GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלכס קושניר: אני רוצה להעלות את משרד הקליטה, את רן קלדרון.
אלכס קושניר: אני יודע שמשרד הקליטה משלם שנה אחורה במידת הצורך.
רן קלדרון: נכון.
אלכס קושניר: עד כמה שאני מבין ויודע בתור אחד שהיה מנכ"ל במשרד, המידע נמצא במשרד הקליטה, אתם יודעים אם העולה הזה התגייס והשתחרר, מתי הוא התגייס והשתחרר.
אלכס קושניר: אני מדייק?
רן קלדרון: כן.
אלכס קושניר: למה משרד השיכון וצה"ל, ואני לא מפקפק במוטיבציה של אף אחד, אני חושב שכולם רוצים לעשות פה את העבודה כדי שהחיילים יקבלו את הכסף, לא יכולים לקרוא רגע לשולחן למשרד הקליטה ופשוט להצליב את הנתונים?
אלכס קושניר: צה"ל עושה תהליך מאוד קשה של איסוף נתונים, בדיקת נתונים.
אלכס קושניר: מדוע משרד השיכון צריך למפות את הקבצים כאשר כל המידע קיים במשרד ממשלתי ליד, חדר ליד?
אלכס קושניר: אני לא מבין למה אי אפשר לתת למשרד הקליטה אפשרות להעביר את המידע למשרד השיכון, הרי גם ככה קיים ממשק, גם ככה המידע עובר, גם ככה הכסף משולם באופן אוטומטי?
אלכס קושניר: למה לא לעשות את זה?
רן קלדרון: כל האירוע הזה שמשרד העלייה והקליטה מעורב בתוך ענייני שכר הדירה, הוא אירוע שנולד כתוצאה מזה שנוצר ואקום שבו היה צריך לטפל בחיילים הבודדים.
רן קלדרון: בהבנה עם משרד השיכון החלטנו שאנחנו מעבירים את המידע שיש לנו.
רן קלדרון: בהסכם העברת המידע שקיים ביני לבין צה"ל חל עלי איסור להעביר את המידע הלאה.
רן קלדרון: הדבר שהיה צריך להיווצר לפני שנה וחצי ויותר זה קשר ישיר בין משרד השיכון והבינוי וצה"ל, כי מי שאחראי על שכר הדירה הוא משרד השיכון והבינוי.
רן קלדרון: אנחנו נכנסנו כמתווכים באירוע הזה.
רן קלדרון: יש כאן מינהל לא תקין, כי הנתונים שאני מעביר היום כתוצאה מרצון טוב אלה נתונים שהיו אמורים להיות מדווחים מצה"ל למשרד הבינוי והשיכון.
רן קלדרון: מה שאני היום מדווח זה למשרד העלייה והקליטה.
רן קלדרון: אני לא מעביר שום מידע שקשור לצה"ל.
אלכס קושניר: זה ברור לי.
אלכס קושניר: אני מנסה לפתור פה איזו שהיא בעיה בירוקרטית שמתחלקת לכמה חלקים.
אלכס קושניר: אחד מהחלקים האלה זה חיילים שהשתחררו ולא קיבלו את הסיוע.
אלכס קושניר: לך יש את המידע, אתה יודע.
רן קלדרון: אמרתם שחיילים בודדים עולים לא מקבלים, אבל צריך לזכור שרק חייל בודד עולה שמחזיק תעודת עולה נפרדת ממשפחתו יכול לקבל.
רן קלדרון: חייל בודד עולה ללא עורף משפחתי אינו זכאי לפי החוק.
אלכס קושניר: אנחנו מדברים על חיילים בודדים עולים שמחזיקים בתעודת עולה לבד, שהם לא עלו עם המשפחה.
רן קלדרון: כל שנה משתחררים כ-1,200 חיילים בודדים מצה"ל.
רן קלדרון: חמש שנים כפול 1,200 יוצא 6,000.
רן קלדרון: אני לא יודע איך הגיעו לרשימה של 23,000 אנשים.
רן קלדרון: זאת רשימה אין סופית שלא תיפתר שנים.
