על המאבק באנטישמיות
ציונה קניג-יאיר:
יש גם משהו על המאבק באנטישמיות
ציונה קניג-יאיר:
     אם יורשו לי שלוש דקות
ציונה קניג-יאיר:
 אני מדברת מאוד מאוד מהר
ציונה קניג-יאיר:
     (מקרינה שקף, שכותרתו: מינהלת עמ"י – 2022
ציונה קניג-יאיר:
)     הפוקוס הישראלי הוא לא פחות חשוב, כפי שאמרתי
ציונה קניג-יאיר:
 חיזוק הקשר בתוך ישראל – וכאן אני פונה  גם לחבריי בחדר וגם לחברי הכנסת המכובדים לתת פוקוס על העניין הזה: לחבר גם בחינוך הפורמלי את משרד החינוך וגם בשדה הבלתי פורמלי
ציונה קניג-יאיר:
 אנחנו עושים פעולות במסגרת מינהלת עמ"י
ציונה קניג-יאיר:
 זה שיתוף פעולה עם ארגון גשר
ציונה קניג-יאיר:
 זה נכון שאנחנו עובדים בזה
ציונה קניג-יאיר:
 זו רק תחילת הדרך
ציונה קניג-יאיר:
 צריך לעצב את הזהות של הנוער, אני אגיד, ככזה שהם אזרחי העולם היהודי הגלובלי ולא רק אזרחי מדינת ישראל
ציונה קניג-יאיר:
 בזה אסיים את החלק הזה
ציונה קניג-יאיר:
     (מקרינה שקף, שכותרתו: מאבק באנטישמיות וחוסן קהילתי – 2022
ציונה קניג-יאיר:
)     המאבק באנטישמיות זה תחום שאנחנו עוסקים בו בתוך המשרד
ציונה קניג-יאיר:
 יש לנו את המנדט ואת הסמכות
ציונה קניג-יאיר:
 צריך להגיד – יושב כאן לצדי מנהל אגף בכיר בתחום הזה – שיש לנו על השולחן תוכנית לאומית להקמת רשות למאבק באנטישמיות שתרכז ותתכלל את כל פעילויות הממשלה בתחום הזה
ציונה קניג-יאיר:
 נכון להיום, יש לא מעט עבודה שנעשית במשרדי ממשלה שונים – לא מסונכרנת דיה, ויש הרבה עבודה שצריך לעשות
ציונה קניג-יאיר:
     צריך להגיד שהשר החדש הכריז שהוא יתכלל את העבודה וגם יעביר את כל תחום ה-BDS לתוך המשרד
ציונה קניג-יאיר:
 אני חושבת שזה מחייב דיון נפרד
ציונה קניג-יאיר:
 לא אוכל על קצה המזלג להגיד ולהביא את עמדתנו המקצועית בתחום הזה
ציונה קניג-יאיר:
     כן צריך להגיד שאנחנו עובדים בניטור פעילות אנטישמית ברשת ועובדים בחוסן הקהילות היהודיות בחו"ל, כי אנחנו רואים את עצמנו, כממשלה, אחראים על ביטחונן של הקהילות היהודיות באשר הן
ציונה קניג-יאיר:
 כפי שראיתם בשנה האחרונה, יש עלייה דרמטית – וב-29 בינואר אנחנו נציג זאת בישיבת הממשלה – באנטישמיות ובפעולות האלימות בצורה כזו או אחרת נגד הקהילות היהודיות
ציונה קניג-יאיר:
     (מקרינה שקף, שכותרתו: מומנטום
ציונה קניג-יאיר:
)     (מקרינה שקף, שכותרתו: מומנטום – 2022
ציונה קניג-יאיר:
)     תעברי
ציונה קניג-יאיר:
 תדלגי, בבקשה
ציונה קניג-יאיר:
     (מקרינה שקף, שכותרתו: אגף התחדשות יהודית
ציונה קניג-יאיר:
)     אני אסיים בלדבר על האגף החדש שהוקם, ואהדהד כאן קצת את דברי חבר הכנסת קריב
ציונה קניג-יאיר:
 האגף להתחדשות יהודית זה אגף שמדבר על כך שכל יהודי ויהודייה במדינת ישראל צריכים להתחבר לזהות היהודית שלהם ושלהן, כדי לאפשר את קיומו של העם היהודי
ציונה קניג-יאיר:
 זה נכון בחוץ-לארץ, וזה נכון בתפוצות
ציונה קניג-יאיר:
 אנחנו רואים שם גיוון מאוד גדול – הרבה יותר מאשר יש בישראל
ציונה קניג-יאיר:
 אנחנו מבינים את החשיבות של לשמר את היהדות גם כדת - - -
עודד פורר:
זה אגף שמטרתו לעבוד בישראל ולא מחוץ לישראל?
