GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
לורן סייקס:
אז מי שגר באמצע ויאומינג צריך לטוס לסן פרנסיסקו בתכנית שכבר עולה 21,000 דולר ואז מוסיפים עוד כמה אלפי דולרים, זה לפני שמוסיפים 17% של מע"מ שדובר עליו, זה כבר יהיה 30,000 דולר לארבעה חודשים בישראל, זה פשוט בלתי אפשרי
לורן סייקס:
 ואלו תכניות שמאוד משפיעות על הנוער והם חוזרים כשגרירים של מדינת ישראל לקהילות שלהם
דוד רותם:
את זה אני מאשר
דוד רותם:
 דרך אגב הנושא של קטינים זה גם אמנות בין-לאומיות בהקשר לילדים
עודד פורר:
עוד פעם, זה לא לבטל את הוויזה, זה לעשות את זה בהליך מקוון, לא הליך שיצריך ממישהו לטוס טיסה בין מדינות בארה"ב
דוד רותם:
כן
דוד רותם:
 אני לא רוצה להישמע כמו שאני אשמע, אני פשוט מהאגף המדיני במשרד החוץ, אני אעלה את הנושא הזה ואני מבטיח שנבדוק
עודד פורר:
אנחנו נוציא לכם את זה בצורה רשמית מהוועדה ואנחנו נבקש גם תשובה טובה לעניין הזה
דוד טל:
לגבי השאלה הראשונה לא ברור לי שקיבלתי את התשובה כמו שצריך
דוד טל:
 אם יגיע אליכם ארגון מסודר ומוכר שאתם יודעים שהוא מביא לכאן אנשים, אמנם שהם אינם ידועים, אבל הם משפיענים ויש למדינת ישראל אינטרס שהם יגיעו לכאן, לחבר אותם כדי שהם יהיו שגרירים בסופו של דבר של מדינת ישראל, והם מגיעים עם רשימות מסודרות, תוכלו לאפשר להם מעבר חלק, יציאה וכניסה?
דוד רותם:
כמשרד החוץ, קודם כל אנחנו רואים בזה חשיבות מאוד גדולה, ולא רק יהודים, כמו שאתה באמת אמרת
דוד רותם:
 מה שאנחנו יכולים במקרים כאלה דרך הקונסוליות זה ליידע את רשות האוכלוסין, ליידע את מערכת הביטחון, ליידע את - - -
עודד פורר:
הרצון שלנו כוועדה זה שזה יהיה נוהל מסודר, קבוע
דוד רותם:
אז רק אני אומר, אנחנו פה בצד שיכול לתת את אותה stamp of approval, את הסטמפה שאומרת שאנחנו מכירים את הארגון, מכירים את האנשים
דוד רותם:
 תהליך הכניסה לארץ זה כבר גורמים אחרים, בין אם זה משרד הפנים או - - -
דוד טל:
בסדר, אז אפשר לשבת, הארגונים הרלוונטיים ומשרד החוץ ורשות האוכלוסין סביב שולחן ולהגיע לאיזה שהוא נוהל מסודר? נראה לי שזה מה שצריך לעשות פה
דוד רותם:
יש פעם בשבוע בנושא פטור מאשרות, אנחנו בטח יכולים לעשות את זה גם בנושא הזה
אמנון לין:
יש נוהל מסודר ואני מציע שתתעדכן אצל אורית, מנהלת חדר מצב, גם תקצבתם את הנושא הזה, לעשות את זה בדרך אחרת
אמנון לין:
 הנושא סגור מול כל הגורמים, איך לעשות את זה, איך מעבירים את הרשימות, אורית יודעת היטב, אני מציע שנתעדכן ונעדכן את הגופים האלה איך - - -
דוד רותם:
אורית כבר נסעה לניו יורק וחזרה מניו יורק, אני מכיר את הדבר הזה, אני מכיר ש - - -
עודד פורר:
 אני מציע שהממשלה תקיים דיון פנימי בין המשרדים כדי לתאם את הדברים האלה
גידי מארק:
אני מנכ"ל 'תגלית' ואני גם הייתי בעוונותיי קונסול בעבר
גידי מארק:
 אני חושב שאפשר לפתור את הבעיה אם למי שבאמת מגיע מארגונים כאלה ייתנו אשרת תייר עד ארבעה חודשים ואז הם לא צריכים אשרת סטודנט ואז הם לא צריכים להביא את שני ההורים לקונסוליה
גידי מארק:
 זה הרבה יותר קל
גידי מארק:
 זה לגבי השאלה השנייה
עודד פורר:
שייתנו אשרת תייר לארבעה חודשים
גידי מארק:
כי מה שהחבר'ה האלה צריכים זה להיות כאן ארבעה חודשים ולא להוציא את האנשים אחרי שלושה חודשים ליומיים
גידי מארק:
 זה אחת
גידי מארק:
 שתיים, אנחנו הבאנו עד היום 800,000 משתתפים לישראל, אנחנו רוב התיירות החינוכית לישראל
גידי מארק:
      מהנקודה שלנו אני יכול רק לתת שבחים לרשות ההגירה והאוכלוסין בתקופת הקורונה ובאמת תודה רבה
גידי מארק:
 אני יודע שיש הרבה מאוד יוצאים מן הכלל שניזוקו, אבל לפחות מהזווית שלנו באמת הייתה עבודה 24/6 שמאוד מאוד עזרה לנו להכניס אנשים לארץ, גם שלהם וגם של משרד הבריאות
גידי מארק:
      לגבי הכשרת מחנכים בסיור, אנחנו בזמנו השתמשנו או שהעסקנו אנשים שנקראים תו תקן
גידי מארק:
 תו תקן זה מורי הדרך של מערך החינוך של משרד החינוך
גידי מארק:
 בשלב מסוים ארגון מורי הדרך הפגין נגד זה ומאז נקבע שכל מי שמגיע מחו"ל חייב להשתמש בשירותיהם של מורי דרך מוסמכים של משרד התיירות
גידי מארק:
 מכיוון שמבחינתנו האנשים האלה הם לא מחנכים מספיק טובים 'תגלית' הקימה מכון - - -
דוד טל:
מי, מורי הדרך?