רן קלדרון: אפשר לקצץ את הרשימות האלו בצורה משמעותית.
רן קלדרון: הדבר האחרון הוא כל נושא הרטרו.
רן קלדרון: כל יועץ במשרד העלייה והקליטה, אפילו ללא אישור של מנהל, יודע להעניק 12 חודשים אחורה.
רן קלדרון: אם יש חריגה מעבר ל-12 חודשים, זה עולה לוועדת ערעורים.
רן קלדרון: 99.9% מהפניות מאושרות גם שנתיים ושלוש אחורה.
רן קלדרון: המשרד שלנו לא עובר על חוקי המדינה, הוא פשוט משרת את העולים.
אלכס קושניר: אני שנייה עובר לסוגיה הבאה, שזה סיוע בשכר דירה לחיילים בודדים.
אלכס קושניר: אנחנו מבינים שמנכ"ל משרד הביטחון מתריע על כך שהכסף הולך להיגמר ביוני, ושהסיוע הולך להיות מקוצץ.
אלכס קושניר: המכתב הזה הגיע אלינו, לוועדה, רק היום בבוקר.
אלכס קושניר: אנחנו מדברים כאן על פגיעה כמעט אנושה באותם חיילים בודדים שמשתחררים.
אלכס קושניר: במהלך דיוני הוועדה בכנסת הזאת ראינו הרבה מאוד ויכוחים, הרבה מאוד זריקת אחריות בין משרד הביטחון לבין משרד האוצר.
אלכס קושניר: כל פעם מישהו אחר ניסה לזרוק את האחריות על השני.
אלכס קושניר: אנחנו היום יודעים שאותו סיכום על חלף דמי אבטלה לחיילים בודדים שהם בעלי היתר עבודה עדיין לא מתקיים.
אלכס קושניר: אנחנו גם יודעים שהחוק שעבר ביום האחרון של הכנסת הקודמת, שאמור להעניק מענקים לחיילים בודדים, לא מבוצע במלואו.
אלכס קושניר: פתאום אנחנו מבינים שסיוע בשכר דירה הולך להצטמצם.
אלכס קושניר: התחושה היא שבזמן שאתם זורקים אחריות אחד על השני שכחתם שיש פה חיילים שצריכים לקבל מכם מענה.
נטע בר זיו: קיבלנו את המכתב של מנכ"ל משרד הביטחון רק אתמול בלילה.
אלכס קושניר: אנחנו מבינים שאת המכתב הראשון קיבלתם ב-22 בנובמבר.
אלכס קושניר: המכתב מ-28 בפברואר זה המכתב השני שקיבלתם.
נטע בר זיו: זה לא נושא חדש, הנושא עלה כבר כמה פעמים.
נטע בר זיו: גם משרד הביטחון וגם משרד האוצר מודעים לבעיה.
נטע בר זיו: אני מצטערת לאכזב אותך, חבר הכנסת קושניר, אבל בסופו של דבר המתווה נמצא לפתחו של משרד הביטחון.
נטע בר זיו: בעבודת המטה שנעשתה ב-2017 היה ברור ש-1,000 שקלים לחייל משוחרר זה לא סכום שיוכל לכלול את כל הגופים, ושנדרש לקבוע איזה שהם מנגנונים דיפרנציאליים שיוכלו לתת מענה כפי שצריך.
נטע בר זיו: עבודת המטה הזאת הסתיימה בהוראה של שר הביטחון דאז להקצות 1,000 שקלים לכל חייל משוחרר.
נטע בר זיו: לא נעשתה מאז איזו שהיא עבודה שאומרת מי צריך יותר, מי צריך פחות, מה המסגרת שדרושה.
נטע בר זיו: אין לי אלא להצר על הנושא.
נטע בר זיו: משרד הביטחון יכול לתעדף את הנושא במסגרת המשאבים הקיימים שלו.
נטע בר זיו: מדובר בסכום שהוא בטל בשישים.
אלכס קושניר: נטע, אני מכיר אתכם מספיק כדי לדעת שבכל מקום שאתם רוצים להכניס מבחני הכנסה אתם דוחפים לכיוון הזה.
