GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עודד פורר:
 אני מקווה שהבשורה הזו תהפוך לפורמלית באופן המוקדם ביותר, ועדיין אני חושב שהצבא צריך להיערך פה גם קצת אחרת בדומה למעונות סטודנטים, ולשדרג את מה שקיים היום, כי גם 1,700–1,900, בשוק הפרטי זה כמעט בלתי אפשרי להסתדר עם זה
עודד פורר:
 יצא לי לחנוך מעונות סטודנטים בשדרות בתנאים באמת מדהימים, ופרויקטים כאלה לחיילים בודדים
עודד פורר:
 בסוף זה לא צריך להיות חדר שהוא בא בסוף שבוע כל פעם לחדר אחר
ענבר סיטבון:
סליחה שאני מפריעה לך, אבל יש שני פרויקטים כאלה מאוד גדולים גם באוקספורד בבאר שבע וגם בית פלדמן שעכשיו הוא כבר לא מאויש
ענבר סיטבון:
 יש עליו תוכנית ממש לבנות קמפוס לחיילים בודדים, סוג של "מלרוז פלייס"
עודד פורר:
בית פלדמן בנתניה?
עודד פורר:
מה התוכנית?
ענבר סיטבון:
אנחנו בדיוק עושים דרישה מבצעית כדי להתאים באמת משהו שהוא קצת אחר, שהוא לא בית חייל מה שאנחנו רגילים, אלא משהו שהוא קצת יותר מותאם
עודד פורר:
יש כבר מתחם כזה שפועל בפורמט הזה? מה זה בבאר שבע?
ענבר סיטבון:
יש שם בניין דירות של חיילים בודדים שהוא יותר חדשני
עודד פורר:
הוא כבר פועל?
ענבר סיטבון:
כן, הוא כבר פועל
קריאה:
כן, תוכנית בשם אוקספורד שפועלת בבאר שבע
עודד פורר:
כשאנחנו נקיים את הישיבה שלנו בבאר שבע, אנחנו נבקר גם שם
ענבר סיטבון:
צריך לומר, אתה דיברת עכשיו על מיטה שמתחלפת
ענבר סיטבון:
 זה ממש לא המצב היום
ענבר סיטבון:
 לכל חייל יש את המיטה הקבועה שלו, את החדר הקבוע
ענבר סיטבון:
 הוא לא נודד בין מיטות
ענבר סיטבון:
 זה ממש לא המצב
קריאה:
חבר הכנסת פורר, אני מזמינה את כולם אלינו לסיור היכרות
קריאה:
 כך נדע את העובדות
עודד פורר:
 לגבי תיקון חקיקה לנושא חובות ואשראי, כדי שלא תישאר הנקודה האדומה הזאת, צריך ליזום יחד עם ועדת הכלכלה דיון משותף סביב הנושא הזה
עודד פורר:
      פנייה למוסד לביטוח לאומי, הליכי עיקול כנגד חיילים בודדים משוחררים, גביית חובות
עודד פורר:
 את כל הנתונים האלה כולל ההבחנה
עודד פורר:
 גם כאן אני אומר את זה למוסד לביטוח לאומי, ככל שיש לכם נתונים שאתם צריכים מרשויות אחרות ויש לכם בעיה להשיג, תגידו לנו, אז אנחנו נדע לדרוש אותם מהצבא
עודד פורר:
 ככל שישנה בעיה, נא להגיד לנו, לא שנגלה את זה כשנעשה דיון ואז בדיון עוד פעם יגידו שיש בעיה
עודד פורר:
      על נושא ההשכלה הגבוהה אנחנו נצטרך לקיים דיון נפרד בפני עצמו
עודד פורר:
 יש פה הרבה מאוד סוגיות שהן קריטיות גם ביכולת של החיילים האלה להשתלב
עודד פורר:
      חוק חיילים משוחררים, החוק שכבר היה עליו סיכום עם אגף תקציבים, אני מסתכל פה על הנציג של משרד הקליטה
עודד פורר:
 בסופו של דבר משרד הקליטה צריך לייצר תוכנית קליטה לחייל הבודד המשוחרר, ברמה הזאת, ובתוך החקיקה הזאת צריך להיכנס גם באמת החייל חסר עורף משפחתי, ולא שלא תהיה הבחנה ביניהם, ובנות שירות לאומי
עודד פורר:
 אנחנו נגיש את החוק הזה מחדש אבל עדיין פה צריכה להיות יוזמה של משרד הקליטה במובנים האלה
עודד פורר:
      דבר אחרון, פנייה לשר הפנים, רשות האוכלוסין
עודד פורר:
 תכינו לי על מנת שיהיה היתר עבודה למתנדבי מח"ל
דב ליפמן:
זה גם יכול להיות אחרי השירות, להרחיב את זה
עודד פורר:
אני לא יודע לכמה זמן יתנו לאחרי השירות
עודד פורר:
 לאחרי השירות הפתרון הוא תוכנית "מסע", כי בסוף צריך לזכור, מדובר באנשים שהם לא אזרחי ישראל
עודד פורר:
 הם אמרו, אנחנו רוצים להתנדב שירות לאומי, ואז אתה לא רוצה להתחיל לייצר פה מצב שזה נפרץ
עודד פורר:
שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה
עודד פורר:
 אני מבקש מהסתדרות המורים - רציתם להצהיר משהו בהיבט של האולפנים על גרירת הרגליים של הממשלה בהסכמי השכר
עמי אסף:
אדוני, אני מבקש להודות לך על רשות הדיבור
עמי אסף:
 לגבי הנושא של האולפנים ללימוד עברית, אני שמעתי את הדיון הקודם, ושמעתי את הדברים שמשרד האוצר אמר לגבי תעדוף וסדר עדיפויות
עמי אסף:
 הנושא של האולפנים הוא נושא בוער
עמי אסף:
 אנחנו בהסתדרות המורים לא ניתן יד לגרירת רגליים ומסמוס
עמי אסף:
 ואני מודיע שאם וככל שהמהלכים האלה של תעדוף גורמים אחרים, או אי-תעדופם של האולפנים ללימוד עברית באופן לא ראוי יימשך - לא תיוותר ברירה אלא לפעול במלוא האפשרויות שקיימות בידי ארגון עובדים
עודד פורר:
כולל צעדים ארגוניים?
