GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב אלקין:
 עכשיו איך הם יכולים לקבל את הזכאות? או דרך משרד השיכון, שיש לו מערכות שונות לסיוע בדיור, לכל מיני מקרים סוציאליים, אבל הוא לא גבוה הסיוע הזה, או דרך סיוע שהוא כן גבוה והוא כבר מתקרב לשכר דירה ריאלי, אבל הוא אך ורק לזכאים לדיור ציבורי, או שאתה בתור של קליטה, או שאתה בתור של שיכון, תור של שיכון הקריטריונים יותר מחמירים, לכן שווה לו לבוא לתור של קליטה, כל עוד שהוא יכול, כי אז יש יותר סיכוי שהוא יתקבל ושם אתה מקבל סיוע מוגדל אמיתי ולכן אם תרצה היום נוצרה סיטואציה מעניינית, משרד האוצר, יצא נציג האוצר, הם תמיד חלמו שיהיה במקום דיור ציבורי לכל החיים, שיהיה זכאות איטית, כן, שבאדם מקבל איזשהו חלק זמן ואחר כך אולי הוא לא זכאי
זאב אלקין:
      	היום דרך זה שהגדלת את הסיוע בשכר דירה, אתה יצרת סוג של זכאות איטית כזאת והיום יש אנשים שאומרים, אני עומד בתור רק בשביל לקבל את הסיוע בשכר דירה, אני בפועל לא רוצה ממך את מה שאתה יכול להציע לי, כי מה שאתה מציע לי הוא פחות טוב ממה שאני מוצא בשוק ואני עם הכסף הזה מסתדר, מבחינתי סבבה, כי אין לי צורך, כל עוד שאין לי יחידות ריקות ואין לי, חוץ מכל מיני ירושות עבר, ממש ישנות, אבל הם בודדות, הם לא בכמויות גדולות וגם הם מתמלאות בפיקים של עלייה
זאב אלקין:
 כל עוד שיש לי תור כל כך גדול, גם כשאני ממשיך לבנות דיור ציבורי, למשל לקשישים, הכול מתמלא, אז מה אכפת לי, האם זה מתמלא במספר 20 ומספר 10 במקום זה במקביל, וויתר על התור שלו והוא מקבל את הסיוע בשכר דירה, כי אם אני - - -
יאיר סמוליאנוב:
הוודאות של אותו עולה, כי הוא מנסה להבין היום, תוך כמה שנים הוא יקבל ואם הוא מבין היום שמקום מאה ש-99 לפניו זה לא רלוונטי - - -
זאב אלקין:
זה כן רלוונטי, כי ברגע שאני אוציא אותו מהתור, תראה שכולם יסכימו לכל הצעה, זה לא רלוונטי כי הוא עדיין בתור והוא מקבל סיוע, בשנייה שאני אשנה את הכללים ואגיד, אחרי שלושה סירובים אתה מאבד את הסיוע, הוא יסכים להצעה השלישית
אולגה דדון:
דרך אגב, כדאי לשקול את זה באמת בחיוב לגבי
יבגני סובה:
זה יצור מצב הפוך, שיתחילו בכוח להציע דברים
זאב אלקין:
אנחנו נכריח בנאדם לקבל משהו שהוא לא כל כך רוצה? אתה לא תחסוך למדינה שקל, כי אז מי שלא נכנס במקומו הוא זה שיקבל את הסיוע בשכר דירה, כאילו אתה תישאר עם אותה הוצאה כספית, עם אותו מלאי של דירות בדיוק, רק עם שניים מרוצים פחות, זה שרצה להיכנס לדיור ציבורי, עדיין יתקע בתור, כי אלה שלפניו נאלצו להיכנס בלית ברירה, אחרת הם מאבדים את הסיוע וזה שלא כל כך רצה להיכנס, אלא רק רצה את הכסף, יאלץ להיכנס, כי אחרת הוא מאבד את הכסף
יאיר סמוליאנוב:
אני לא חשבתי שזה צריך לחייב את מי שלא רוצה, אני פשוט חושב שאפילו פנימית, נכון שיהיה מה שנקרא, שתי טבלאות שונות
יאיר סמוליאנוב:
 הדבר האחרון שרציתי להגיד, זה כשאני מסתכל רגע על העלייה הנוכחית שהגיעה, אז חלק מהעולים באמת מגיעים לכאן ויש להם משפחה ומקום ספציפי ואני יודע שהם מגיעים
יאיר סמוליאנוב:
 לי יצא להיפגש עם לא מעט עולים, עכשיו שוב, קשה להגדיר, עשרות כאלו, לא עכשיו אלפים, שהם באים לכאן והם די, זאת אומרת, די זורמים מה שנקרא, עם איפה הם יגורו, אולי לא באזור הגאוגרפי עכשיו דרום-מרכז-צפון, אבל כן יכולים יחסית להיות ספונטניים בנוגע למקום שהם יגורו, בין אם זה עכשיו הם מחפשים את המקום הנוח שלהם, בין אם זה מקום שהם יודעים שיש שם דוברי רוסית וכדומה ואני תוהה האם חלק מהמקום, אפרופו, המקומות הפנויים זה יש מקום, מה שנקרא, במירכאות, לתפוס את אותו בנאדם, כשהוא כבר מודיע שהוא רוצה לעלות ועושה תיק קליטה - - -
אולגה דדון:
בלי לבדוק את הזכאות שלו לדיור ציבורי?