אלכס קושניר: כשמדובר בחיילים עולים בודדים ובחיילים חסרי עורף משפחתי, ברור שאין להם שום סיוע כלכלי משום מקום, לכן מבחן ההכנסה פה לא רלוונטי.
אלכס קושניר: את בעצמך אמרת שמדובר בסכום שהוא בטל בשישים.
אלכס קושניר: המלחמה על סכום בטל בשישים בין משרד האוצר למשרד הביטחון גורם לחיילים בודדים שעבורם 1,000 שקלים זה עולם ומלואו, לאבד את היכולת לחיות ולהתקיים בכבוד.
אלכס קושניר: אפשר להמשיך את הפינג פונג הזה ביניכם, אבל אפשר לשבת רגע ולדבר על סכום של 12 מיליון שקלים ואיכשהו לפתור את זה.
אלכס קושניר: זה פשוט 12 מיליון שקלים.
אלכס קושניר: לפעמים אני לא מצליח להבין איך מתוך כל הקירות האלה של הבירוקרטיה, של זריקת האחריות אחד על השני, אתם שוכחים שבסוף יש פה חייל שהסתמך על הסכום הזה, שתכנן את חייו ככה.
אלכס קושניר: תחשבי על חייל שחתם אתמול על חוזה שכר דירה לשנה קדימה.
אלכס קושניר: הוא התחייב לשלם את הכסף.
אלכס קושניר: עזבי שהייתה אבטלה, עזבי שהייתה קורונה והחיילים האלה לא קיבלו דמי אבטלה, אני שם את זה רגע בצד.
אלכס קושניר: הוא יודע שכל חודש הוא מקבל 1,000 שקלים.
אלכס קושניר: ביולי-אוגוסט הוא הולך לקבל 500 שקלים במקום 1,000 שקלים.
אלכס קושניר: מה הוא הולך לעשות?
אלכס קושניר: הוא יבוא לבעל הדירה ויגיד לו: "תקשיב, יש ויכוח בין משרד האוצר למשרד הביטחון, לכן אני לא יכול לשלם לך כסף"?
אלכס קושניר: תגידי, זה נראה הגיוני?
אלכס קושניר: אני מכיר את המאבקים שמתקיימים בין משרד האוצר לבין משרד הביטחון, אבל את בעצמך אמרת שהייתה הוראה מפורשת של שר הביטחון אביגדור ליברמן על 1,000 שקל לחייל.
אלכס קושניר: לא שמעתי על הנחיה של שר ביטחון אחר לבטל או לשנות את זה.
אלכס קושניר: אם יש פה הוראת שר, למה אתם לא מקיימים אותה?
אלכס קושניר: בואי תסבירי לי.
נטע בר זיו: אם זאת הייתה ההוראה של השר, שר הביטחון ומשרד הביטחון צריכים לתת לזה את המענה.
נטע בר זיו: משרד הביטחון צריך לערוב לצ'קים שהוא נותן לחיילים המשוחררים.
אלכס קושניר: ליטל שוורץ, הקרן לחיילים משוחררים.
ליטל שוורץ: חשוב לי להתחיל ולומר שהשנה כלל החיילים המשוחררים הבודדים קיבלו את ההטבה בסך של 1,000 שקלים בחודש.
ליטל שוורץ: מסמך מנכ"ל משרד הביטחון שהופץ אתמול, הוכיח את גודל האחריות של משרד הביטחון לשלם לכל החיילים המשוחררים הבודדים את מה שהם זכאים לו.
ליטל שוורץ: החיילים הסתמכו על ההטבה בסך 1,000 שקל לחודש, הם מסתמכים על כך, מצפים לכך, ומשרד הביטחון מחויב ופועל מתחילת השנה כדי לשמר את ההטבה ולא לפגוע באף אחד מהחיילים הבודדים המשוחררים.
ליטל שוורץ: אנחנו צופים שההטבה תגיע למיצוי תקציבי מלא בסוף חציון א', לכן צריך להיערך לזה מבעוד מועד.