ציונה קניג-יאיר:
נכון
ציונה קניג-יאיר:
 בין היתר, לחזק את החיבור עם יהדות התפוצות דרך זה, אבל המטרה של האגף הזה, של המינהלת, היא לעבוד כאן בישראל ולחזק את הזהות היהודית הפלורליסטית
ציונה קניג-יאיר:
 להתייחס ליהדות לא רק כדת, אלא גם כתרבות, כסט של ערכים, כמורשת, כדרך חיים
ציונה קניג-יאיר:
 אנחנו מבינים ומכירים בזה, וכך נהגנו במהלך הקדנציה, שיש הרבה דרכים להיות יהודי ויהודייה, ואין תשובה אחת נכונה
ציונה קניג-יאיר:
 אני לא רוצה להגיד שכל התשובות נכונות – אני רוצה להגיד שכל אחד ואחת צריך וצריכה להתחבר ליהדות שלו או שלה על מנת לשמר את זהותו וזהותה היהודית
ציונה קניג-יאיר:
     (מקרינה שקף, שכותרתו: אגף התחדשות יהודית – דרכי פעולה
ציונה קניג-יאיר:
)     בתוך המינהלת הזאת להתחדשות יהודית, שהוקמה כבר לפני  חודשים רבים, יהיו מספר אפיקי פעולה שאתם רואים כאן בשקף – ובין היתר: בתי מדרש וקבוצות לימוד, בניית קהילות, חינוך בלתי פורמלי, מחקר ופיתוח – כדי לשמר את זהותם היהודית של אזרחי ואזרחיות המדינה
ציונה קניג-יאיר:
     לסיכום, אגיד שבעיניי שכמובן יש עוד הרבה דברים שהמשרד עוסק בהם והמשרד עובד בצורה מאוד ייחודית במשרדי הממשלה
ציונה קניג-יאיר:
 אגיד שזה איום אסטרטגי על מדינת ישראל שיהדות התפוצות לא תהיה חלק ממה שקורה במדינת ישראל
ציונה קניג-יאיר:
 אני מאחלת לממשלה הבאה ולאזרחי ישראל שאנחנו נמצא את הדרך הנכונה לשמר ולחזק את הקשר עם יהדות התפוצות
ציונה קניג-יאיר:
 תודה רבה
עודד פורר:
 את יכולה לתת התייחסות מפורטת למיזם הזה שבוטל? איזה מיזם זה? באיזה סטטוס זה היה?
ציונה קניג-יאיר:
כן
ציונה קניג-יאיר:
 המיזם שבוטל על-ידי השר הוא מיזם שמתמקד במנהיגות בכירה ברחבי העולם, כשמטרת המיזם הינה או הייתה לחבר בין קבוצות בכירים על בסיס פרופסיונלי, על בסיס המקצוע שלם, מתוך הנחת יסוד שיש בעיה מאוד גדולה שבכירים בעולם היהודי ברחבי העולם לא מספיק מחוברים לישראל ויש להם השפעה עצומה על מה שקורה בחוץ-לארץ
ציונה קניג-יאיר:
 למשל: יש הרבה מאוד עורכי דין ששותפים בכירים במשרדי עורכי דין בכירים בעולם שלא רואים את עצמם כסוכני שינוי ולא רואים את עצמם כשגרירים לצורך העניין של מדינת ישראל או של העולם היהודי
ציונה קניג-יאיר:
 החיבור על בסיס מקצועי הוא חיבור שיכול לאפשר להם, קודם כול, ללמוד מהידע העצום ומהחדשנות העצומה שיש במדינת ישראל
עודד פורר:
הפעילות הזאת הייתה אמורה להיות באמצעות מיזם משותף?