עמי אסף:
לרבות, צעדים ארגוניים
עמי אסף:
 אדוני, אנחנו לא שוללים
עמי אסף:
 כי הרי אם לא מתעדפים את האולפנים, המשמעות היא שאותה קבוצה שמקופחת משך שנים, תמשיך להיות מקופחת, בעוד שקבוצות אחרות מתקדמות
עמי אסף:
 הדבר הזה הוא לא צודק, ואנחנו לא נעמוד מנגד בשעה שזה קורה
עודד פורר:
תודה מאיר
עודד פורר:
 המסר הזה יועבר גם למשרד האוצר, גם למשרד החינוך שנציגיהם לא נמצאים פה כרגע
עודד פורר:
 תודה
עודד פורר:
      אני רוצה לפתוח את הדיון על הנושא שלשמו התכנסנו, וזה דיון חרום בנושא: כוונת הממשלה לשנות את חוק השבות
עודד פורר:
 מדינת ישראל
עודד פורר:
 קמה כמדינתו של העם היהודי, אחרי אלפיים שנות גלות
עודד פורר:
 אלפיים שנים שקהילות יהודיות ברחבי העולם הצליחו לשמור את עצמן בצורות כאלה או אחרות, ולאט לאט, אגב, דווקא על-ידי אלה שפרצו את המסגרות שהיו קיימות אז, החלה עלייה מחדש לארץ-ישראל
עודד פורר:
 עלייה מחדש לארץ-ישראל, החלה עוד הרבה לפני שקמה מדינה פורמלית, והיישוב היהודי התחיל להתחדש כאן
עודד פורר:
 לא הייתה רבנות ראשית שבדקה מיהו יהודי על כל אחד שהגיע לכאן, ולא ביקשו מאף אחד להביא תמונות כאלה או אחרות, אלא אנשים פשוט חזרו, כמו שאני אומר כבר מספר פעמים בוועדה – "כיונים אל ארובותיהם"
עודד פורר:
      אחר-כך, אלה שנדחפו לכך, לצערי, בגלל שעוד לא הייתה מדינה ריבונית כאן, עשו להם הגבלות בכניסה למי שהגיע כנמלט
עודד פורר:
 ועדיין, מדינת ישראל קמה באמת כביתו של העם היהודי על כל המשמעות שלו
עודד פורר:
 אם אני אסתכל על הדת היהודית, אז ישנם גוונים שונים גם לדת היהודית - יש דתיים חרדים, יש דתיים לאומיים
עודד פורר:
 יש דתיים מסורתיים, יש כאלה שהמסורת שלהם היא כזו, יש כאלה שהמסורת שלהם היא אחרת
עודד פורר:
 אני רואה שחבר הכנסת פינדרוס נכנס
עודד פורר:
 אני מניח שכאשר ייכנס לתפילה בבית-כנסת מסוים גם כאן בישראל, הסגנון לא יהיה, והנוסח לא יהיה הנוסח שהוא מתפלל בבית-הכנסת
עודד פורר:
 בסוף דת על כל המשמעות שלה, יש מידות שונות בתוך האירוע הזה
עודד פורר:
 כל אחד כמובן אומר – המידה שלי היא המידה, והיא המידה הנכונה
עודד פורר:
 בסוף, אנחנו מדברים גם על דתיות, וגם על לאומיות, וגם על קשירת גורל
עודד פורר:
 מדינת ישראל הפכה להיות מצרף של כל המידות האלה – של מידת הקשר והזיקה ליהדות
עודד פורר:
 של מידת הקשר והזיקה לארץ-ישראל, ומידת הקשר והזיקה שלנו בין אחד לשני, שהרי כולנו אחים, לא רק מאב אחד
עודד פורר:
 שם מנו את זה לפי האבות
עודד פורר:
 אנחנו אחים מאב אחד, אלא גם אחים בערבות ההדדית המשותפת שלנו למען מטרה משותפת על כל המחלוקות שיש כאן
עודד פורר:
      במובנים האלה, הפכה מדינת ישראל לביתו הלאומי של העם היהודי באשר הוא
עודד פורר:
 בתוך זה גם חוק השבות שקבע מי יש לו זכאות לקבל אזרחות  ולהפוך להיות חלק מהמדינה הזאת, כשאמרתי לשאת את תעודת הביטוח הזאת בכיס שמאפשרת לו לבוא לכאן, ולהיכנס בשעריה של המדינה
עודד פורר:
      במובנים האלה, לחוק השבות הייתה תרומה משמעותית לפיתוחה של המדינה
עודד פורר:
 ב-1898, בדיונים שהיו בתנועה הציונית אז, אמרו שאין שום סיכוי לפעול להקמה של מדינה יהודית בארץ-ישראל, כי אין מספיק, בשום מצב לא יהיה פה רוב יהודי