ליטל שוורץ: אנחנו מתנגדים לכל קיצוץ בגובה ההטבה, אנחנו רוצים לשמר את תנאי ההטבה.
ליטל שוורץ: אנחנו הוועד של החיילים המשוחררים, אנחנו נדאג לכך שהם יקבלו את כל מה שמגיע להם.
אלכס קושניר: אפשר לצאת מפה עם אמירה שמשרד הביטחון ערב לכך שהסיוע לחיילים יגיע בכל מחיר ובכל מצב?
ליטל שוורץ: חד משמעית, אנחנו נעשה כל שביכולתנו לקדם את השיח.
אלכס קושניר: זה לא מה שביקשתי ממך לענות.
אלכס קושניר: האם משרד הביטחון ערב לכך שהחיילים הבודדים שזכאים יקבלו במשך כל שנת 2021 1,000 שקל בחודש סיוע בשכר דירה, לא משנה לאיזה סיכומים תגיעו עם משרד האוצר?
אלכס קושניר: אל תכניסו את החיילים הבודדים לוויכוח ביניכם לבין משרד האוצר.
ליטל שוורץ: המטרה של מנכ"ל משרד הביטחון היא לפעול מבעוד מועד.
ליטל שוורץ: המסמך ממוען למשרד האוצר.
אלכס קושניר: שמענו את נטע בר זיו ממשרד האוצר שאמרה שזאת האחריות של משרד הביטחון.
ליטל שוורץ: אנחנו רוצים לקבל תגובה רשמית משר האוצר שאומר זאת.
ליטל שוורץ: עד היום כלל החיילים המשוחררים הזכאים קיבלו את ההטבה.
אלכס קושניר: מילאתם את חובתכם, כל הכבוד, זה לא מובן מאליו, תודה גם על זה, אבל אני חושב שהסוגיה הזאת לא צריכה בכלל לעלות על השולחן.
אלכס קושניר: מדובר ב-12 מיליון שקלים בשנה.
אלכס קושניר: זה כסף זניח בתקציב משרד הביטחון ובתקציב משרד האוצר.
אלכס קושניר: תתחלקו חצי חצי, רק אל תערבו את החיילים בתוך הוויכוחים שלכם.
אלכס קושניר: המכתב הזה יצר לאלפי חיילים האלה שנה של אי ודאות.
מיכל וונש: אסור לשכוח שאנחנו נמצאים בתקופת משבר.
אלכס קושניר: אי אפשר להתווכח על זה שיש לכם מוטיבציה לסייע ולעזור, אבל אתם כנראה שכחתם שבתוך הוויכוחים שלכם יש פה חיילים שמגיע להם מה שמגיע.
אלכס קושניר: הם הסתמכו על הסכום הזה.
אלכס קושניר: אני מבקש ממשרד הביטחון לקחת אחריות ולצאת בקריאה ברורה, באמירה ברורה שהכסף יגיע לחיילים לא משנה מה.
אלכס קושניר: מאחורי הקלעים תנהלו את המלחמות שלכם מול משרד האוצר.
אלכס קושניר: אני בטוח שחוץ מ-12 מיליון השקלים האלה יש לכם עוד הרבה מלחמות אחרות על סכומים הרבה יותר גדולים.
אלכס קושניר: תמשיכו להילחם שם.
אלכס קושניר: 12 מיליון שקלים לחיילים בודדים, ליטל, זה סכום זניח, זה אפילו לא נמצא אצלך בסעיף שונות בתקנה.
אלכס קושניר: תתחייבו לשלם את הכסף, כי לא בטוח שחייל שחותם היום על שכר דירה יקבל את הכסף אחרי התשובה שלך.
אלכס קושניר: מה את מציעה לו לעשות?
ליטל שוורץ: ולכן, אנחנו מנהלים את השיח מבעוד מועד, עוד לפני שהגענו לבעיה.
אלכס קושניר: את בבעיה כבר עכשיו, כי החייל צריך לחתום על חוזה מחר.
אלכס קושניר: איך הוא חותם?
אלכס קושניר: האם הוא סומך על 1,000 שקל או לא סומך על 1,000 שקל?