גידי מארק:
מורי הדרך
דוד טל:
זאת אומרת הייתם מרוצים יותר מאנשי תו התקן?
גידי מארק:
כן, כי הם באו בתור מחנכים, אבל מכיוון שראינו שחסרים להם דברים, מי שגומר את הקורס של משרד התיירות לא בהכרח יודע להוביל קבוצה בנושא של קבלת שבת, בנושא של הבדלה, בנושא של זהות, בנושא של יהדות, אנחנו הקמנו מכון שמכשיר אותם והופך אותם ממורי דרך למחנכים בסיור
דוד טל:
של מי ההחלטה להגביל אתכם בשימוש בתו תקן?
גידי מארק:
זה משרד התיירות בעקבות לחץ של ארגון מורי הדרך
גידי מארק:
 וזה בסדר, אנחנו פשוט לקחנו את מורי הדרך שיש להם תשתית - - -
דוד טל:
לא, אבל אתם מעלים פה מצוקה, שיש פה חוסר, גם במורי הדרך יש חוסר, אז אולי נשמע את משרד התיירות, איך פותרים את זה
גידי מארק:
אני רוצה להגיד שאנחנו ב'תגלית' נהיה מוכנים לבדוק את האפשרות לתת שירותי אימון להדרכה לכאלה שבאים מארגונים אחרים
אליזבת:
(תרגום חופשי מהשפה אנגלית): אם אנחנו כבר מדברים על לוגיסטיקה, הקושי לפעמים להגיע לישראל, להיכנס, יש לנו ילדים של ישראלים שנולדו בצפון אמריקה, ההורים שלהם ישראלים, כשהם מגיעים לפה מעבר לגיל 18 הם צריכים לקבל דרכון ישראלי שמעולם לא היה להם לפני זה ואז הם צריכים ללכת ולקבל פטור מהצבא כיוון שאחד מההורים שלהם נולד בישראל
אליזבת:
 אותו סיפור, הם צריכים פיזית ללכת לקונסוליה על מנת לקבל דרכון ישראל ופטור מהצבא והם צריכים שיהיה להם כרטיס עם תאריכים שהם עוזבים כדי לעשות את זה ואנחנו לא נותנים להם את הכרטיסים האלה
אליזבת:
 זה מסובך, אולי זו צריכה להיות אג'נדה של מישהו
עודד פורר:
אני חייב לומר משהו
עודד פורר:
 אחת הבעיות המרכזיות פה זה תיאום, בסיכום אני אתייחס לזה
עודד פורר:
 לפני שאני מסכם ולפני שאני נותן לחבר הכנסת טל מישהו פה עוד רוצה להוסיף משהו?
בן פרי:
כן, לא להוסיף הרבה
בן פרי:
 (תרגום חופשי מהשפה אנגלית): רק להדגיש שוב את הצד השני, דיוויד דיבר על זה, אולי ברמה האסטרטגית של הבעיה הזאת
בן פרי:
 הרבה מאוד מהדברים האלה הם טכניים ואפשר לפתור את זה רק באמצעות תקשורת ושיפור התהליכים, אך למרות זאת ובאותו הזמן יש עוד רובד של הכשרה ושל הדרכה ואנחנו עושים את העבודה, אם יש דרך ללמד אותם דיוקים תרבותיים כיצד לפנות אל אותם אינדיבידואלים שמגיעים
בן פרי:
      (תרגום חופשי מהשפה אנגלית): זה לא רק חינוך, זה גם זהות, אנחנו עובדים על זהות יהודית ואם הם יודעים שהם עוסקים בדיני נפשות והם מגלים רגישות שהם באים לפה לישראל, הם מגיעים מעולם מאוד משמעותי והם מחפשים זהות מאוד משמעותית והם צריכים לדעת איך להתמודד, זה לא בצורה טכנית אלא ברגישות
בן פרי:
 דרך אחת לפתור את הבעיות האלה זה תקשורת, זה הכשרת רגישות, מודעות, שאנשים מגיעים לפה לחפש משהו מאוד חשוב להם
בן פרי:
 אם זה יהיה חלק מההכשרה לדעתי אנחנו נהיה במקום הרבה יותר טוב
ג'וש שוורץ:
היושב ראש, אני רוצה לבקש משלי קידר, שהיא מנהלת היחידה לחיבור בין ישראל לתפוצות בסוכנות להגיד כמה מילים על איך אנחנו עובדים עם עובדי ממשלה בתחום הזה, כי אנחנו עושים יוזמה טובה בעניין הזה
שלי קידר:
אז אני אגיד בזריזות שאנחנו מפעילים כמה תהליכים חינוכיים, תהליכי עומק, רבים מהם בשיתוף עם משרד החינוך, ואני שמחה שדלית פה, וגם עם אנשי ציבור, עם חברת המתנ"סים, עם אנשים שהם מנהלים גורמים שונים כולל בקרוב גם כוחות הביטחון, כדי ללמד אותם קודם כל על הנושא שיש עם יהודי, שאנחנו עם אחד ושיש לנו יחסי עמיות יהודית בינינו ואנחנו נשמח כמובן להמשיך את זה, כפי שאתה אומר, גם עם אנשי מינהל האוכלוסין ועם אנשים אחרים