עודד פורר:
 למרות זאת, הרצל הוביל את התנועה הציונית, במסלול הזה של הקמת בית לאומי לעם היהודי, וכשהגיע בן-גוריון לקראת ההכרזה על המדינה, אז בא מי שהיה הסטטיסטיקן הראשי שלו, ואמר, תשמע, אין סיכוי
עודד פורר:
 אנחנו עכשיו 600 אלף יהודים כאן בארץ-ישראל, אין סיכוי להכריז מדינה, אל תעשה את זה, כי אנחנו מסתכלים על הסטטיסטיקה, בוחנים, לא יהיה רוב, ולשמחתנו בן גוריון לא שמע לסטטיסטיקאי, והכריז על הקמתה של מדינת ישראל
עודד פורר:
 מאז הפכה מדינת ישראל באמת לבית של העם היהודי, והעם היהודי בתפוצות החל לעלות לישראל בצורה חסרת תקדים שסייע רבות לפיתוח ולשגשוג של המדינה בכל הרמות
עודד פורר:
      אנחנו רואים את זה גם בחיים, ביצירה, בפריחה, בכלכלה, וביוזמה
עודד פורר:
 ואנחנו רואים את זה גם בהקרבה, ובנכונות לשלם מחיר, לפעמים את המחיר דמים הכי כבד, כתף לכתף במלחמה על הזכות שלנו לחיות כאן
עודד פורר:
 אני שומע את האמירות שבאות מקרב חלק מהחברים בקואליציה הזאת על הרצון שלהם לשנות את חוק השבות, ולצמצם אותו, שהמשמעות היא  גם לצמצם את העלייה למדינת ישראל, וגם לנסר את הענף של החיבור שלנו ליהדות התפוצות שמתמודדת עם בעיות קשות מאוד, שהפיתרון, אגב, הטוב ביותר להם - הוא עלייה לישראל
עודד פורר:
 מדברים על נושא של התבוללות
עודד פורר:
 הפתרון הטוב ביותר להתבוללות, אגב, הוא עלייה לישראל, אין פתרון יותר טוב מזה
עודד פורר:
 בסופו של יום, דווקא כאן, באמת, אנחנו יכולים לבנות גם את העם וגם את הארץ
עודד פורר:
      לצערי, גישת הצמצום הזאת מובילה לכך שאנחנו מאבדים את הקשר עם רבים מהאחים שלנו בתפוצות
עודד פורר:
 אני חייב לומר, שכאן הרבה יותר קל לשמור על היהדות מאשר במקומות אחרים
עודד פורר:
 אנחנו נתקלים במצב שבו באים לכאן אנשים שאומרים, תשמע, בחו"ל, אנחנו יהודים, ורודפים אותנו כי אנחנו יהודים
עודד פורר:
 וכשאנחנו מגיעים לכאן, מתחילים לרדוף אותנו, כי טוענים שאנחנו גויים - עם זה אנחנו מתמודדים
עודד פורר:
 אני חייב לומר שפה חשוב לשמוע שורה ארוכה של עמדות
עודד פורר:
 אני ביקשתי מהרבה מאוד אנשים שעוסקים בתחום הזה, לבוא ולתת את העמדה שלהם קודם כל המקצועית, וגם לקיים דיון כאן בכנסת
עודד פורר:
      אתן התייחסות גם לעולים שנמצאים כאן, גם לחברי כנסת
עודד פורר:
 אני רואה שיש הרבה חברי כנסת בדיון
עודד פורר:
 נעשה את הדיון הזה משולב, כדי שנשמע גם אנשים מבחוץ
עודד פורר:
 וגם את חברי הכנסת
עודד פורר:
 כל מי שרוצה להירשם, נא להירשם
עודד פורר:
 תעבירו לנו את הפתקים האלה
עודד פורר:
      בבקשה, אלקס ריף, מנכ"לית לובי המיליון
אלקס ריף:
צהריים טובים, חברי הכנסת, גם מהקואליציה, גם באופוזיציה, זה מאוד מרגש לראות את כולם פה, כמה הנושא הזה בוער בכולנו
אלקס ריף:
 תראו, אנחנו ילדי העלייה הזאת
אלקס ריף:
 אנחנו הגענו לכאן בשנות ה-90', וחווינו על בשרנו את הסטיגמה הזאת של יהודים סוג ב'
אלקס ריף:
 אנחנו מהרגע שהגענו לכאן, לצערי, המחדל הגדול ביותר של מדינת ישראל הייתה שהיא לא הצליחה לפתוח את שערי היהדות בפנינו
אלקס ריף:
 היא פתחה את הדלת