אלכס קושניר: תגידי לי אם החייל יכול לסמוך על 1,000 שקל.
ליטל שוורץ: כפי שאמרתי, משרד הביטחון והאגף לקליטת חיילים משוחררים יעשו כל שביכולתם כדי שכל הזכאים יקבלו את שכר הדירה.
אלכס קושניר: אין בעיה, אנחנו נכניס את זה בחוזה השכירות של החיילים, אנחנו נכתוב שהחייל יעשה כמיטב יכולתו כדי שהבעלים של הדירה יקבל את מלוא שכר הדירה במהלך שנת 2021.
מיכל וונש: או שנוסיף לשירות הצבאי שהחייל יעשה כמיטב יכולתו להגן על אזרחי מדינת ישראל.
מיכל וונש: אולי שם צריך להוסיף את זה.
אלכס קושניר: השיח הזה מבייש.
אלכס קושניר: אני מבקש שתקיימו דיון ותקבלו החלטה.
ליטל שוורץ: זאת המטרה של המסמך.
ליטל שוורץ: המסמך בסופו של דבר מיועד וממוען למשרד האוצר.
ליטל שוורץ: כיבדנו את הוועדה, כתבנו אתכם לידיעה, כדי שתדעו שאנחנו רוצים לנהל שיח, כדי שתדעו שאנחנו רוצים להקדים תרופה למכה ולמנוע את הבעיה.
ליטל שוורץ: מדובר באוכלוסייה של חיילים משוחררים בודדים שהיא בליבנו.
אלכס קושניר: בסוף החייל צריך לחתום על החוזה.
אלכס קושניר: האם הקרן לחיילים משוחררים יכולה להיות ערבה בחוזה?
ליטל שוורץ: בשביל זה הפצנו את המסמך למשרד האוצר.
אלכס קושניר: אני מבין מהתשובות שלך שהסיוע נמצא בסימן שאלה.
אלכס קושניר: אם הסיוע נמצא בסימן שאלה, למה שהקרן לחיילים משוחררים לא תהיה ערבה לחייל בחתימת חוזה שכירות?
ליטל שוורץ: הסיוע ממש לא נמצא בסימן שאלה.
ליטל שוורץ: ציינתי שאנחנו מתנגדים נחרצות להורדת הסכום, ושאנחנו נעשה כל שביכולתנו לשמר את תנאי ההטבה.
אלכס קושניר: לעשות כל שביכולת
אלכס קושניר: כם זה פשוט להעביר כסף לתקנה.
ליטל שוורץ: יש שיח מול משרד האוצר כדי למצוא פתרון ארוך טווח לסוגיה.
אלכס קושניר: מה הבעיה להעביר כסף לתקנה?
ליטל שוורץ: אני לא יכולה להעביר כסף לתקנה ללא אישור משרד האוצר.
אלכס קושניר: אני מדבר על להעביר 12 מיליון שקל לתקנה הזאת מתוך תקציב משרד הביטחון, לא לזרוק את הגלגל על 12 מיליון שקל למשרד האוצר.
ליטל שוורץ: תקציב הקרן לקליטת חיילים משוחררים מנוהל בסעיף תקציבי נפרד מתקציב המדינה, הוא לא חלק מתקציב הביטחון.
ליטל שוורץ: תקציב המענקים, הפיקדונות, הקרן לסיוע נוסף - כולם מנוהלים בסעיף תקציבי נפרד.
ליטל שוורץ: השיח מנוהל ישירות מול משרד האוצר, כדי שכל החיילים המשוחררים הבודדים יקבלו את מה שמגיע להם, כדי שנוכל לשמר את תנאי ההטבה הזאת.
אלכס קושניר: אני מאוד מאוד מודאג, כי אנחנו נכנסים לוואקום שלטוני, לא תהיינה ועדות בכנסת עד כינון הממשלה הבאה.
אלכס קושניר: חיילים שעכשיו רואים אותנו נמצאים במצב של אי ודאות.
אלכס קושניר: אתם גרמתם להם להיות במצב של אי ודאות.