עודד פורר:
 חבר הכנסת טל
דוד טל:
(תרגום חופשי מהשפה אנגלית): אני לא רוצה להתווכח עם מה שאת עכשיו אמרת, אבל אני רוצה להגיד את הדברים הבאים
דוד טל:
 כשאני הגעתי לאמריקה, או גם לארצות אחרות, הרבה פעמים אני פגשתי את הגורמים הרשמיים בשער והם לא תמיד היו נחמדים כמו שציפיתי או קיוויתי, זאת אומרת זה לא רק דבר שקורה רק בישראל
דוד טל:
 זה דבר אחד
דוד טל:
      אני כן חושב שהקואליציה שלכם היא דבר חשוב
דוד טל:
 אני לא אומר שלא צריך לתקן, צריך לתקן כמה שאנחנו יכולים
דוד טל:
 אני גם אומר בואו נהיה ריאליים בסופו של דבר ואני כן חושב שהקואליציה שלכם ככל שאתם תעבדו מסודר ומאורגן אל מול הגופים הרלוונטיים בממשלה זה בהחלט יכול להיות דבר משמעותי ביכולת לתת מענה לכל האתגרים שהעליתם
דוד טל:
      אני רוצה להתעקש בכל זאת, ברשותך אדוני היושב ראש, גם מול משרד התיירות, לקבל תשובה
דוד טל:
 אם אנחנו שומעים שיש פה מצוקה במספר מורי הדרך ואחרי הקורונה עוד פי כמה וכמה ואתם עוד מגבילים אותם שלא לעבוד עם אנשי תו תקן, למרות שהם מעידים שזה היה דבר יעיל וטוב, מה שגם גורם להם לעלויות נוספות, אני מניח שהכשרה נוספת זה עוד עלויות, דיברתם על העלות היקרה של התכנית, אז עכשיו אנחנו מוסיפים עוד עלות של לקחת את מורי הדרך וגם להם לעשות עוד איזה אוריינטציה? זה נשמע לי דבר לא סביר ולא הגיוני, למה אנחנו מגבילים את היכולת שלהם לעבוד עם כמה שיותר מדריכים פה בישראל?
עודד פורר:
אוקיי, תודה רבה
עודד פורר:
 אני רוצה דבר ראשון להגיד תודה רבה
דוד טל:
אבל הם לא - - -
עודד פורר:
לא, אנחנו נעשה את זה בכתב, אני אוציא להם את זה בסיכום, נעלה את הדרישות שלנו בסיכום שנוציא להם
דוד טל:
אוקיי, מצוין
עודד פורר:
(תרגום חופשי מהשפה האנגלית): תודה שבאתם
עודד פורר:
 מה שאתם עושים זה דבר מאוד חשוב לעם היהודי, זה אתגר וגם הזדמנות וזו הזדמנות להתחבר לדור הצעיר ושוב, אנשים שמביאים את המראות היפים האלה של ישראל, שוב מנקודת המבט שלי, כל חברי הכנסת תומכים בזה וגם הממשלה, אתם עושים עבודה מאוד חשובה
עודד פורר:
 בואו ניקח את ההזדמנות הזאת, בואו נקל על החיים שלהם
עודד פורר:
      הסוכנות היהודית תרכז את כל המשלחות הנכנסות לישראל במובנים של משלחות של קהילות יהודיות, זכאי חוק שבות, ותעביר רשימות באופן מסודר לרשות האוכלוסין
עודד פורר:
 תייצרו ממש נוהל מסודר, אחת ל-, שאתם מעבירים איזה משלחות אמורות להגיע בשבוע או בשבועיים הבאים, לא רק לגבי 'מסע' ו'תגלית', אלא גם לגבי שאר התכניות
גידי מארק:
סליחה, אם הסוכנות היהודית תרכז, אנחנו מביאים לארץ בין 20,000 ל-50,000 - - -
עודד פורר:
אני מחריג את 'תגלית', 'תגלית' ימשיכו לעבוד כמו – הבעיות הן לא ב'מסע' ו'תגלית', הבעיות הן בשאר הארגונים
עודד פורר:
 נפתרה הבעיה
עודד פורר:
      אני מתלבט לגבי שר התפוצות או לא, כי צריכה לקום ועדת תיאום של הסוכנות היהודית, הפדרציות, IETA, משרד החוץ, תפוצות ותיירות, מתכנסת אחת לחודשיים, מעלים את הבעיות האלה מסביב לשולחן ופותרים אותן מסביב לשולחן
עודד פורר:
 אלה בעיות תיאום, פשוט בעיות תיאום
עודד פורר:
 אני אפנה לכל הארגונים, בעיניי הדבר הנכון הוא ששר התפוצות יגיש הצעת מחליטים בנושא הזה לממשלה, יחליטו על הקמת ועדת תיאום כזאת שתתכנס אחת לחודשיים וזה יקל על כל התהליך