ציונה קניג-יאיר:
הפעילות הזאת היא באמצעות מיזם משותף, בדומה מאוד לשאר המיזמים המשותפים של המשרד
עודד פורר:
עם מי?
ציונה קניג-יאיר:
עם המכללה החברתית הכלכלית
עודד פורר:
באיזה שלב זה היה?
ציונה קניג-יאיר:
זה היה בשלב אחרי חתימת חוזה, אחרי תחילת המיזם
עודד פורר:
זאת אומרת, המיזם כבר החל לפעול?
ציונה קניג-יאיר:
השאלה היא איך אדוני מגדיר את "החל לפעול"?
עודד פורר:
האם מי שחתם אתכם על החוזה כבר הוציא הוצאות בגינו?
ציונה קניג-יאיר:
אני לא יודעת אם הוא הוציא הוצאות בפועל
ציונה קניג-יאיר:
 כבר הייתה ישיבת התנעה
ציונה קניג-יאיר:
 היה מינוי של ועדת היגוי והיו תוכניות לחיבור של המשלחת הראשונה
דוד טל:
בעצם, הפעילות לא התחילה
עודד פורר:
באיזה היקף היה המיזם המשותף?
ציונה קניג-יאיר:
אדוני, 10 מיליון שקלים
עודד פורר:
5 מיליון מהממשלה, ו-5 מיליון מהמכללה החברתית כלכלית
ציונה קניג-יאיר:
נכון, אמת
עודד פורר:
מה הסיבות לביטולו?
ציונה קניג-יאיר:
אני חושבת שזו שאלה שצריכה להיות מופנית לשר התפוצות
עודד פורר:
בסיכום הדיון אני אבקש התייחסות בכתב מהשר לגבי מהן הסיבות לביטול המיזם
ציונה קניג-יאיר:
שהוא לא עולה בקנה אחד עם המדיניות של השר
עודד פורר:
 על פניו דווקא נשמע שזה עולה גם עם מדיניות השר
ציונה קניג-יאיר:
שזה לא עולה בקנה אחד עם מדיניות השר
עודד פורר:
הוא יצטרך להסביר את זה, כי לי זה נשמע מיזם מאוד נכון – אגב, לא משנה ובלי שום קשר לעמדה פוליטית כזו או אחרת באשר לעולם היהודי
ציונה קניג-יאיר:
אדוני היו"ר, אני אגיד שאני חושבת שכל הפעילות של משרד התפוצות, בלי קשר לעמדה פוליטית כזו או אחרת, היא עבודה שניתן לראות אותה בקונצנזוס
ציונה קניג-יאיר:
 קשה לי באמת, כמנכ"לית המשרד – אולי אני כבר לא אובייקטיבית כשאני יושבת בתפקיד הזה מעל 18 חודשים – לראות מישהו במדינת ישראל שחושב שהעבודה שנעשית במשרד התפוצות עבור העם היהודי היא לא עבודה חשובה
ציונה קניג-יאיר:
 נכון שיש פרשנויות שונות על העבודה, ואפשר גם לראות דרכים שונות, וכאמור, אנחנו גם פעלנו באפיקים נוספים וייצרנו התקשרות עם התנועות השונות בארצות-הברית, עם הזרמים השונים
ציונה קניג-יאיר:
 אני מסכימה מאוד עם דברי היושב-ראש, שהמיזמים השונים בתוך המשרד ועם השותפים ברחבי העולם הם מיזמים שכל אזרח במדינת ישראל יכול להתחבר אליהם
עודד פורר:
אני לא אומר את עמדתי על המיזם
עודד פורר:
 על פניו, הכותרת "חיבור אנשי מקצוע בעולם עם אנשי מקצוע ישראליים" היא נכונה
עודד פורר:
 אני מניח שלשר יש סיבות טובות על התהליך
עודד פורר:
 אני חושב שנכון לפרט אותן בפני הוועדה
עודד פורר:
 בסדר, אנחנו נבקש את זה ממנו
עודד פורר:
     אני רוצה התייחסות לנושא האנטישמיות
עודד פורר:
 אולי מנהל האגף לאנטישמיות רוצה להרחיב טיפה בנושא הזה? נשמע כמה דקות, ואז נפתח את הדיון
ציונה קניג-יאיר:
בבקשה, עמית
ציונה קניג-יאיר:
 אתה רוצה להגיד כמה מילים?