אלקס ריף:
 היא קלטה מעל מיליון עולים
אלקס ריף:
 אבל מבחינת היהדות אנחנו נשארנו סוג ב'
אלקס ריף:
 גם היהודים בינינו שהיום צריכים לעבור באורי יהדות, גם הלא יהודים בינינו שהם רוצים להיכנס פנימה, ולא יכולים בתהליכי הגיור היום
אלקס ריף:
      והינה היום, מדברים על שינוי סעיף הנכד
אלקס ריף:
 דבר ראשון, זו סטירת לחי
אלקס ריף:
 זאת גט כריתות ל-400 אלף הישראלים דוברי רוסית שהם לא יהודים על-פי ההלכה
אלקס ריף:
 מבחינתם, אם עוד יש סיכוי שהם יגיעו לעבור הליך גיור כי הם רוצים
אלקס ריף:
  לפי הנתונים של הלובי – 45% מאלה שאינם יהודים על-פי ההלכה, עדיין מתעניינים בהליך הגיור, רק מבקשים שיעשו בו שינויים
אלקס ריף:
 מבקשים שהתהליך יהיה מכבד יותר, פתוח, מכיל
אלקס ריף:
 שהוא התרכז במתגייר, ולא בבני המשפחה שלו
אלקס ריף:
 לכל הדברים האלה יש פתרונות אורתודוקסיים
אלקס ריף:
      אם אנחנו עכשיו ניגע בסעיף הנכד, אנחנו נגיד להם אמירה חד-משמעית – אין לכם מקום בבית הזה
אלקס ריף:
 תפסיקו להיות חלק
אלקס ריף:
 אסור לנו לעשות את זה
אלקס ריף:
 בואו נדבר על העלייה – 70 אלף עולים כבר הגיעו לכאן
אלקס ריף:
 70 אלף אנשים שאנחנו עושים את השיח על גביהם
אלקס ריף:
 זה כבר דברים שהילדים שלהם ישמעו בבתי-הספר
אלקס ריף:
 עליהם יצחקו שהם לא יהודים מספיק
אלקס ריף:
 עליהם יגידו של למה באתם? זה לא הבית שלכם
אלקס ריף:
 אתם גויים, אתם צריכים ללכת מכאן
אלקס ריף:
 זה הילדים שאחר-כך יגידו שהם לא שייכים
אלקס ריף:
      סעיף הנכד, הוא הסעיף המהותי הבסיסי שעושה את המדינה שלנו מדינת קיבוץ גלויות
אלקס ריף:
 אנחנו צריכים לעשות דיון משמעותי על הסעיף הזה, ולראות – אנחנו פותחים את הדלת ליהדות, לישראלים דוברי רוסית, ולא עושים ההיפך
אלקס ריף:
 תודה רבה
עודד פורר:
בבקשה, יוסף, עולה חדש
עודד פורר:
 תציג את עצמך בבקשה
יוסף שולינין:
שלום, אדוני יושב-ראש הוועדה, חברי הכנסת, דוברי הוועדה, אני עליתי לארץ ב-2014,  במסגרת תוכנית "מסע"
יוסף שולינין:
 התגיירנו כל המשפחה
יוסף שולינין:
 עליתי דווקא לפי סעיף הנכד
יוסף שולינין:
 התגיירנו בלי שום סיבה, אלא הרצון שלנו
יוסף שולינין:
 חזרנו כעבור שנתיים לרוסיה, הייתי בשליחות, גם עבדתי בחברה, גם בשליחות בארגונים חרדים לקירוב בני נוער יהודים
יוסף שולינין:
 אני מכיר את האוכלוסייה הזאת, אני מכיר את האנשים
יוסף שולינין:
 אני מכיר את הקהילה היהודית הכי גדולה בעולם שעברה התבוללות ענקית במהלך 70 שנה
יוסף שולינין:
 ועכשיו, כל הדיון הזה מתקיים ברקע של מלחמה גדולה
יוסף שולינין:
 כמובן, מלחמות ומשברים פוליטיים, תמיד היו סיבות לעלות לארץ
יוסף שולינין:
 ועכשיו, אנשים פתאום אחרי כל השנים האלה שהם הסתירו את היהדות, את הזהות שלהם, הם מתחילים לחשוב על זה, ומתחילים לחשוב דווקא מבחינת השייכות שלהם למדינת ישראל
יוסף שולינין:
      אני חושב שהתיקונים האלה לחוק השבות בסעיף הנכד, הם לא יעזרו בשום דבר למדינה, ורק יפגעו בה
יוסף שולינין:
 אני עליתי חזרה השנה לארץ, ועובד עם קהילה דוברי רוסית שעלו עכשיו באופן דחוף מרוסיה ואוקראינה
יוסף שולינין:
 אנחנו משתדלים לעזור להם
עודד פורר:
בן כמה אתה?