עודד פורר:
      פנייה לשר החוץ להעביר את נושא ויזות הסטודנט באופן מקוון ובאופן כזה שהן יהיו לארבעה חודשים, מה שלא יחייב כניסה ויציאה
עודד פורר:
 בנוסף פנייה לשר החוץ להעביר רשימות של משלחות משפיענים לא יהודים לרשות האוכלוסין בנוהל מסודר וכתיבה של נוהל מסודר לטובת הדבר הזה
עודד פורר:
 פנייה לשר התיירות לגבי תו התקן של מורי דרך ל'תגלית' כדי לחסוך בעלויות
עודד פורר:
      דבר נוסף, פנייה גם לשר החוץ וגם לשר התיירות וגם לשר החינוך לפעול לביטול התכנית של אגף התקציבים והאוצר לגבי המע"מ על התיירות
עודד פורר:
 אני אבקש גם מחבר הכנסת טל, שהוא חבר בקואליציה וחבר במפלגה של שר האוצר, להעביר את המסר הזה
דוד טל:
אנחנו נסכים
דוד טל:
 התחלנו במחלוקת ואנחנו מסיימים בהסכמה
עודד פורר:
אני חייב לומר, ואת זה צריך להבין ואת זה הרבה פעמים באגף התקציבים פחות מבינים, החשיבות של הפעילות הזאת, דווקא לפריפריה, דווקא לנגב ולגליל
עודד פורר:
 בהיבט הזה אני רוצה להוציא פנייה גם לשר וסרלאוף, לשר פיתוח נגב גליל, האזורים האלה אלה האזורים שנהנים מהתיירות הזאת, ממשלחות של 'תגלית', של 'מסע', לא מעט מהם חיים ומתפרנסים מזה בפריפריה והפגיעה בהם תהיה פגיעה קשה, קשה מאוד, בפריפריה
עודד פורר:
 רשתות המלון הגדולות שמרוכזות בעיקר באילת לא ירגישו, אגב שם יש פטור ממע"מ גם ככה, אין להם בעיה, אבל כל הרשתות הקטנות, המלונות של 70-60 חדרים שמפרנסים כמה משפחות פלוס העובדים שנמצאים באותה עיר, על המשמעויות של הנסיעות, מדריכי הטיולים, החנויות שנהנות מזה ורשות הטבע והגנים בוודאי, הדבר הזה הוא חשוב מאוד
דוד טל:
תודה רבה
עודד פורר:
תודה רבה לכם וניפגש בקרוב
זאב אלקין:
צוהריים טובים לכולם, אנחנו מתחילים את הדיון, הנה גם מבקרת אותנו קבוצת תלמידים, אז אנחנו מברכים אותם כאן, מבית ספר עירוני ג', על שם מוטה גור, שמחים לראות אותכם כאן בדיון של וועדה בכנסת
זאב אלקין:
 אנחנו פותחים למעשה, את ועדתה של וועדת המשנה לסיוע בדיור ודיור ציבורי לעולים, שהוקמה על ידי וועדת עלייה, קליטה ותפוצות, זו גם הזדמנות עוד פעם להודות ליושב ראש הוועדה על ההחלטה שלו להוביל הקמת וועדת משנה, בנושא כל כך, שוב, שהוא אחד מהסוגיות המרכזיות שמטרידות הרבה מאוד עולים בארץ, גם עולים חדשים וגם עולים וותיקים, אני תיכף אתאר במה נעסוק כאן, במסגרת וועדת משנה ואני רוצה להודות לחבריי ועמיתיי, לחברת הכנסת טטיאנה מזרסקי וחבר הכנסת יבגני סובה שהביעו את רצונם להשתתף כחברים בוועדת המשנה ולתרום את זמנם לקידום הנושא החשוב הזה
זאב אלקין:
     אנחנו נעסוק פה בכל ההיבטים של הסוגייה של בעיות הדיור של העולים, גם בסוגייה של הדיור הראשוני בקליטה בארץ, גם בסוגייה של סיוע בדיור הקיים, אם בשנה ראשונה ואם אחר כך בשנים הראשונות לשיבתו של העולה כאן, גם בסוגייה של סיוע בדיור הקיים לעולים, לאחר שהם סיימו את תקופת ההסתגלות הראשונה בארץ, במסגרת של הסיוע שמעניק משרד השיכון, במיוחד לאלה שהם זכאים לדיור ציבורי ועדיין לא קיבלו את הדיור הציבורי, כי שם השתנו הפרמטרים של הסיוע בשנה האחרונה וצריך לראות שאכן זה הגיע לכל הזכאים והם מקבלים את מה שמגיע להם
זאב אלקין:
 נעסוק כמובן בסוגייה המאוד מאוד כאובה של הדיור הציבורי לגווניו לעולים, גם בדיור ציבורי באמצעות דירות וגם בדיור ציבורי באמצעות מקבצי דיור שקידם משרד הקליטה וגם הדיור ציבורי לקשישים, באמצעות בתי גיל הזהב של משרד הבינוי והשיכון וננסה לראות את כל המכלול של הפתרונות, מול הביקוש, כל הזמן נראה את ההיצע מול ביקוש ומה אפשר לעשות כדי שהפערים האלה יסגרו, כפי שנראה היום התור הוא עצום לדיור ציבורי והנושא הזה מאוד מאוד כאוב
זאב אלקין:
     אנחנו תיכף ניתן למשרד העלייה והקליטה שהוא מפוקד על ניהול התור, להציג את כל הנתונים שביקשנו לקראת הדיון הזה וכמובן נדבר גם על דרך הניהול של המלאי של הדיור הציבורי שיש, כמה מגיע לקליטה, כמה מגיע לשיכון וגם דרך ניהול התור בתוך משרד הקליטה עצמו, איך זה מנוהל, מה הזכאות, מה מקדם אנשים בזכאות וכו' וכו' וכו'
זאב אלקין:
 נתייחס גם לסוגיות האלה, לכן כל המכלול של סוגיית הדיור של העולים, ילווה אותנו בישיבות האלה, אנחנו ננסה לקיים מפגשים של וועדת משנה בקצב של פעם בשבוע, במידת האפשר כמובן, לא נוכל לעשות את זה בפגרות, אבל כל עוד שהכנסת פעילה, רובם יתקיימו כאן, חלקם יתקיימו בסיורים בשטח
זאב אלקין:
 אנחנו כמובן ננסה להודיע על זה מספיק זמן מראש כדי שגם חברי כנסת יידעו להתארגן, בדרך כלל וועדת משנה תתכנס בימי ראשון, או בימי חמישי כדי לא להתחרות עם וועדות הכנסת האחרות
זאב אלקין:
 אני מניח שסיורים יותר נעשה בחמישי, מפגשים בכנסת יותר נעשה מימי ראשון, אז עד כאן משהו כללי
זאב אלקין:
     את הדיון הראשון, אני החלטתי להתחיל בסוגייה של הדיור הציבורי, כי היא הכי ככה כאובה, למרות שכאמור נתעסק לא רק בדיור ציבורי, אלא גם בסוגיות אחרות וכנושא ראשון בחרנו כמובן להתחיל מהתחלה, מסוגיית התור, כמה אנשים יש בתור, מאיזה סוג כדי שנלמד את הגיוון של התור, איך הוא עובד, מה הדינמיקה שלו, האם הוא גדל יותר מהר, או ממה שמצליחים לקדם את המלאי, או להיפך ולקראת מה אנחנו הולכים לטווח ארוך בסיטואציה הנוכחית שיש לנו כרגע ואז משם אנחנו נוכל כבר לגשת לסוגים שונים של התורים ולסוגים שונים של הדיור הציבורי ולהתעמק בנושא הזה של דיור ציבורי
זאב אלקין:
 אני ביקשתי באופן קבוע שתהיה כאן במפגשים שלנו, נציגות גם של משרד הקליטה וגם של משרד השיכון, כי כמובן הנושא הזה באיזשהו תמהיל, כל פעם מהזווית של שני המשרדים ולכן יהיו פגישות שמשרד הקליטה יהיה יותר דומיננטי ויהיו פגישות שמשרד השיכון יהיה יותר דומיננטי וכמובן ביקשתי לפחות משתי החברות הגדולות שעוסקות בדיור ציבורי, גם בדיור ציבורי במלאי של דירות וגם בדיור ציבורי לקשישים, זה עמידר ועמיגור, לנסות להיות נוכחים כאן בנציגות, כי הרבה פעמים מזווית של המשרד זה נראה א', מזווית של השטח שהחברות בדרך כלל מייצגות את המשרדים בשטח זה נראה קצת שונה, אז חשוב לקבל גם את ההיבט הזה מצד החברות
זאב אלקין:
     אני רואה שעמיגור כאן, אפילו מנכ"ל החברה, אז אני מודה לך ארז על זה שכיבדת אותנו
זאב אלקין:
 נציג של משרד השיכון, ברוך הבא וכמובן אני רואה שבישיבה הזאת לא הגיעו, אבל אני אתעקש איתם שיגיעו, גם נציגות של חברת עמידר, חברה מאוד מאוד מרכזית ומשמעותית, אגב, נבקש פה סיוע של משרד השיכון, שזה חברת בת שלו, אנחנו מבחינתנו רוצים לראות פה את עמידר, בכל מפגש של וועדת משנה, אז תעזרו לנו להעביר להם את המסר, הם סך הכול חברה ממשלתית אז הם צריכים להיות מתורגלים בזימונים לכנסת, במידה שצריך
זאב אלקין:
 אוקי, אנחנו יוצאים לדרך, אנחנו ניתן למשרד הקליטה להציג, אלא אם כן אתם רוצים לדבר בהתחלה?