עמית אפרתי:
שלום לוועדה
שלומית אבינח:
אתה חדש בתפקיד, נכון? בהצלחה
עמית אפרתי:
נכון
עמית אפרתי:
 תודה רבה
עמית אפרתי:
     בשנה וחצי האחרונות המשרד המשיך לבסס את יכולות הניטור והמחקר שלו
עמית אפרתי:
 בשנת 2016 המשרד הקים מערך מאוד מאוד יסודי לניטור של אנטישמיות ברשתות החברתיות
שלומית אבינח:
זו הייתה אחת היוזמות של הוועדה בכנסת העשרים-ושלוש בשיתוף פעולה עם הרשתות
שלומית אבינח:
 גובש מתווה לפעילות, והבאנו אותם לדיון: טיק-טוק, פייסבוק וטוויטר
עמית אפרתי:
בהחלט
עמית אפרתי:
 העבודה הזאת ממשיכה ומשתכללת עם הזמן, ואנחנו מטייבים אותה בהתאם להתפתחויות בשטח
עמית אפרתי:
 התוצרים של המערכת הזו יוצגו גם בפני הממשלה ב-29 בינואר, יום השואה הבין-לאומי, ובעצם אנחנו נחשוף את המגמות המשמעותיות שהתרחשו בהקשר של המאבק באנטישמיות בשנת 2022, כולל המלצות, כמו שאמרה המנכ"לית, להקמת רשות ממשלתית לאומית למאבק באנטישמיות
עמית אפרתי:
 שוב, אנחנו פיתחנו מאוד את  יכולות המחקר שלנו וההנגשה
עמית אפרתי:
 זה משהו מאוד חשוב לנו – להנגיש גם את הנתונים והמגמות גם לארגונים בין-לאומיים וגם לקהילות יהודיות
עמית אפרתי:
 כמובן שבתוך הממשלה חשוב מאוד שיכירו
עמית אפרתי:
      יש גם אתגר בכל הנוגע למדידה של אנטישמיות ולהצגה של הדברים
עודד פורר:
יש מדד ממשלתי לעניין הזה?
עמית אפרתי:
אין מדד ממשלתי, אבל זו תופעה שלא פשוט למדוד אותה
עודד פורר:
יש ארגון שמוציא
עודד פורר:
 יש ארגון NGO שמוציא מדד כזה
קריאה:
ADL?
עמית אפרתי:
 ADL מודדים בהחלט
עמית אפרתי:
 אני אומר שיש פרשנויות שונות
עודד פורר:
יש כוונה למשרד לעשות מדידה כזו?
עמית אפרתי:
 אנחנו, בהחלט, עובדים על מדד אנטישמיות שיוכל למדוד בצורה טובה
עמית אפרתי:
 בסופו של דבר, זה צריך להסתכל גם על מה שקורה ברשת וגם על מה שקורה פיזית
עמית אפרתי:
 יש פה מגמה
עמית אפרתי:
 אנחנו, בהחלט, מאוד מאוד רוצים לפצח מדד אנטישמיות שיוכל להוות איזשהו מדד עולמי מוסכם ומקובל
עודד פורר:
לכם יש איזשהו איסוף וניטור של אירועים אנטישמיים שקרו?
עמית אפרתי:
כן
עודד פורר:
אתה יודע להגיד לי "תשמע, במדינה מסוימת בשנת 2022 היו 20% יותר אירועים ממה שהיו באותה מדינה בשנת 2021"?