יוסף שולינין:
בן 35 אני גר בקיבוץ דתי עין צורים בדרום
יוסף שולינין:
 אני רואה את האנשים
יוסף שולינין:
 אני שומע אותם
עודד פורר:
התגיירת כאן
יוסף שולינין:
נכון
עודד פורר:
יכולת להתקבל ל"מסע", רק בגלל סעיף הנכד בעצם
יוסף שולינין:
 הייתי זכאי, וזה היה מאוד חשוב לי
יוסף שולינין:
 כי אני קודם קיבלתי אזרחות, ואחר-כך התגיירתי
עודד פורר:
       בבקשה, אליק נדן מ"נתיב"
עודד פורר:
 לשעבר
אלי דיין:
הייתי ראש שלוחת "נתיב" ב-90', 95' ברוסיה
אלי דיין:
 הייתי ראש שלוחת "נתיב" באוקראינה
אלי דיין:
 ומעל 10 שנים הייתי מנכ"ל ג'וינט רוסיה
זאב אלקין:
יש עוד כאלה שעברו תחת ידיו עוד כשהוא היה שם
אלי דיין:
יש עוד כמה עשרות אנשים שאישית נתתי להם אשרות כמובן, ביניהם היו הרבה נכדים
אלי דיין:
 אני רוצה להעלות שתי נקודות, כי זה מאוד מורכב
אלי דיין:
 קודם כל, מדינת ישראל מעל 30 שנה פנתה לאנשים האלה בכל מיני מאמצים, מאמצים אדירים
אלי דיין:
 שליחי "נתיב", שליחי סוכנות, שליחי ארגונים בינלאומיים
אלי דיין:
 שליחי ארגונים דתיים, ואנחנו פנינו לקהל הזכאים
אלי דיין:
 כל הזמן אמרנו להם – תבואו, תהיו יחד איתנו
אלי דיין:
 אתם זכאים
אלי דיין:
 אתם חלק מהעם היהודי
אלי דיין:
      עכשיו, אחרי כל השנים האלה שסבא יהודי לקח את הנכד שלו הלא יהודי, והביא אותו לבית-ספר יום א', שאנחנו כ"נתיב" הקמנו, ואחר-כך ארגונים אחרים תמכו בזה
אלי דיין:
 סבא היה גאה בנכד שלו
אלי דיין:
 הנכד שלו גדל
אלי דיין:
 הנכד שלו היום יושב במוסקבה ויש לו עסקים
אלי דיין:
 והנכד הזה זוכר את החום של האבא, והחום של החברה היהודית שקלטה אותו
אלי דיין:
 מבחינתו, הוא יהודי לכל דבר
אלי דיין:
 מבחינתנו, אנחנו עכשיו מדברים שהוא לא שייך
אלי דיין:
 זה דבר אחד
אלי דיין:
 התחייבות שלנו כממסד מול אותם אנשים שאנחנו רצינו שהם יהיו חלק מאיתנו
אלי דיין:
      דבר שני, זה קצת אולי מורכב, אבל כל מי שמבין לפי חוק השבות איך נקבע מי יהודי, מי לא יהודי
אלי דיין:
 סבתא רבא יהודייה שהתחתנה עם לא יהודי בשנת ה-20', או שנת ה-30', כשהיא נפטרה, והיו לה שני ילדים, וגידלו את הילדים האלה משפחה רוסית של הבעל שלה – הבת התחתנה עם לא יהודי
אלי דיין:
 הבן התחתן עם לא יהודייה
אלי דיין:
 לבת נולדה בת שהיא נחשבת יהודייה לפי חוק השבות, הבן שנולד מהבן, זה שני בני אחים, הוא לא שייך
אלי דיין:
 הוא כבר נכד, כבר לא משלנו
אלי דיין:
 תבינו עכשיו, הם גרים יחד באותה עיר
אלי דיין:
 הם יחד יכולים להיות באותה קהילה
אלי דיין:
 הוא יכול להיות אפילו שם משפחה יהודי, והיא לא, כי הוא שומר על השם
אלי דיין:
 ואנחנו כל הזמן אומרים שהם כרגע סימן שאלה
אלי דיין:
 תסבירו לי מה ההבדל בין ויינשטיין שהוא נחשב לנכד של יהודי, ולסטיפנבה שהיא נחשבת יהודייה? כאשר לא הוא ולא היא לא מכירים את הסבתא רבא שלהם שהייתה יהודייה
אלי דיין:
      אז כשאנחנו מדברים בקלי קלות שינוי, הם לא יהודים, הם לא יהודים בדיוק באותה מידה כלא יהודים לפי הלכה
אלי דיין:
 כשאנחנו אומרים שבאים ומנצלים את הדרכון הישראלי ועוזבים, כמה יהודים לפי ההלכה לקחו את הדרכון היהודי ועזבו? במוסקבה היה אופנה ב-2017, 2018, לבוא לארץ – מי שיש לו כסף, שילם לעורך דין שהוא טיפל בדרכון, מי שבא, לקח וחזר
אלי דיין:
 בסדר, המדינה אישרה את זה, הם לא עברו על שום חוק
אלי דיין:
 אבל מה הקשר לנכדים שאומרים – מנצלים את המדינה, כמה הם מנצלים בכלל? תודה רבה
עודד פורר:
      חבר הכנסת בועז ביסמוט
בועז ביסמוט:
כבוד היושב-ראש, טוב, כולם רוצים לדבר כי הנושא באמת טעון, הוא חשוב
בועז ביסמוט:
 מן הסתם אנחנו נראה את זה בדיון, הוא יהיה מאוד אמוציונלי – גם רציונליות בדיון עצמו לא יזיק
בועז ביסמוט:
 אני אסביר גם למה
בועז ביסמוט:
 קודם כל, הדוברת כאן דיברה על יהודים סוג א', וסוג ב'