טטיאנה (טניה) מזרסקי:
אולי שכשנציגי המשרדים ידברו, שיתייחסו לשאלות שיש לי, א', מדוע עדיין קיימים שני תורים? לדיור ציבורי תור נפרד של משרד השיכון ותור נפרד של משרד העלייה והקליטה ושתתייחסו לנתונים שראינו, מה ששלחתם לקראת הדיון, על הקשישים, מה ההגדרה של הקשיש? האם זה מקביל להגדרה של אזרח וותיק, גיל וכל הקצבאות וכל הזכויות של האזרחים הוותיקים, או שיש הגדרה נוספת לקשיש, כזכאי לדיור ציבורי? ומדוע אם יש תור נפרד במשרד הקליטה כדי להטיב לעולים ולהקדים זכות לקבל דיור ציבורי, אז למה התור ארוך, הרבה יותר ארוך מאשר תור של משרד השיכון? אז אלו שלוש שאלות שרציתי לקבל התייחסות כדי שתציגו את הנתונים
יבגני סובה:
קודם כל אני רוצה לברך אותך אדוני היושב ראש, חברי, זאב אלקין, על הקמת הוועדה, אני חושב שאני לא יודע מי עוד חברים בוועדה, אבל נשמח גם לצרף חברים מהקואליציה, אולי מישהו שירצה ככה - - -
זאב אלקין:
אנחנו הצענו לכל חברי וועדת הקליטה, מי שהביע את רצונו, מוזמן
יבגני סובה:
נמשיך במאמצים שלנו בהמשך והנושא הזה, עובדה שיושבים פה שלושה חברי כנסת, משלוש מפלגות שונות, זה רק מעיד על כך שהנושא הזה הוא באמת נושא שמאחד את המפלגות ובטח כשמדובר על דיור לעולים
יבגני סובה:
 אני שמח שאנחנו כן, שאתה הקמת את הוועדה הזאת ואני שמחתי גם להצטרף לוועדה
יבגני סובה:
 תמיד שמדברים על נושא הדיור לעולים, בהקשר ובהמשך לשאלה של טטיאנה, אז תמיד הייתה תחושה שאיפשהו זה נופל בין הכיסאות, כאילו זה לא אומר שלא טופל הנושא הזה, אלא תמיד כאילו משרד השיכון, יש לו את הבעיות משלו, משרד העלייה תמיד מדברים על דיור כתוספת, לא כאיזה נושא עיקרי, למרות שעוד הפעם, הרבה משפחות מקבלות סיוע וכו' וכו'
יבגני סובה:
 אני חושב שכן השנה האחרונה, על ידי הממשלה שאנחנו היינו חלק ממנה, כן נעשו דברים טובים, למרות כל הניסיונות לצייר הכול בשחור וככה להעמיס בכל מיני פייקים, אני חושב שכן נעשו דברים טובים, אנחנו התחלנו כבר, הממשלה הקודמת התחילה לעשות דברים, מי כמוך יודע את זה כשר השיכון, כן היו גם מבחינת התוספות לסיוע שכר דירה, גם עשו מאמצים גדולים על ידי שר האוצר הקודם, אביגדור ליברמן וחבל שככה, לא המשכנו בממשלה הקודמת, כי יכול להיות שהיינו גם ממשיכים את הקו הזה היום
יבגני סובה:
     אני מאוד מקווה שאנחנו באמת נוכל לתת המלצות אופרטיביות לממשלה הנוכחית, אני לא יודע, אין לי הרבה אופטימיות לגבי הנושא הזה, כי לא יודע עד כמה הנושא הזה בכלל על סדר יומה של הממשלה, אבל אנחנו נעשה הכול בשביל לעדכן אותם, בשביל להביא להם פתרונות וזה גם מה שאני מצפה לשמוע בוועדה הזאת, מעבר לסטטיסטיקה, גם פתרונות, האם אתם נציגים פה של המשרדים, אתם עובדי ציבור, אתם לא קשורים לפוליטיקה אז תתנו לנו גם פתרונות ועם הפתרונות האלה אנחנו נבוא ונציג את זה גם לממשלה ולבעלי התפקידים
יבגני סובה:
 אז שיהיה בהצלחה לכל אחד שמשתתף בוועדה
זאב אלקין:
 אז אנחנו עוברים להצגה של משרד הקליטה ואחר כך נשמע התייחסות, גם של חברי כנסת וגם של הגורמים הנוכחים כאן בדיון
זאב אלקין:
 רק כל אחד שמדבר, כמובן שיציג את עצמו לפרוטוקול, שם ותפקיד
זאב אלקין:
 אולגה, בבקשה, את מתחילה
אולגה דדון:
אולגה דדון, סמנכ"לית דיור במשרד העלייה והקליטה
אולגה דדון:
 כבוד היושב ראש, חברי הכנסת, כל המוזמנים, צוהריים טובים, אנחנו מברכים על תחילת העבודה ולהלן הנתונים שהתבקשנו להתחיל
אולגה דדון:
 באופן כללי אני אתחיל ואומר שמשרד הקליטה מטפל בעולים חדשים, בנושא דיון ציבורי, עד 15 שנה, בארץ לזכאים כמובן, לא כל עולה באשר הוא, הוא זכאי דיור ציבורי, יש קריטריונים שנקבעו, מפורסמים בנוהל שבמשרד - - -
זאב אלקין:
עד 15 אפשר להצטרף לתור, או שגם אם הצטרפת ונגמר 15, אתה עוזב את התור?
אולגה דדון:
לא, ממועד העלייה, 15 שנה, אם במהלך 15 שנה, לא קיבלת, או לא, אתה יוצא מהתור, זאת אומרת, 15 שנה בארץ
זאב אלקין:
אתה יוצא מהתור?