עמית אפרתי:
 למשרד יש פלטפורמה אינטרנטית - antisemitism monitoring international center – שאוספת
עמית אפרתי:
 יש שם צוות שאוסף מכל הקהילות היהודיות את כל האירועים הפיזיים שמתקיימים בהקשר של מאבק באנטישמיות
עמית אפרתי:
 זה אתר מונגש ופתוח, והוא כולל גם סטטיסטיקות, ניתוחים של מגמות ודוחות שמתורגמים לאנגלית שמוציאות קהילות יהודיות מכל העולם
עמית אפרתי:
 האתר הזה פתוח
עמית אפרתי:
 אנחנו השקנו אותו מחדש לפני בערך שבועיים בכנס עיתונות יהודית שקיים המשרד, ובהחלט אנחנו רוצים לשכלל מאוד את היכולות שלו מתוך הבנה שידע פה הוא באמת כוח מאוד מאוד משמעותית במאבק באנטישמיות
עמית אפרתי:
 זו הזרוע המחקרית שהמשרד פיתח מאוד
עמית אפרתי:
 כרגע, אנחנו גם עובדים - - -
שלומית אבינח:
בפועל, זה לא קרה לפני שנתיים
שלומית אבינח:
 לא היה שיתוף פעולה מצד הרשתות להסרת תכנים
שלומית אבינח:
 אם זיהיתם תוכן באחת הרשתות, השאלה היא האם באמת יש שיתוף פעולה ברגע שאתם אומרים כך שמסירים אותו? זה לא קרה לפני שנתיים
עמית אפרתי:
יש שיתוף פעולה ויש כמובן שיח שוטף עם הרשתות החברתיות
עמית אפרתי:
 אני מסכים שאנחנו - - -
עודד פורר:
אנחנו נעשה רזולוציה על הנושא הזה קצת יותר לעומק, כולל נתונים וכולל להבין איפה זה עומד
ציונה קניג-יאיר:
אולי רק להגיד בעניין הזה, שכמובן ההגדרה של אנטישמיות לא אחידה אצל כולם, ולכן הפרשנות- - -
שלומית אבינח:
הכנסת הגדירה
ציונה קניג-יאיר:
 לא, אני מתכוונת לרשתות החברתיות
עודד פורר:
השאלה היא מה הפעילות שהמשרד עושה וגם איפה מקומו בעניין
ציונה קניג-יאיר:
שווה באמת להציג את זה בנפרד – דיון נפרד
עודד פורר:
זה דיון שאנחנו נקיים
עודד פורר:
     אני פותח לדיון, וזה יהיה חבר הכנסת ונציג מבחוץ
עודד פורר:
 אוהד טל, ואחריו – חבר הכנסת לשעבר דב ליפמן
דוד טל:
תודה רבה, אדוני היושב-ראש, גבירתי המנכ"לית
דוד טל:
 אין ספק שמשרד התפוצות עושה עבודה משמעותית מאוד למען עם ישראל
דוד טל:
 ישר כוח על כל העשייה
דוד טל:
 ברשותך, יש לי רשימת שאלות ארוכה, ואנסה להציף את כולן ותעני על כמה שתוכלי
דוד טל:
 קודם, שאלת הבהרה: נתוני הדמוגרפיה שמובאים בתחילת המצגת – אשמח לדעת על מה הם מתבססים, על איזה מחקר, על איזו עבודה
ציונה קניג-יאיר:
הנתונים שהבאנו היום הם של פרופ' דלה פרגולה
ציונה קניג-יאיר:
 אתה צודק, זה לא כתוב למטה
ענבל דסברג:
פרופ' דלה פרגולה משנת 2021
דוד טל:
לצורך העניין, זה שכתוב פה שהאוכלוסייה היהודית בצפון אמריקה גדלה ל-6
דוד טל:
8 מיליון יהודים זו הערכה וזה לא נתון מספרי מדיד – נכון?