יאיר סמוליאנוב:
לא, אני אומר, האם - - -
זאב אלקין:
יש הבדל בין עולה שמחפש את מקומו, לבין זכאי לדיור ציבורי
יאיר סמוליאנוב:
לא, לא, אני אומר, אני שואל האם הדבר הזה קיים היום?
אולגה דדון:
אנחנו נתנו דירות במסגרת אכלוס חירום, כמו שאמרתי, אכלסנו בערך חמש מאות יחידות, מתוכם הרוב על ידי קשישים, דרך אגב, אבל מדובר באנשים שאם היינו בודקים אותם, הם היו עונים על תנאי הזכאות בכל מקרה, פנינו לכולם, לכל מי שרצינו, לכל מי שמצאנו, כל מי שיכל
יאיר סמוליאנוב:
השאלה שלי, האם עכשיו זוג בני שישים-שבעים, שנמצאים עכשיו במוסקבה והם מתכננים עכשיו את העלייה שלהם לישראל
אולגה דדון:
מתכננים, לפני שהם עולים אנחנו לא נעשה שום בדיקה, אנחנו מטפלים בעולים, אנחנו לא מטפלים במי שעוד לא עשה עלייה
זאב אלקין:
הסוכנות יכול, הסוכנות שעובד מולם, לצורך העניין, תאורטית, יכול לתת להם את השירות הזה, כמו שהוא נותן, או רשות מקומית שמעוניינת להביא עולים, יכולה כשהיא מפרסמת את עצמה ויש רשויות שפועלות מאוד אינטנסיבית, נוף הגליל למשל, מאוד אינטנסיבית בעניין הזה, היא יכולה לבוא ולהגיד, תבוא אליי, יש אצלי מלאי, אצלי תקבלו יותר מהר דיור ציבורי, כי יש לי מקומות פנויים וכו'
אולגה דדון:
דרך אגב, המלאי - - -
זאב אלקין:
המלאי הוא גם לא כזה גבוה
אולגה דדון:
המלאי הוא גם לא קיים
זאב אלקין:
בנוף הגליל הוא כבר לא קיים
אולגה דדון:
הוא כבר לא קיים, אם יש מקרה אנחנו מבקשים ממשרד השיכון הקצאה מיוחדת, לצורך אכלוס חירום, כי גם במלאי הזה לא צלחנו לאכלס את כולם
זאב אלקין:
המספרים הם קטנים
זאב אלקין:
אני אגיד לך ככה, במעלות יש טיפה מלאי לקשישים ויש בדימונה מלאי של דירות, זהו, בזה זה נגמר
אולגה דדון:
בית שאן
זאב אלקין:
במצפה רמון
יבגני סובה:
מה זה עם ערד?
אולגה דדון:
זה לקשישים
זאב אלקין:
בערד יש לא קצת לקשישים
ארז שני:
יש בבאר שבע, יש לי אופקים, מחר, אם זה, יכולים להיכנס, עכשיו אל תשכח שהם מקבלים סל קליטה, בחודשים הראשונים יש, שיעלו לארץ, יקלטו, תדבר איתי
יאיר סמוליאנוב:
מה שאני אומר, אני יודע להגיד, מה שנקרא, מהסתכלות פיזית והיכרות עם העולים בשטח, בדיוק כמו שאנשים ממשרד העלייה והקליטה יוצרים קשר, או במשרדים האחרים, יוצרים קשר עם העולים, למה? בשביל הכרה בתעודות, בשביל מציאת תעסוקה, בשביל דברים שונים, אני חושב שיש פה הזדמנות, שוב, אם באמת יש מלאי בדירות של מחר בבוקר - - -
זאב אלקין:
זה לא תפקיד של המשרד, זה תפקיד של הסוכנות
זאב אלקין:
 יש גוף רשמי שהוא עושה את כל הסיפור הזה של הכנה לעלייה, הוא בקשר רציף עם משרד הקליטה, הוא יודע לקבל עדכון על המציאות והוא זה שמסוגל לתת תמונה
יאיר סמוליאנוב:
אבל אם הם לא מקבלים את המידע הזה, עובדתית הם לא מקבלים
זאב אלקין:
עד כמה שסוכנות מצליח, זה נכון על כל התחומים, לא רק על תחום הדיור
אולגה דדון:
נכון, ואנחנו בקשר רציף עם נציגי הסוכנות, טיפלנו בכמה מקרים כאלה, בפיקים של עליית חירום, באמת, כשהיה באמת צורך למצוא מעכשיו לעכשיו פתרונות לאנשים שנלחמו וברחו עם השקית, היום לא מדובר כבר בעלייה כזאת, דרך אגב, אנשים יודעים לאן הם רוצים לבוא מראש, הרוב בוחרים להגיע ולהשתכן - - -
זאב אלקין:
יש גם הרבה רשויות שפועלות אקטיבית כדי למשוך ואז הם יודעים להגיד יש אצלי, כאילו יש דירות קלט, יש אצלי פתרונות, יש אצלי ככה וככה
אולגה דדון:
אני מבטיחה לך, אם יש בנאדם שאין לו לאן ללכת, קשיש, לא קשיש, חולה, נכה, חד-הורית והם צריכים פתרון, אנחנו נמצא פתרון יחד עם משרד השיכון, לא נשאיר אף אחד בחוץ
זאב אלקין:
אני בהקשר הזה רק אשאל שאלה אחרת, אם אני זוכר נכון, לפי הכללים, אפשר להירשם לתור לדיור ציבורי, רק אחרי שנה ראשונה בארץ?