אולגה דדון:
כן, כן, על פי הקריטריונים שנקבעו במשרד, יחד עם משרד האוצר ומשרד השיכון, בזמנו, היו החלטות ממשלה, היו החלטות בין-משרדיות - - -
זאב אלקין:
זאת אומרת מי שהיה זכאי ולא קיבל, עוזב את התור וצריך כבר לפנות, במסגרת זכאות כוללת של משרד השיכון, אבל שמה הקריטריונים הרבה יותר נוקשים
אולגה דדון:
שם הקריטריונים שונים, כן, בהחלט, כן
אולגה דדון:
 אני כבר אקדים ואומר שלא מעט זכאים ממתינים, מקבלים הצעות ומסרבים, לפחות, בדקתי את זה ביום חמישי, מתוך 24,160 אלף ממתינים היום, כמו שראיתם, לפחות 10 אלף קיבלו הצעה לפתרון כלשהו במהלך השנים וסירבו, זאת אומרת אנחנו יכולים להגיד בוודאות ששני שליש, אם לא יותר, אנשים יכלו לקבל פתרון וסרבו, מכל מיני סיבות, שוב
זאב אלקין:
לא, 10 אלף מ-24 זה לא שני שליש
אולגה דדון:
10 אלף מתוך 24 לפחות קיבלו, לפחות, הפנייה ל
אולגה דדון:
 דירה אחת, במהלך השנים
יאיר סמוליאנוב:
ההצעה יכולה להיות מישהו שגר בתל אביב ומקבל עכשיו דירה בערד, זה גם נחשבת הצעה?
אולגה דדון:
כן, גם זו נחשבת הצעה, אנחנו יכולים להציע את מה שקיים, כמו שכבר דיברנו בוועדה הקודמת, אנחנו לא יכולים להציע את מה שאין, אבל אנחנו כן מבקשים כל הזמן לבוא ולהסביר לאנשים, זה הפתרון שיש, כדאי לכם לשקול אותו, כי בתל אביב תחכו המון המון שנים ולא תגיעו לפתרון
ארז שני:
אבל אני יכול להגיד לך שמאכלסים עכשיו לבית שנקרא "בית שירנה" בהרצליה פיתוח, שתי מטר מדן אכדיה, היו לו 25 סירובים, דירות של 40 מטר חדשות מהניילון
אולגה דדון:
נכון, אתם יכולתם לראות בנתונים שהעברנו שבתוך 24,160, יש כ-18 אלף קשישים ממתינים והנה דוגמא מצוינת של מנכ"ל עמיגור, יש לנו הרבה סירובים של קשישים, גם לפתרונות הקיימים, כי אנשים מעדיפים לקבל סיוע מוגדל ולשכור דירות בשוק החופשי
אולגה דדון:
 כבוד היושב ראש, מכיר מקום ראשון את הסכומים וההחלטה שהתקבלה על ידך לפני יותר משנה, הסיוע מצוין, הסיוע מטיב עם אנשים, אבל זה גורם לאנשים גם לסרב לפתרונות שמציעים להם
זאב אלקין:
אגב, סירוב מוציא אותך מהתור?
אולגה דדון:
לא, במשרד הקליטה סירוב לא מוציא מהתור, בניגוד למשרד השיכון
קריאה:
לא, אחרי 15 שנה זה יוציא אותך
יבגני סובה:
לא, קשישים לא יוצאים
קריאה:
אה קשישים לא יוצאים מהתור
אולגה דדון:
קשישים לא יוצאים מהתור
זאב אלקין:
וכמות הסירובים, גם אם סירבת עשר פעם, זה לא מוציא אותך מהתור?
אולגה דדון:
לא, משהו שכדאי לשקול, אבל כרגע זה לא קורה, אפשר לסרב, בלי הגבלת כמות הפתרונות
יבגני סובה:
רגע, שנייה, אני רוצה רגע להבין, מי שמסרב ונמצא בתור הוא יכול להמשיך לקבל סיוע מוגדל?
קריאה:
כן, היום כן
יבגני סובה:
גם כשמציעים לו פתרונות שלכם אולי נראים סבירים
אולגה דדון:
אני חושבת שהרצליה פיתוח זה פתרון סביר, גם תל אביב
יבגני סובה:
אני לא יודע, יכול להיות שהילדים שלו גרים באשדוד והוא לא רוצה, אני לא יודע, תלוי
אולגה דדון:
הוא יכול לסרב ולהמשיך לקבל סיוע מוגדל
יבגני סובה:
תראו, הרצליה פיתוח זה נשמע כשמישהו מקבל דירה ואחר כך יכול למכור, אבל לא דירה של, בסדר, אבל יכול להיות שהשיקולים - - -
אולגה דדון:
מדברים על דיור מוגן
יבגני סובה:
כן, אבל השיקולים של אותו קשיש, בדרך כלל כשהוא - - -
זאב אלקין:
בדרך כלל משפחה
יבגני סובה:
משפחה, קצת חברים, קצת זה, כאילו יש כאלה שקשה להם לעשות עלייה שנייה, כי זה כמו עלייה
אולגה דדון:
אותו קשיש יכול לסרב ויכול להמשיך לקבל סיוע
יבגני סובה:
אוקי, הוא ממשיך, בעצם כל החיים ממשיך לקבל, לא מוציאים אותו מהתור הזה, גם כעבור 15 שנה
אולגה דדון:
	כן
טטיאנה (טניה) מזרסקי:
אולגה, את יכולה בבקשה לענות, מי מוגדר כקשיש?