בועז ביסמוט:
 אין כזה דבר
בועז ביסמוט:
 כמה שאני יודע, יש יהודי או לא יהודי
בועז ביסמוט:
 אין יהודי סוג א', ואין יהודי סוג ב'
בועז ביסמוט:
 אני לא יודע מאיפה מביאים את הדבר הזה, חס ושלום שנגיע לשם
עודד פורר:
בהקשר של יהודי סוג ', סוג ב', תנסה פעם אחת להיות יהודי על-פי ההלכה שעלה מכאן, ממדינות ברית-המועצות לשעבר, ולהתחתן על-פי ההלכה
בועז ביסמוט:
כבוד היושב-ראש, מאחר ושלושת הדוברים פשוט דיברו באותה שפה, אז תקשיב גם לדעות אחרות
בועז ביסמוט:
 מה גם יכול להיות שבדיון הזה יהיה לנו הרבה יותר מן המשותף לך ולי מעבר למדי חיל הים
בועז ביסמוט:
 הזכרת את 1898
בועז ביסמוט:
 נכון, באותה תקופה, טעו בכלל אם יגיעו לכאן, אם יש בכלל מספר יהודים, ודווקא אחת הסיבות שיש לי הרבה קשר טוב, או יש לי הרבה מאוד חיבה והערכה לציבור החרדי, שקודם לכן, אתה יודע, עוד לפני הרצל, מי שבאמת שלוש פעמים ביום מתפלל כדי להגיע לכאן ולחזור לאדמה שלו, היו הקהילות החרדיות בעולם, ועל זה יש להם זכות גדולה מאוד
בועז ביסמוט:
      בעניין הזה אני אומר דבר כזה, ואני כן מצטרף אליך, שפה, אתה יודע, לאף אחד אין מונופול, העניין הזה שאם אתה חרדי, או ציוני דתי, או אתה חילוני, אתה יודע, כולנו יהודים, אנחנו גם עם אחד
בועז ביסמוט:
 אוי לנו אם נתפלג, הרי זה בדיוק מה שאויבנו רוצים
בועז ביסמוט:
 אנחנו נשאר עם אחד, עם הפגנות, ועם חוקים, אנחנו נשאר עם אחד, ולכן גם הסטטוס קווה הוא מאוד חשוב במדינת ישראל כדי לשמר את העניין הזה
בועז ביסמוט:
      אבל אני אומר דבר כזה
בועז ביסמוט:
 מאחר והנושא הוא טעון, מאחר והאמוציות תיכף ימריאו הרבה יותר ממטוסי אל-על, אני אומר, בוא נהיה רציונליים
בועז ביסמוט:
 בוא במקום שניתן לחרדים לדבר, או לחילוני לדבר, או לזה שבא מברית-המועצות, או זה שהגיע מתוניסיה, ופה אני קוטע, ואני אומר דבר אחד
בועז ביסמוט:
 נושא הגיור כל כך בוער בליבי, ואפילו להקל, מין הסיבה הפשוטה, כשאני חוזר הביתה מהכנסת, רעייתי גיורת בעצמה, ואתה יודע מה דעתי
בועז ביסמוט:
 אבל אני אומר, בוא ניתן לנתונים לדבר
בועז ביסמוט:
 למה אנחנו כל כך פוחדים מנתונים? יושב איתנו למשל אדון יונה שרקי, מהמרכז למדיניות הגירה, הוא יכול להציג את הדברים
בועז ביסמוט:
 ואני אומר, שבמקום שפה אנחנו נתקוטט - חוק השבות הוא הרי חוק מקודש מבחינתנו
בועז ביסמוט:
 החוק הזה הוא חשוב
בועז ביסמוט:
 אף אחד פה לא מתנגד, לא לגיור, לא להצטרפות של גוי בעם יהודי
אלעזר שטרן:
ודאי שכן
בועז ביסמוט:
לא, סליחה, אנחנו נדבר על זה
בועז ביסמוט:
 זה לא נכון
בועז ביסמוט:
 יש הרבה אי-דיוקים, וכל-כך הרבה דברים לא נכונים שנאמרים כאן
בועז ביסמוט:
 בתור אחד שמכיר את תהליך הגיור מקרוב, בתור אחד שלא רצה שום פרוטקציה ושום קיצורי דרך, בדיוק כמו לימודי רפואה שלא תרצו לקצר
בועז ביסמוט:
 בביורוקרטיה כן להקל, להקל
בועז ביסמוט:
 לחבק, לחבק, ברור
בועז ביסמוט:
 אבל אתה לא יכול, וזה דבר שכל הקהל הזה פה צריך להבין
בועז ביסמוט:
 הלכה יהודית – ואתם רואים אני לא קהילה חרדית, אני לא מאגודת ישראל, אני משתייך לתנועת הליכוד
בועז ביסמוט:
 אני חושב שבודדים בכנסת ליברלים ממני
בועז ביסמוט:
 יחד עם זאת, הלכה יהודית, לא נכנסת פה לחייט ואמרת לו – בוא תתפור לי חליפה על פי מידותיי, לא
בועז ביסמוט:
 לכן הצלחנו לשמר את העם הזה
בועז ביסמוט:
 אז בוא נעשה את הכול במסגרת הקיימת
בועז ביסמוט:
 כמו שאומרים, בואו ניתן למספרים לדבר
עודד פורר:
 חבר הכנסת שטרן
אלעזר שטרן:
חבר הכנסת ביסמוט, אני מבקש גם אתה תקשיב לי בעניין הזה, גם על הגיור
אלעזר שטרן:
 אני לא חושב שאנחנו דנים פה רק בעלייה מחבר העמים
אלעזר שטרן:
 אבל כיוון שהתייחסו פה בעיקר לעלייה הזאת, אני קודם כל רוצה לומר שיהיה ברור – זאת עלייה שהצילה את מדינת ישראל