אולגה דדון:
אחרי שמונה חודשים, החל מהחודש השמיני
זאב אלקין:
למה שמיני?
אולגה דדון:
ההיגיון היה ביחד עם סיום סל קליטה ותחילת קבלת סיוע אוטומטי בדיור ציבורי
זאב אלקין:
אבל סל קליטה בגדול, מכסה חצי שנה
אולגה דדון:
חצי שנה, אנחנו עכשיו בדיוק, זה יהיה אחד העדכונים בנוהל, זה יהיה מחודש שביעי ולא מחודש שמיני
זאב אלקין:
אוקי, זאת אומרת שברגע שסיימתי את החצי שנה הראשונה ונשארתי פה ולא נעלמתי אז אני יכול להירשם החל מתחילת החודש השביעי
אולגה דדון:
אתה יכול לבדוק את הזכאות, לא להירשם, לבדוק את הזכאות, כן, כן
זאב אלקין:
ברור, ואם אני זכאי אז להירשם מהחודש השביעי
יבגני סובה:
במחלקת קליטה, נכון?
זאב אלקין:
כן, מצוין, אז אני חושב שזה נכון, כי בזמנו זה היה שנה אפילו והגפ הזה שנוצר היה חבל
אולגה דדון:
אנחנו התאמנו את זה לחודש שמיני, כי גם יותר נכון מבחינת הממשקים בין המשרדים, הרי בחודש שמיני אנחנו מתחילים לשלוח את הנתונים למשרד השיכון בשביל סיוע אוטומטי וכבר נעשה בדיקה לכל מי שחסר דירה - - -
זאב אלקין:
אבל לחודש שביעי כבר אין לנו כסף
אולגה דדון:
לא, אז עכשיו אנחנו נקדים את זה לחודש שביעי, כן
יבגני סובה:
אני רוצה להגיד משפט אחד, בהקשר לניסיון שאתה הצעת, להביא את האנשים שהם זוג, אמרת זוג, בני שישים, יושבים, אז קודם כל, זה רעיון טוב ואם בנאדם שהוא זוג פנסיונרים שהוא יודע שהוא בא לא לבד, שהוא בא, לצורך העניין, עם ילדים, יכול להיות שדווקא הפתרון של הזוג המבוגר, יכול גם למשוך את הילדים שלו לאותם מקומות שאנחנו רוצים למשוך, כי הרי יש ממש מלחמה, במובן הטוב של המילה, בין הערים בפרפריה, למשוך את העולים
יבגני סובה:
 הזכרתם כמה פעמים פה את נוף הגליל, אשקלון, דימונה, ערד, יש גם מקומות בפריפריה עם - - -
אולגה דדון:
הצענו, הצענו
יבגני סובה:
לא, לא, לא, אמרתי לאנשים שטרם עשו עלייה, טרם עשו, מה שאמר יאיר
אולגה דדון:
אתה לא תאמין, עשינו שיווק, למה אני אמרתי שאנחנו פועלים, עשינו שיווק באמצעות הסוכנות של יישובים - - -
יבגני סובה:
אז עשיתם את זה, יפה, לא כי אמרת שאתם מטפלים רק בעולים, אז יפה, אז אתם כן עושים את זה
אולגה דדון:
עשינו ניסיון בפיק של עליית החירום, לא בדיוק צלח, כי אנשים מראש, מראש יודעים לאן הם רוצים להגיע, יש להם משפחה וחברים, כאלה שנקודתית, לא היה להם איפה להיות, אנחנו טיפלנו בהם
יבגני סובה:
ואז הם נתקלים שם ורואים שבמקום הספציפי הזה, אין, לא מתכננים אפילו לבנות שם יחידות דיור סוציאלי, בעשרים שנים הקרובות
אולגה דדון:
בסופו של דבר, כל עלייה שהגיעה עכשיו והם החליטו ובחרו להיות עם המשפחות וכנראה עוד שנה שנתיים יבואו אלינו ויבקשו להיכנס בתוך תור לדיור ציבורי
זאב אלקין:
אוקי, אז אתם הורדתם את זה לשבעה חודשים זה כבר טוב
אולגה דדון:
אנחנו נוריד בנוהל החדש לשבעה חודשים
זאב אלקין:
מצוין, בבקשה, ארז
ארז שני:
אני רוצה על קצת בשורות טובות, בכל זאת
ארז שני:
 קודם כל - - -
זאב אלקין:
זה נקודה מצוינת לסיים את הישיבה הזאת
ארז שני:
כן, קודם כל בשנתיים האחרונות, במסגרת היוזמה הלאומית של ממשלת ישראל והסוכנות היהודית לבניית 2,650 יחידות דיור, 1,100 יחידות דיור לקשישים, אוכלסו, הסתיימה בנייתם, באזורי ביקוש, תל אביב, הרצליה, כפר סבא - - -
אולגה דדון:
הרוב על ידי עולים
ארז שני:
אשדוד, באר שבע - - -
זאב אלקין:
זה מהסכם 2015
ארז שני:
זה 2015
ארז שני:
 עכשיו אנחנו גם חתמנו - - -
זאב אלקין:
שימו לב זה שמונה שנים מתחילת הדרך, כן, ככה זה לוקח
ארז שני:
שמונה שנים, הבנייה יצאה לפועל ב-2017, בניין ראשון, התחיל הבנייה, בדרך השלום בתל אביב והבתים האלה אוכלסו, בשלבי אכלוס אחרונים, פתרונות אדירים מתוך הרשימה שאולגה פה דיברה על מעל 2,000 יחידות, עוד פעם, כולל דיור ציבורי, אבל - - -
יבגני סובה:
זה שלך של עמיגור
ארז שני:
כן, 1,100 - - -
יבגני סובה:
בכל מקבץ כזה יש לך אנשים שלך?