ציונה קניג-יאיר:
אני אטען שזה נתון מספרי מדיד
ציונה קניג-יאיר:
 אנחנו עובדים עם הנתונים של דלה-פרגולה, ואנחנו עובדים גם עם הסקרים של ה-Pew
ציונה קניג-יאיר:
 אלה הנתונים של דלה-פרגולה, ווידאתי את זה עם היועצת שלי
דוד טל:
אוקיי, בסדר גמור
דוד טל:
     בדברי החזון של המשרד הצגת שאחת המטרות היא: חיזוק היהדות הפלורליסטית
דוד טל:
 א', אשמח להבין מה זה בעצם אומר, ולמה זו המטרה שהוגדרה
ציונה קניג-יאיר:
בחזון לא הגדרתי יהדות פלורליסטית
עודד פורר:
כדי שלא יהיה דו-שיח, אני מציע שתיתן את רשימת השאלות, כי אני מניח שיהיו עוד שאלות, ובסוף המנכ"לית תתייחס לכול ביחד
דוד טל:
בסדר גמור
דוד טל:
 השאלה הבאה: כשדיברת על החזון – נכון שזה לא כתוב כאן, אבל זה מה שהצגת: לצד חיזוק היהדות הפלורליסטית גם את נושא חיזוק הקשר עם ישראל
דוד טל:
 אני אשמח להבין כיצד הדבר הזה גם כן נעשה
דוד טל:
 בסופו של דבר, שלושת הארגונים המרכזיים שאתם עובדים אתם – Mosaic, חב"ד עולמי והלל – לא בדיוק ידועים עם אג'נדה ציונית ברורה ומוחלטת
דוד טל:
 אשמח להבין איך הדבר הזה מנוהל
דוד טל:
 איך אתם עוקבים או מודדים את האיכות של העבודה שלהם בהקשר של חיזוק הקשר עם מדינת ישראל
דוד טל:
 אשמח להבין בעניין הזה
דוד טל:
     דיברת לגבי האנטישמיות
דוד טל:
 אחת הבעיות המרכזיות שיש לנו היא שבהחלט יש הרבה מאוד גופים גם ממשלתיים וגם במוסדות הלאומיים שפועלים בתחומים האלה, והחוסר הוא בתכלול, ובאמת בצד איזושהי אסטרטגיה מסודרת מתואמת איך פותרים את הדבר הזה? – גם כן אשמח לשמוע
דוד טל:
     חינוך בלתי פורמלי – כל פעם אני שואל את עצמי למה תנועות הנוער העולמיות הציוניות הן לא חלק מהפעילות של משרד התפוצות
דוד טל:
 אני לא מצליח להבין את הפער הזה
דוד טל:
     הדבר האחרון שלא הבנתי, ולדעתי הוא בשקף האחרון: נושא האגף להתחדשות יהודית פה במדינת ישראל
דוד טל:
 לא הבנתי את הקשר של התחום הזה לעשיית משרד התפוצות, זאת אומרת לא חסרים אגפים בממשלת ישראל, במשרדים השונים, בחינוך וכו' שעוסקים בתחום של זהות יהודית
דוד טל:
 מה זה קשור למשרד התפוצות? והאם זו לא עוד דרך לקדם שוב את מה שהצגת בחזון – את היהדות הפלורליסטית כאן בתוך מדינת ישראל? האם זו המטרה האמיתית? מה הסיפור שם? תודה
עודד פורר:
      חבר הכנסת לשעבר ליפמן, ואחריו – חבר הכנסת ביסמוט
דב ליפמן:
 הוועדה הייתה מאוד חסרה לנו בשנתיים האחרונות במיוחד בתקופת הקורונה, כשלא היה שום מקום ליהדות התפוצות להביע את הקול שלהם על איסור הכניסה לארץ
דב ליפמן:
 תודה לחבר הכנסת קריב, שהשתמש בוועדת החוקה כדי שאנחנו נוכל פשוט להביא את הקול הזה
דב ליפמן:
     בארגון שלנו אנחנו עוסקים בתהליך העלייה, אבל בתקופת הקורונה כמויות הפניות שקיבלנו באמת ממאות אלפים בעולם, יהודים, שפשוט רצו להיכנס לארץ – שמענו כעס, שמענו בכי
דב ליפמן:
 אני לא נכנס עכשיו להחלטות על בריאות, וזה בסדר
דב ליפמן:
 אבל, אפילו לא הייתה מחשבה בתוך הממשלה על הנזק שזה גרם להרגשות של יהדות התפוצות וליחס שלהם למדינת ישראל
דב ליפמן:
 אנחנו עזרנו ליותר מ-50,000 להיכנס ולהיות יחד עם העולים, המשפחות