אלעזר שטרן:
 ולולא סעיף הנכד היה מיושם כמו שהוא יושם, אז העלייה הזאת, התרומה שלה הייתה מצטמצמת מאוד מאוד
אלעזר שטרן:
      כשאני אומר הצילה את מדינת ישראל, אני מתכוון בכל ההיבטים
אלעזר שטרן:
 אני הייתי ראש אכ"א
אלעזר שטרן:
 אני אומר לכם שאני לא יכול לדמיין את צה"ל בלי העלייה הזאת ובתוכם סעיף הנכד
אלעזר שטרן:
 אני חושב שמי שזוכר את המצב הכלכלי אז, וכבר לא לדבר על התרומה לתחום הבריאות, הרופאים שקיבלנו בזכותם, עולם הייטק, עולם התרבות
אלעזר שטרן:
 איפה שאתם לא נוגעים, זאת עלייה שהצילה אותנו
אלעזר שטרן:
 חסר לי פה בדיון, אני צריך לומר את זה בכאב גדול – הרב דרוקמן זצ"ל, שייאמר לזכותו שלאורך שנים הגדיר את העלייה הזאת – "ובאו האובדים מארץ אשור והנדחים מארץ מצרים", שלא נתבלבל, אלה האחים שלנו, גם אם שמות המשפחה השתנו, וגם אם המקומות שבהם היו הם השתנו
אלעזר שטרן:
     אני חושב שחוק השבות, הוא נועד לקרב במהותו
אלעזר שטרן:
 לצערי הרב, עצם הדיון עכשיו על סעיף הנכד, הוא בא להרחיק
אלעזר שטרן:
 דרך אגב, הייתי מוסיף את סעיף הנין, לפני שאני מבטל את סעיף הנכד, בהתחשב בזמן שעבר, ואנחנו כבר מתעסקים גם עם נינים שלא יכלו להגיד, או בגלל שקראו להם "ג'יד", או לא משנה מה, לא יכלו להגיד – היי, עצור, סליחה
אלעזר שטרן:
      מי שחושב שמדובר פה על יהדות חבר העמים הוא טועה לחלוטין
אלעזר שטרן:
 זאת אומרת, כשביהדות ארצות-הברית יבינו היום שאנחנו מתעסקים עם סעיף הנכד, הניתוק שהולך ומתגבר היום, יתפוס ממדים הרבה יותר מסוכנים, כיוון שגם שם אנחנו מדברים על סעיף נכד, ועל השמת סימן שאלה על נכדים של יהודים אולי הכי תורמים למדינת ישראל בהיבטים שונים
יבגני סובה:
לא עלו, זאת הבעיה
בועז ביסמוט:
רק שזה לא נוגע להם
אלעזר שטרן:
סליחה, זה לא משנה אם הם עלו או לא, תדייק
בועז ביסמוט:
לא, זה לא נוגע
אלעזר שטרן:
אני רוצה לומר משהו, ואני אומר את זה גם לידידי ביסמוט
אלעזר שטרן:
 אני רוצה שתבין
אלעזר שטרן:
 אנחנו לא מדברים כרגע רק על מי שעולים
אלעזר שטרן:
 מי שעולים – נכון, זה בתוך החוק
אלעזר שטרן:
 אבל המשמעות של מה אתה משדר לאחים שלנו, היא יותר גדולה אולי מאשר מה אתה משדר לאלה שכבר נמצאים איתנו
אלעזר שטרן:
      אני רוצה לומר משהו על הגיור
אלעזר שטרן:
 אני מבין בגיור, קצת, מה לעשות
אלעזר שטרן:
 יש לי על המשרד מספרים מתעדכנים – 16,000, וכל יום הולך ברוך השם וגדל, לא מספיק
אלעזר שטרן:
 אני אגיד לך למה הוא לא גדל מספיק
אלעזר שטרן:
 הוא לא גדל מספיק, בגלל שלצערי הרב, מדינת ישראל הפקירה, לא הפקידה, הפקירה את מפתחות הכניסה אליה בידי אנשים שחלקם מתנגדים לקיום שלה כמדינה יהודית דמוקרטית
אלעזר שטרן:
 וכשאני אומר את זה, אתה יודע כמוני – 70 פנים לתורה
אלעזר שטרן:
 וכש-70 פנים לתורה, לא היינו צריכים את הרב דרוקמן אם הכול היה טוב כמו שאתה אומר
אלעזר שטרן:
 ואיפה ששמנו את מפתחות הגיור, היו מתנהגים כמו שצריכים להתנהג
בועז ביסמוט:
גם התנגדו לגיור של הרב דרוקמן
אלעזר שטרן:
זה בדיוק מה שאני אומר
אלעזר שטרן:
 הגישה הזאת שהם אחים שלנו שאובדים מארץ אשור, הרב דרוקמן הבין את זה
אלעזר שטרן:
 אבל לצערי הרב, מדינת ישראל גם פה
אלעזר שטרן:
 אני מסתכל על חבר הכנסת בועז ביסמוט, ואני רואה בעיניים שלי את חבר הכנסת יריב לוין, והחוק הראשון על הגיור
בועז ביסמוט:
מחמאה אגב
בועז ביסמוט:
 החמאת לי, דרך אגב
אלעזר שטרן:
אני יודע
אלעזר שטרן:
 זה בסדר
אלעזר שטרן:
 כשאני באתי לכנסת ושמתי בהתחלה את חוק הגיור עם הרב דרוקמן
אלעזר שטרן:
 אמר לי יריב לוין - זה החוק הכי חשוב בכנסת
אלעזר שטרן:
 אתה עם הילד שלך מסודר, אני לא, הוא אמר
אלעזר שטרן:
 זה לא הפריע לו, וזה לא הפריע גם לך, עכשיו אני אומר לך להצביע נגד
אלעזר שטרן:
 כל יוזמה בגיור אורתודוקסי גם, אבל שמתחשבת בגודל האתגר הזה, והלוואי ואתבדה
אלעזר שטרן:
      אמרתי קודם, יהדות ברית-המועצות, ואמרתי יהדות ארצות-הברית
אלעזר שטרן:
 אני רוצה להוסיף רק דבר אחד, וגם הילדים שלנו הישראלים, גם אלה הילדים שלי
אלעזר שטרן:
 כשהם יבינו שהיהדות שמדינת ישראל מציגה היא יהדות מרחיקה, היא יהדות מפלגת, הם יגידו, הילדים שלי, הנכדים שלי יגידו - תעזוב אותי מהיהדות הזאת, אני לא רוצה להיות מזוהה איתם אם זאת היהדות
אלעזר שטרן:
 משפט אחרון
אלעזר שטרן:
 אני חושב אם מה שגורמים בתוך הקואליציה הזאת מסמנים כאתגר, אפשר להתמודד, אפשר למצוא דרך, לא דרך חוק השבות
עודד פורר:
      בבקשה, ג'וש שוורץ, הסוכנות היהודית
ג'וש שוורץ:
תודה רבה
ג'וש שוורץ:
 אני רוצה להגיד באופן ברור וחד, הסוכנות היהודית מתנגדת לכל שינוי דת ומדינה שישפיע על התפוצות, לרבות שינוי חוק השבות
ג'וש שוורץ:
 אני חושב שאנחנו צריכים לזכור שהדיון הזה, וההשפעות של שינוי אפשרי בחוק השבות היא לא על יהדות ברית-המועצות לשעבר, הוא על יהדות התפוצות בכל התפוצות
ג'וש שוורץ:
 צריך להגיד שרוב יהדות צפון אמריקה מתנגדים לכל שינוי בחוק השבות
ג'וש שוורץ:
 אנחנו מדברים על 85% מהתפוצות, הם נמצאים בצפון אמריקה, ולכן, ההשפעה היא כלל עולמית
ג'וש שוורץ:
 ההשפעות הן לא רק על העלייה, אשתקד - 74,000 עולים למדינת ישראל, מספר שיא מ-1999
ג'וש שוורץ:
 אבל גם על "המסע", תוכנית הדגל של הסוכנות היהודית או משרד ראש הממשלה, להביא לפה - 13,000 צעירים מהתפוצות לשנה בארץ
ג'וש שוורץ:
 גם "תגלית", שמביאה לכאן על-פי חוק השבות – 40,000 צעירים כל שנה
ג'וש שוורץ:
 ההשפעות הן לא רק על תחושת השייכות של העם היהודי בתפוצות שמרגישים על סמך מגילת העצמאות – מדינת היהודים, לא מדינה יהודית – מדינת היהודים
ג'וש שוורץ:
      אני רוצה להגיד כאן, שאנחנו מדברים חוק השבות, אבל יש פה 500 אלף אנשים שעלו לפה, כולל 200 אלף צברים שעלו לפי חוק השבות ואינם יהודים לפי ההלכה
ג'וש שוורץ:
 חברי כנסת, ואנשים אחרים כבר הזכירו את זה
אביגדור ליברמן:
נכון לרגע זה בצבא הגנה לישראל, משרתים 5,500 חיילים רובם ביחידות קרביות שהם אינם יהודים לפי ההלכה
אביגדור ליברמן:
 בואו ניקח את זה בחשבון, נכון לרגע זה
ג'וש שוורץ:
בדיוק באתי לדבר על זה, כי "נתיב" היא חברת בת של הסוכנות
ג'וש שוורץ:
 "נתיב", היא החברה הלאומית במימון ראש ממשלה לעשות הכנה לגיור
ג'וש שוורץ:
 וכמה אנשים התגיירו באמצעות "נתיב" אשתקד? – 1,600, מתוך 5,000 שנמצאים פה, 800 חיילים
ג'וש שוורץ:
 אביגדור, אני מכיר מספר יותר גדול ש-9,000 לא יהודים בכל עת בצבא כולל קבע
ג'וש שוורץ:
 זה אומר שבכל שנה 3,000
ג'וש שוורץ:
 נכון, 2,200 משתתפים בקורסים של "נתיב", אבל רק 800 בצבא עוברים את בית-הדין בסוף
ג'וש שוורץ:
 ואם אנחנו רוצים שבעוד 20 שנה הילדים שלנו יוכלו להתחתן אחד עם השני, ולא יילכו לרבנות ופתאום יגלו איזו רשימה שחורה שהם לא יהודים, אנחנו חייבים לטפל בעניין הזה
ג'וש שוורץ:
 כולם זרע ישראל, ואנחנו בעידן של קיבוץ גלויות
ג'וש שוורץ:
 זה לא זמן רגיל, זה קיבוץ גלויות
ג'וש שוורץ:
      אני רוצה להגיד דבר אחרון
ג'וש שוורץ:
 אני שמח להגיד שמבחינתי זה לא נושא של אופוזיציה וקואליציה
ג'וש שוורץ:
 נושאים של העם היהודי הם צריכים להיות חוצה מפלגות
ג'וש שוורץ:
 אני שמח ששוחחתי עם יולי אדלשטיין וחברי כנסת,  עם דני דנון, חברי כנסת אחרים מהליכוד, שמתנגדים לשינוי בחוק השבות, ואני מברך על כך
ג'וש שוורץ:
 כי אני קורא לנושא הזה להיות חוצה מפלגות, לא נושא של קואליציה אופוזיציה
ג'וש שוורץ:
 תודה רבה
עודד פורר:
      חבר הכנסת פינדרוס
עודד פורר:
 אחריו – חבר הכנסת ליברמן
יצחק פינדרוס:
אני רוצה להתייחס לדובר האחרון, למה שאמר ג'וש