ארז שני:
כן, כן
יבגני סובה:
הם מקבלים שכר מהחברה שלך?
זאב אלקין:
אנחנו נעסוק בזה לעומק, זה לא לעכשיו
ארז שני:
דרך אגב, זה לא מקבץ, אנחנו לא קוראים לזה מקבצים, מקבצים יש למשרד הקליטה - - -
זאב אלקין:
זה בתי גיל זהב
ארז שני:
זה בתי גיל זהב, עם פעילות חברתית, עובדת סוציאלית, אם בית, כל זה קיים
ארז שני:
 אני שמח לבשר לכם שעד סוף 23, אנחנו נאכלס עוד 714 יחידות דיור, 625 יחידות דיור, מתוכם בנתניה
ארז שני:
 זה הזמן גם להגיד מילה טובה לרשות, שכן מאוד מסייעת, עריית נתניה, ראשת העיר מרים פייברגר, שמאוד מסייעים, סייעו ומסייעים, העיר הזאת הולכת לקלוט 35 קשישים, קשישות, חלקם זוגות, זה יותר למעשה, זה יותר מ-625, אני מעריך שזה יהיה בסוף קרוב לאלף איש ובתל אביב, ברחוב פלוגות בתל אביב, עוד 90 יחידות דיור עד סוף השנה
ארז שני:
 אלה בשורות טובות, יחד עם זאת, בשנת 24, אנחנו כבר לא נכניס יותר יחידות דיור, אנחנו אוטוטו אמורים להתחיל ברחובות, אני מקווה בחודשים הקרובים, אבל בערים אחרות, כמו שעודכנתם פעם קודמת, יש עדיין עיכובים, בת ים, ירושלים, חיפה, יש עיכובים
זאב אלקין:
אתה מקיים פה דיון מיוחד על ההסכם הישן שאיפה יש פקקים עדיין במימון להגיע ל-2,700 וגם על תחילת העבודה על ההסכם החדש
ארז שני:
זה מה שרציתי לעדכן את יושב ראש הוועדה, שבעת כהונתו כשר השיכון, חתם על הסכם נוסף, להגדלה ב-3,000 יחידות נוספות שאנחנו התחלנו כבר את שלב התכנון, שלב התכנון יצא לדרך ואני חושב שאנחנו נוכל להרים מקומות כמו נוף הגליל, יכול להיות שאנחנו עוד שנה מהיום, שנה וקצת, נוכל לעלות על הקרקע עם 400 יחידות דיור, זוהי בשורה משמעותית וטובה
אולגה דדון:
יש עוד בשורות כאלה, אפשר עוד הסכמים כאלה?
זאב אלקין:
תפני לשר השיכון החדש
ארז שני:
צריך לשקול, אני יודע, עוד פעם, זה אולי לא תפקידה של חברת עמיגור, אבל אני חושב שצריך לשקול, גם לחזור לבנייה ציבורית, כמו שקיימת בעולם של בנייה מעורבת, אתה יכול לבנות מגדלים שחלק יהיו לזוגות צעירים, מה שנקרא דיור בר השגה וחלק לקשישים וחלק לעולים חדשים, אפשר לעשות את השילוב, מיקס הוזים, זה דבר שקיים בכל העולם, הרכש אף פעם לא יגיע למיצוי
ארז שני:
 אנחנו נוכל לבנות אלפי יחידות דיור בזמן קצר, אבל זה תוכניות אחרות שהממשלה צריך להניח עליהם את הדעת
ארז שני:
 תודה רבה
זאב אלקין:
וכאמור אנחנו עוד נקיים פה דיון מיוחד על מימוש ההסכם הזה, שני הסכמים חשובים, אני הייתי מעורב בזה כשר הקליטה ב-2015, יחד עם שר השיכון דאז, גלנט, שהגענו להסכם על 2,700 עם עמיגור ועכשיו כשר השיכון עשינו עוד הסכם על 3,000, זה אמנם לוקח זמן עד שזה קורם עור וגידים, אבל בסוף זה נותן כמויות מאוד מאוד גדולות של יחידות דיור לקשישים וזה מאוד מאוד משמעותי
זאב אלקין:
 טוב, אנחנו נעצור פה להיום, אנחנו כאמור סיכמנו פה כמה נושאים שנתעמק בהם, אני רק רוצה לסכם מבחינת הדברים שאנחנו ממתינים ונצטרך אותם להמשך הדיון
זאב אלקין:
 אז קודם כל לגבי הנתונים של התור, הנתונים שחסרים לנו זה הפילוח של 18 אלף קשישים, לפי הפרמטרים, הזוגות, יחידים, לפי הפרמטרים של הגיל ולפי פרמטרים של משך השהות בארץ, גם לגבי 3,200 משפחות, לקבוצות חד הוריות, ברוכות ילדים, נכים, איך זה מתחלק וכנ"ל גם פילוח של נזקקים לקומות נמוכות, לתת קבוצות
זאב אלקין:
      אנחנו נשמח לתגובה של משרד הקליטה, אחרי שתשקלו את זה, לייצר מקדם יותר מהיר לניצולי שואה וווטרנים בקדימות בתור, זה מה שהערו פה חברי הוועדה על כך שלכאורה, ראוי לייצר, לאור הקבוצה הזאת שהולכת ונעלמת מאיתנו, לצערנו, לייצר להם קידום יותר משמעותי מאשר שנה אחת, כולל גם לאלה שהיום עומדים בתור, כאילו גם לאלה שמצטרפים וגם לאלה שעומדים, לייצר להם קצת מדרגה, כדי שאולי בכל זאת יזכו באמת להנות מהקידום הזה והוא לא יישאר תאורטי בלבד
זאב אלקין:
 ביקשנו את הדינמיקה של התור, גם גודל התור, איך הוא משתנה לאורך השנים וגם כניסות ויציאות לאורך השנים, רצוי אם אפשר, לפחות בשתי קטיגוריות, קשישים וכל השאר, כי זה דירות וזה פתרונות אחרים אז לכן זה משמעותי
זאב אלקין:
 בקשנו ממשרד האוצר להתכונן לתת לנו עדכון על הרכש של ה-1,700 דירות, זה פחות, או יותר נדמה לי, נכון? לא פספסתי משהו של הדברים שאנחנו מחכים להם וחוברת, ביקשנו ממשרד הקליטה לראות, לא משנה ברוסית, בעברית, מה שנוח לכם, את החוברת שיש כרגע של עדכון על נושא הדיור
שלומית אבינח:
פילוח
זאב אלקין:
כן ופילוח לפי ערים גם, ביקשנו של התור זה גם, פילוח אחד שחסר לנו וכאמור בישיבות הבאות, אנחנו עוד נעמיק בתחום הזה של הדיור הציבורי, עכשיו לא מהזווית של הביקוש, אלא מהזווית של המלאי, מה יש ואיך זה מתנהל ומה הדרך להגדלת המלאי, כולל ההסכמים עם עמיגור
עודד פורר:
עד שיסדרו את המצגת, אני רוצה לפתוח את הדיון
עודד פורר:
 בוקר טוב לכולם
עודד פורר:
 אני מתכבד לפתוח את הדיון של ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות
עודד פורר:
 היום ה-11 בינואר, י"ח בטבת התשפ"ג – דיון על פעילות משרד התפוצות לשנת 2022
עודד פורר:
 בפתח הדברים, שוב, אני חייב להתייחס קצת למה שקורה פה, כי כל יום פה קורים פה עוד ועוד דברים, ויש עוד ועוד אסקלציה מבחינת מצבה של מדינת ישראל, גם נוכח התפוצות
עודד פורר:
 אני רק רוצה לגנות מכל וכל את הקריאה לעצור את ראשי האופוזיציה במדינת ישראל או קריאה של סגן שר לשים עליהם אזיקים בפורמט כזה או אחר
גלעד קריב:
הוא לא סגן שר
עודד פורר:
הוא עוד לא סגן שר – מיועד אן לא מיועד
עודד פורר:
 אני כבר לא יודע
עודד פורר:
 גם בנושא הזה יש לנו פה כל הזמן התפתחויות
גלעד קריב:
אולי מיועד, אבל לא ראוי
עודד פורר:
בינתיים, עד עכשיו מי שאמור היה להיות סגן שר ולא היה מרוצה שודרג לשר
עודד פורר:
 אולי הוא ישודרג לשר
גלעד קריב:
שר לענייני מעצרים
עודד פורר:
אבל זה בכלל לא משנה מה התפקיד
עודד פורר:
 אני באמת אומר: אנחנו פה יכולים להתווכח על הרבה מאוד דברים
עודד פורר:
 המקום גם להתווכח על הדברים האלה זה פה בבניין הזה
עודד פורר:
 המקום גם לקבל את ההחלטות זה כאן
עודד פורר:
 פניה של מדינת ישראל הם כאלה שבהם לכל אחד יש את חופש הביטוי, חופש המחשבה, חופש התנועה וחופש העיסוק, ובמובנים האלה אני חייב לומר שאני מצפה מראש הממשלה לגנות באופן מובהק את האמירות האלה של חברי קואליציה בכירים אצלו, בעיקר, אגב, נוכח הדיון שאנחנו עושים היום
עודד פורר:
 אני לא חושב שיש פה מישהו שרוצה לחיות במדינה שבה האופוזיציה נמצאת תחת איום של מעצר
עודד פורר:
 יש מדינות כאלה
עודד פורר:
 זו לא מדינת ישראל
עודד פורר:
     נעבור לענייננו
עודד פורר:
 אנחנו מכנסים כאן את הוועדה הזאת, אחרי שנתיים שבהן היא לא התכנסה ובעצם לא היה שום פיקוח פרלמנטרי על פעילות משרד התפוצות
עודד פורר:
 אני שמח שאנחנו מחדשים אותו, אבל בהחלט כשאנחנו מסתכלים גם על הכנסת ה-23 אז היו פה הרבה מאוד ישיבות שעסקו בנושא אנטישמיות ומלחמה באנטישמיות וגם בפעילות בתוך הרשתות החברתיות
עודד פורר:
 חלק נכבד מזה היה או אני כבר לא יודע – כל פעם הזיזו את הדברים האלה ממשרד למשרד, אבל משרד התפוצות עסק בזה לא מעט
עודד פורר:
 גם הסוגיה של חינוך יהודי, שהיא סוגיה שאני חושב שחשוב מאוד לעסוק בה – הסיפור הזה של חינוך יהודי והקשר עם התפוצות קשור בעבותות לעלייה ולקליטה
עודד פורר:
 זה איזשהו תהליך שחייבים לעבור אותו וחייב להיות שם
עודד פורר:
 בסופו של יום, מי שגדל על חינוך יהודי וציוני, אם הוא רוצה להגשים את החינוך זאת אומרת אם החינוך הצליח – הוא עלה לארץ ישראל
עודד פורר:
 "לשנה הבאה בירושלים" זו בסוף האג'נדה
עודד פורר:
     אני שמח לפתוח את הדיון הזה
עודד פורר:
 לפני כן, מכיוון שחברי הכנסת גם יוצאים ובאים, אז עוד לפני שניתן לך, אם יש מישהו מחברי הכנסת שיש לו הצעה לסדר ורוצה לדבר – אמר לי חבר הכנסת קריב, וגם אם חברת הכנסת מזרסקי תרצה, ואם לא – אז אחר כך במהלך הדיון
עודד פורר:
 בבקשה, חבר הכנסת קריב
גלעד קריב:
אדוני, בוקר טוב
גלעד קריב:
 בוקר לעמיתיי חברי וחברות הכנסת ולכל המוזמנים ולחבר הכנסת לשעבר, ראשית, אני באמת מתנצל שאיאלץ לעבור לדיון בוועדת החוקה, ואני כמובן לא רוצה לקטוע את המצגת באמצע ולכן ביקשתי את רשותך לומר דברים קצרים לפני המצגת
גלעד קריב:
     ראשית, אדוני היושב-ראש, אני רוצה לברך אותך הן על בחירתך לתפקיד והן על חידוש עבודתה של הוועדה
גלעד קריב:
 בעיניי, העובדה שהוועדה הזאת לא כונסה – לא שהיא לא פעלה – לאורך כל הכנסת העשרים-וארבע, זו הייתה תוצאה חמורה מאוד של מה שהתנהל כאן בבית הזה
גלעד קריב:
 כיושב-ראש ועדת חוקה, נאלצתי להעביר לוועדת החוקה, כפי שאתה יודע, חלק מתחומי העשייה של ועדת העלייה והקליטה, מכיוון שראינו כיצד הוועדה הזאת לא מכונסת בשעה שאנחנו מתמודדים על גל עלייה ועם מציאות מאוד מורכבת של קורונה שמשפיעה על הקשר עם יהדות התפוצות
גלעד קריב:
 בוודאי חבר הכנסת לשעבר ליפמן ידבר על הנושא הזה
גלעד קריב:
 טוב שהוועדה חוזרת ומתכנסת
גלעד קריב:
 אני מקווה, שהיא באמת תהיה אחת מהוועדות האפקטיביות ביותר והאינטנסיביות ביותר של הכנסת העשרים-וחמש
גלעד קריב:
     ישנו קשר הדוק בין מה שאנחנו דנים בו היום לבין מה שנדון בו עוד מעט בוועדת החוקה, מכיוון שבסופו של דבר הקשר בין יהדות התפוצות לבין מדינת ישראל מושפע מאוד מערכי היסוד של מדינת ישראל ומהאופן שבו הם ממומשים בהתנהלות השלטונית של הרשויות השונות
גלעד קריב:
 אני אומר כבר עכשיו, שלחלק מהמגמות המסתמנות תהיה השפעה דרמטית לא רק על החוסן הדמוקרטי בתוך מדינת ישראל ובחברה הישראלית אלא גם על יכולתה של מדינת ישראל למלא את ייעודה כמדינת הלאום של העם היהודי ולטפח קשרים הדוקים עם כל קהילות העם היהודי
גלעד קריב:
 בתוך מערכת השיקולים שאנחנו מצפים שהממשלה הנכנסת תשקול בעניין המהלכים הדרסטיים והקיצוניים שהיא מבקשת  לקדם, אני מאוד מקווה שאחד השיקולים יהיה ההשפעה על חוסן היחסים בינינו לבין יהדות העולם
גלעד קריב:
     אני מבקש, עוד לפני המצגת, להודות מקרב לב לצוות משרד התפוצות, לציונה המנכ"לית שעמדה בראש הצוות הזה בשנה וחצי האחרונות וכמובן גם לשר היוצא ד"ר נחמן שי, חברי, השר לשעבר
גלעד קריב:
 אחד הדברים שאפיינו את הפעולה של המנכ"לית היוצאת ושל השר שכבר יצא זה היכולת להמשיך בעשייה של קודמיהם – לא רק להמשיך אותה, אלא גם לבסס אותה ולהעמיק אותה, ובאותה העת לפרוץ נתיבים חדשים
גלעד קריב:
 האמירה הזו מאוד מאוד חשובה לנוכח דברים שאנחנו רואים בחלק ממשרדי הממשלה, שבהם שרים שנכנסים לתפקידיהם חושבים שהם צריכים לסמן את כניסתם לתפקיד על-ידי ביטול כמעט אוטומטי של מהלכים שנעשו על-ידי קודמיהם
גלעד קריב:
 זו לא הייתה הדרך של השר היוצא
גלעד קריב:
 זו לא הייתה הדרך של המנכ"לית היוצאת, שגם הקפידה לשמר רציפות תפקודית מהבחינה של צוותי העבודה, בניגוד למנהגים של שרים אחרים ושל מנכ"לים ומנכ"ליות אחרים
גלעד קריב:
 היה פה מסר מאוד מאוד ברור: ממשיכים את העשייה הטובה, ומביאים אותה לשיאים חדשים
גלעד קריב:
     בהקשר הזה – ואני מייד מסיים, אדוני – אני לא יכול, למרות האווירה החגיגית ויש הרבה מאוד מה לחגוג, ותכף נראה ודאי במצגת, להתעלם מכך שאחד מהמהלכים הראשונים של השר הנכנס, חברי השר עמיחי שיקלי, היה ביטול של אחת מהתוכניות שהוקמו ויוסדו בכהונה האחרונה – תוכנית שכוונה לאחד מהאתגרים הגדולים ביותר שלנו: טיפוח השיח בין החברה הישראלית לבין חוגים ליברליים בחברה האמריקאית וביהדות ארצות-הברית
גלעד קריב:
 זו אחת המשימות החשובות ביותר שלנו
גלעד קריב:
 העובדה, שמפעל משותף, מיזם משותף, שעבר את כל הדרגים המקצועיים ואת כל הפרוצדורות המשפטיות ונידון ופותח במשך למעלה משנה, מבוטל באבחת חרב, לטעמי, משיקולים פוליטיים גרידא, זה דבר מאוד מאוד מצער
גלעד קריב:
 אני מקווה שזה לא סימן לבאות
גלעד קריב:
אני גם מקווה שהשר ישקול מחדש את החלטתו וילמד לעומק את המיזם שבוטל
גלעד קריב:
     המשפט האחרון – אחת התרומות הגדולות ביותר של השר ושל המנכ"לית הייתה באמת הבנת הקשר העמוק בין סוגיית דמותה היהודית של החברה הישראלית דוברת העברית לבין היכולת שלנו לטפח קשר עם התפוצות
גלעד קריב:
 ככול שהיהדות הישראלית תהיה יותר מכילה, יותר סובלנית, יותר פלורליסטית ויותר מקבלת, היכולת שלנו לבנות קשר אמיתי עם יהדות התפוצות תהיה יותר מבוססת
גלעד קריב:
 בעניין הזה, הקמת האגף להתחדשות יהודית היא צעד הכרחי גם ביחס למה שמתרחש בתוך הציבור הישראלי היהודי, אבל זה אחד התנאים ההכרחיים להעמקת הקשר עם יהדות התפוצות
גלעד קריב:
 אני מקווה מאוד, שהשר הנכנס יטפח את הנבט הצעיר והחשוב הזה
גלעד קריב:
 תודה
עודד פורר:
המנכ"לית, במהלך ההצגה שלך אני מבקש שתתייחסי באמת לסיפור הזה, שכולנו נחשפנו אליו בתקשורת
עודד פורר:
 מה המיזם? ומה בוטל ומאלו סיבות? בבקשה
ציונה קניג-יאיר:
אדוני יושב-הראש, תודה רבה
ציונה קניג-יאיר:
 חבר הכנסת קריב, תודה רבה לך על המילים החמות ועל הפתיחה הזו
ציונה קניג-יאיר:
 אגיד שזה גם  מרגש וגם מאוד משמעותי עבורי לשבת כאן כאולי המצגת האחרונה שאני עושה כמנכ"לית משרד התפוצות אחרי כהונה קצרה מאוד אך משמעותית מאוד
ציונה קניג-יאיר:
 שמחתי והייתה לי הזכות לשרת את העם היהודי מתוקף תפקידי זה
ציונה קניג-יאיר:
     [מקרינה שקף, שכותרתו: "כשם שעתיד היהדות בגולה תלוי מעכשיו בקיום ישראל, כך תלוי עתיד המדינה, עצם קיומה, ביטחונה ושלומה, וביתר שאת, מילוי ייעודה ההיסטורי – ביהדות העולמית (דוד בן גוריון, ישראל והתפוצה, 1957)
ציונה קניג-יאיר:
]     (מקרינה שקף, שכותרתו: דמוגרפיה יהודית 2021
ציונה קניג-יאיר:
)     אני מתחילה בציטוט של בן גוריון, כי אני חושבת שהוא רלוונטי היום כפי שהוא היה רלוונטי כשבן גוריון אמר אותו: "וכשם שעתיד היהדות בגולה תלוי מעכשיו בקיום ישראל, כך תלוי עתיד המדינה, עצם קיומה, ביטחונה ושלומה, וביתר שאת, מילוי ייעודה ההיסטורי – ביהדות העולמית"
ציונה קניג-יאיר:
 הנתונים הם כאלה שמצביעים על שמחצית מן העם היהודי לא נמצאת בישראל
ציונה קניג-יאיר:
 מחצית מהעם היהודי פה ומחצית מהעם פזורה ברחבי העולם
עודד פורר:
לפי הנתונים שלנו, יותר ממחצית מהעם היהודי בגולה
ציונה קניג-יאיר:
זה יכול להיות אפילו קצת יותר
ציונה קניג-יאיר:
 כפי שאדוני רואה, הנתונים האלה הם לגבי 2021
ציונה קניג-יאיר:
 מה שברור הוא שאם אנחנו, כמדינת הלאום של העם היהודי, מרגישים אחראים על יהדות העולם – כך צריך להתייחס לזה ולהבין את המשמעות של משרד התפוצות כמי שמוציא לפועל את האחריות הזאת
ציונה קניג-יאיר:
      (מקרינה שקף, שכותרתו: אתגרי העם היהודי
ציונה קניג-יאיר:
)     האתגרים הגדולים, כפי שאנחנו משרטטים אותם במשרד, הם כמובן: קיום, ביטחון ואנטישמיות; זהות והמשכיות; וקיומה ושגשוגה של המדינה היהודית
ציונה קניג-יאיר:
 בעניין של זהות והמשכיות, אני רוצה לומר שככול שנעמיק את הזהות היהודית הפלורליסטית של כל יהודי ויהודי ונחבר אותו לישראל, כך נדאג ונבטיח את המשך קיומו של העם היהודי
ציונה קניג-יאיר:
 אם אנשים לא יזדהו כיהודים, לא יראו בישראל כבית הלאומי עבורם באשר הם – אנחנו נמצאים בסכנה קיומית למה שנקרא: אזרחי העם היהודי הגלובלי
ציונה קניג-יאיר:
     (מקרינה שקף, שכותרתו: קשר עם התפוצות כנכס לאומי
ציונה קניג-יאיר:
)     אני לא יודעת אם הנתון הכלכלי הזה מוכר לכל מי שיושב ויושבת כאן בתוך החדר, אבל יש לנו כאן נתון די מפתיע: 6
ציונה קניג-יאיר:
35% מהכלכלה הישראלית הם תוצר של פעילות יהדות התפוצות, כך שיש לנו גם אינטרס כלכלי; לא רק, נקרא לו, אינטרס ציוני, לאומי – גם כלכלי, גם חברתי וגם ביטחוני-מדיני
ציונה קניג-יאיר:
     (מקרינה שקף, שכותרתו: מדד עמדות הציבור בישראל כלפי הקשר בין ישראל לתפוצות
ציונה קניג-יאיר:
)     אי-אפשר להגיד שמשרד התפוצות פועל אך ורק כלפי יהדות התפוצות, כיוון שמדובר במערכת יחסים הדדית, וגם צריך לעשות עבודה כאן, בתוך המדינה, כדי שאזרחי ישראל, שאמרנו שהם כמעט מחצית מהעם היהודי – גם הם יבינו, יפנימו, ירגישו שייכות לעם היהודי הגלובלי
ציונה קניג-יאיר:
 בפניכם הנתונים: קצת מעל חצי ממי שחי במדינת ישראל חושב שזה נכון וחשוב להשקיע בקשר הזה
ציונה קניג-יאיר:
 יש פה, כמובן, ניואנסים
ציונה קניג-יאיר:
 ברור שלא כולם חושבים שצריך לקחת בחשבון את עמדותיה של יהדות התפוצות בהחלטות בנושאי חוץ וביטחון, אבל יש כאן אחוזים די גבוהים, אבל כן יש לנו מעל 60% שחושבים שאנחנו אחראים להמשך הקיום היהודי גם בתפוצות ולא רק בישראל
ציונה קניג-יאיר:
     חצי מהעם חושב, כמו שאמרתי קודם, שככול נחזק את הזהות היהודית, כך אנחנו נחזק את ביטחונה וחוסנה של מדינת ישראל
ציונה קניג-יאיר:
     (מקרינה שקף, שכותרתו: סוגי השחקנים המרכזיים
ציונה קניג-יאיר:
)     אנחנו לא עובדים לבד
ציונה קניג-יאיר:
 זה משרד ממשלתי מיוחד במינו
ציונה קניג-יאיר:
 יש לנו כאן שחקנים מרכזיים שהם השותפים שלנו, בין אם זה עולם הפילנתרופיה שכל המיזמים שלו, כל הפרויקטים שלנו, הם בשיתוף העם היהודי גם מבחינה רעיונית וגם מבחינת ההשקעה הכלכלית, בין אם זה בארגונים שפועלים בשטח, בין אם זה בממשל המקומי ובין אם זה בארגוני היהדות המאורגנת, כשחלק מאותם ארגונים מיוצגים כאן בוועדה היום אבל כמובן שיש עשרות ארגונים מחוץ לחדר הזה שהם שותפים שלנו, של הממשלה, בעבודת הקודש שאנחנו עושים
ציונה קניג-יאיר:
     (מקרינה שקף, שכותרתו: חזון ומשימה
ציונה קניג-יאיר:
)     בקצרה מאוד, כי אני מניחה שרובכם מכירים – החזון של המשרד הוא: עם יהודי מאוחד, בעל  תחושת גורל משותף וייעוד משותף, שמרכזו ישראל ותפוצותיו בעולם משגשגות, בטוחות וקשורות למורשת היהודית ולישראל
ציונה קניג-יאיר:
 זה חזון ענק, והמשימה מוגדרת כהתערבויות מכוונות כדי לחזק את הזהות היהודית הפלורליסטית ואת הקשר לישראל
ציונה קניג-יאיר:
 איך עושים את זה? זו, כמובן, שאלה מאוד גדולה שאנחנו נדרשנו לה