אולגה דדון:
מי זכאי, לא כמוגדר כקשיש, מי זכאי כקשיש במשרד העלייה והקליטה, זה דומה לזכאות במשרד השיכון - - -
טטיאנה (טניה) מזרסקי:
אזרח פרטי
אולגה דדון:
מקבל קצבת זקנה, עם הבטחה הכנסה, חסר דירה
זאב אלקין:
קצבת זקנה, זאת אומרת שזה המדד
אולגה דדון:
קצבת זקנה חייב
טטיאנה (טניה) מזרסקי:
קצבת זקנה, הבטחת הכנסה וחסר דירה
זאב אלקין:
עכשיו היכולת הזאת כקשיש להישאר בלי הגבלת זמן, הוא צריך להיות קשיש בזמן העלייה ארצה, בזמן שהוא נרשם לתור, או בסוף 15 שנה?
אולגה דדון:
הוא צריך להיות קשיש בזמן שהוא עלה, להתקשש בתוך 15 שנה של הזכאות וכמובן כשהוא מגיע - - -
זאב אלקין:
זאת אומרת שאם אני עליתי, לצורך העניין, בגיל 55 ואחרי עשור נרשמתי לתור כשהפכתי לקשיש?
אולגה דדון:
אתה עדיין בתקופת 15 שנה זכאות
זאב אלקין:
לא ואז אני יכול להמשיך בלתי מוגבל בזמן, אני נחשב קשיש?
אולגה דדון:
כן, כן
זאב אלקין:
זאת אומרת שאם עד סוף 15 שנה, הפכתי לקשיש אז אני נשארתי בתור לקבוע, עכשיו גם אם הפכתי לקשיש בשנת 15, לצורך העניין, מיום עלייתי
יבגני סובה:
זה אומר שאם הגעת בגיל 52 , בשנה ה-15 האחרונה נרשמת, אתה למעשה הופך להיות בתור
זאב אלקין:
אתה בלתי מוגבל, כן, נכון? ככה זה
זאב אלקין:
שנבין
יבגני סובה:
אין אנשים שעלו לפני גיל 52, שלא נרשמו והיום הם בעצם לא עומדים בתור, זה הפחות או יותר, נכון?
זאב אלקין:
לא, יש, יש הרבה שלא נרשמו
יבגני סובה:
לא, אם בנאדם שעלה לפני גיל 30 והוא היה בן 40, לצורך העניין, אז הוא לא יכול לעמוד בתור, כי הוא לא נרשם, הוא לא הגיע לגיל קשיש, אבל היום, לצורך העניין, הוא בגיל 70, נניח מישהו עלה בגיל 45, לפני 25 שנה, היום הוא בן 70, הוא לא יכול להירשם בתור, הוא הולך למשרד השיכון ושם התנאים יותר קשים, נכון? זה העניין
אולגה דדון:
לגבי קשישים זה אותם תנאים, יניב אתה יכול להתייחס לגבי קשישים
יניב מויאל:
לגבי קשישים זה אותם תנאים, כן
זאב אלקין:
הסיוע הוא שונה
אולגה דדון:
הסיוע הוא שונה
יבגני סובה:
יותר, פחות?
זאב אלקין:
פחות, פחות
אולגה דדון:
אבל התנאים לזכאות - - -
זאב אלקין:
כי במשרד השיכון, קשיש כזה לא נחשב זכאי לדיור ציבורי, הוא נחשב רק מועמד לבתי גיל הזהב לקבל את הדירה, אבל מבחינת גובה הסיוע, הוא לא נחשב זכאי לדיור ציבורי ולכן הסיוע - - -
אולגה דדון:
אבל הוא כן מקבל סיוע
זאב אלקין:
הוא מקבל סיוע, הוא אפילו גדל קצת בתקופה האחרונה
אולגה דדון:
בינואר זה גדל
יבגני סובה:
יש לכם פילוח לפי הגיל של 24 אלף איש האלה שממתינים? כלומר לבוא להגיד עלה בגיל ככה וככה, בשנת ככה וככה?
אולגה דדון:
לא הכנתי פילוח כזה
יבגני סובה:
אז אפשר לעשות את זה אולי, לא עכשיו, תוך חודש-חודשיים ואז שאנחנו נדע מהו הגיל, כמה זמן נמצאים בארץ, לומר באיזה עלייה, כמה שנים, יכול להיות שהם כבר עשר שנים, 15, אולי 25 שנה, אז - - -
אולגה דדון:
את ה-18 אלף את הקשישים
יבגני סובה:
סליחה, סליחה, קשישים, כן, כן
זאב אלקין:
כי כל האחרים הם עד 15 שנה
יבגני סובה:
כן, קשישים, אני רוצה לראות את הקשישים וכמובן אם אתם כבר עושים את זה, אז אפשר גם לראות את האזור הגאוגרפי, באיזה מיקום הם נמצאים, כי אם נניח יש רוב האנשים מהדרום וזה יכול גם לסייע, גם, לצורך העניין גם למציאת פתרון, כי אם רוב האנשים נמצאים דרום, לא יודע, אשדוד, אשקלון, ראשון, אז זה לא יעזור להם שיבנו עכשיו בעפולה, לצורך העניין, כן?
אולגה דדון:
אני כבר יכולה להגיד היום, שסך הכול ממתינים לפילוח לפי יישובים, מעל 8,000 יחידות משפחתיות, מתוך ה-24, נמצאים בשש ערים מרכזיות, נתניה, בת ים, פתח תקווה, ראשון, חולון ותל אביב, מעל 8,000
זאב אלקין:
זה לא מספיק, זה רק שליש