דב ליפמן:
     אני פשוט רוצה שהוועדה וגם המשרד יחשבו על זה שאני לא רק מדבר על נושאים פוליטיים עכשיו, אבל בגלל מה שקרה בקורונה אנשים יהודים בכל התפוצות באמת מרגישים שיש איזה נתק, שיש איזה חוסר מחשבה על הקשר שלהם עם מדינת ישראל
דב ליפמן:
 חייבות להיות תוכניות שמיועדות רק לזה, כדי שהם ישמעו שישראל היא כן הבית שלהם וכן המקום שהם יכולים להגיע
דב ליפמן:
 לחשוב איך לחזק את זה, כך שהם יחשבו שוב וירגישו שוב שישראל היא כן מקום; אפילו אם הם גרים בחוץ-לארץ ולא עושים עלייה, זה מקום גם בשבילם – איזה סטטוס מיוחד, אני לא יודע, ליהדות התפוצות, שזה גם הבית שלהם פה בארץ
עודד פורר:
     חבר הכנסת ביסמוט, בבקשה
עודד פורר:
 אחריו ישעיהו יחיאלי
בועז ביסמוט:
אני מניח שיהיו לנו דיונים מאוד מעניינים הדובר הקודם, חבר הכנסת לשעבר דב ליפמן, זה מתחבר בדיוק למה שאני חושב גם על עבודת המשרד עצמו וגם על הוועדה
בועז ביסמוט:
 יהדות התפוצות – היה לי הרבה מזל, ובמשך שנים ארוכות ביקרתי בהרבה מדינות בחיי וביקרתי בהרבה מאוד קהילות יהודיות
בועז ביסמוט:
 בארצות-הברית לא צריך לטשטש או להתכחש לעובדה שיהודים רבים שם – ישראל מעניינת אותם פחות ופחות
בועז ביסמוט:
 צריך להגיד את האמת
בועז ביסמוט:
 זה לא רק עניין של התבוללות – גם ישראל מעניינת אותם פחות ופחות, ואתה רואה את זה
בועז ביסמוט:
 אתה רואה את זה בדרך שבה הם מצביעים, ואתה רואה את זה בהתנהלות שלהם, וזה בסדר
בועז ביסמוט:
 אתה-יודע, שכל אחד יעשה מה שהוא רוצה
בועז ביסמוט:
 אני לא חי את החיים של אחרים – אני חי את חיי
בועז ביסמוט:
     זה, בדיוק, לעניין של מדינת ישראל, ואני חושב בקול רם יחד איתך, אדוני היושב-ראש: מה מדינת ישראל, שבהגדרתה היא מדינה יהודית ובטח לא צריכה להתבייש בזה, ואני חושב שגם תוצאות הבחירות הוכיחו שרוב הציבור בישראל גם רוצה בזה, ואנחנו גם לא היינו ואנחנו לא היום, ולדעתי, גם לא נהיה מחר – ואתה יודע זאת טוב ממני – מדינת הלכה, ועדיין יש הלכה יהודית; זה דבר שהוא קיים, וזה דבר שהוא נתון
בועז ביסמוט:
 עד כמה שאני יודע, ההלכה היהודית היא לא איזו חליפה שאתה תופר על-פי מידותיך
בועז ביסמוט:
 זה לא שאתה נכנס לחייט: "בוא ותפור לי הלכה יהודית שאני רוצה"
בועז ביסמוט:
 למה אני אומר את כל הדברים האלה?
עודד פורר:
אני חושב שגם בהלכה היהודית יש פוסקים לכאן ולכאן
אלעזר שטרן:
אני גם במתח למה אתה אומר את הדברים האלה
בועז ביסמוט:
אני יודע מהן המחשבות שלכם, אבל מה לעשות? אני רוצה להגיד: מה אתה עושה? מהי המדיניות שצריכה להיות כלפי אותו
בועז ביסמוט:
 בקיצור, בצורה הכי ברורה, הכי כנה והכי פתוחה: נניח שהיום יש לך קהילה יהודית בארצות-הברית שהשקפת עולמה היא אחת, ואתה, כמדינת ישראל, בטח אחרי הבחירות האלה, יש לך מדיניות והשקפת עולם אחרת
בועז ביסמוט:
 האם מדינה צריכה להתאים את עצמה לקהילות בחו"ל? זו שאלה שאני שואל
אלעזר שטרן:
- - -
עודד פורר:
חבר הכנסת שטרן, תכף אתן לך את רשות הדיבור
עודד פורר:
 לכן, אני רק אגיד בהקשר הזה - - -
אלעזר שטרן:
לא ראיתי אותך במניין הבוקר