אלכס קושניר: במקום לומר: "חבר'ה, אנחנו נשלם, ואת המאבקים שלנו מול משרד האוצר נעשה לבד", אתם אומרים פה משהו אחר.
אלכס קושניר: אני מכיר את הצלילים ואת התווים האלה בתשובות.
אלכס קושניר: אני מכיר את הממשלה קצת, עבדתי איזה שנה-שנתיים בתור מנכ"ל משרד.
אלכס קושניר: התשובות שאת עונה לא נותנות הבטחה ב-100% שהכסף יגיע לחיילים.
אלכס קושניר: אני יוצא מפה מודאג, כי אני מבין שאני לא אקבל תשובה ממך ומנטע, למרות שאני מצפה לתשובות משתיכן ככאלה שמייצגות את המשרדים הרלוונטיים.
אלכס קושניר: לפחות תתחייבו, לפחות שימו איזה שהוא דד-ליין לכך שבמידה ולא תגיעו לסיכום עם משרד האוצר, משרד הביטחון יהיה ערב לסיוע, כי החיילים האלה חייבים ערבות, חייבים ודאות.
אלכס קושניר: גם ככה הם חיים במצב של אי ודאות.
אלכס קושניר: במה שאתם עושים עכשיו אתם רק מגבירים את אי הוודאות.
מיכל וונש: חלק ניכר מהעלייה בדרישה להטבה נבע מהחלטות שהתקבלו כחלק מהתמודדות עם משבר הקורונה, רק שעכשיו אין לזה כיסוי.
מיכל וונש: זיהו שהחיילים זקוקים לזה הרבה יותר מבעבר ולכן העלו את הסכום הדרוש, אבל לא לוקחים אחריות על ההשלכות של ההחלטה.
מיכל וונש: אנחנו אמנם לא נהיה פה כדי לפקח, אבל אני חושבת שחייב להמשיך להיות איזה שהוא אלמנט של פיקוח לוועדה הזאת.
אלכס קושניר: אפשר לסמוך פה על שלומית ומרב שימשיכו לפקח על זה, אבל אני בכל זאת אבקש לבחון לקיים דיון נוסף בעוד שבוע וחצי רק כדי לקבל את התשובות.
אלכס קושניר: אני מבקש, ליטל ונטע, שתקיימו דיון, שתקבלו החלטות, ואז או שתשלחו לנו עד מועד קיום הישיבה מכתב שמבשר שהסוגיה נפתרה, או שנקיים דיון נוסף ושוב פעם נתחיל להעביר את האחריות בין משרד האוצר למשרד הביטחון.
אלכס קושניר: לדיון הבא, אם נקיים אותו, אני מבקש שיגיעו נציגים ברמת מנכ"ל או סמנכ"ל.
שלומית אבינח: היום בבוקר ביקשתי שיהיה נציג מלשכת מנכ"ל.
שלומית אבינח: נאמר לי בפירוש שליטל שוורץ היא הגורם שעוסק בתקציב הקרן לחיילים משוחררים.
אלכס קושניר: אנחנו חוזרים חזרה לדיון על הסיוע האוטומטי של משרד השיכון שאמור להגיע לחיילים משוחררים עולים בודדים.
אלכס קושניר: אני אשמח לשמוע את צה"ל לגבי הממשק שעובר למשרד השיכון, מה הבעיה עם הקובץ, והאם אי אפשר לתת למשרד הקליטה אישור להעביר את המידע כדי להשלים את הפערים בעבר.
קרן וייס: מרגע פניית משרד השיכון לצה"ל וההבנה כי יש פער בהעברת נתונים, וגם מתוך עקרונות העבודה שלנו בצה"ל לייצר תהליכים אוטומטיים במה שנוגע לחיילים, הוחלט על ידי ראש אכ"א היוצא, האלוף במיל' מוטי אלמוז, כי תתקיים העברת מידע בין צה"ל למשרד השיכון והבינוי.
קרן וייס: ב-15 בפברואר הועבר הקובץ הראשון.
קרן וייס: הוא הועבר בצורה ידנית, כיוון שהממשק הדיגיטלי האוטומטי לא היה מוכן ורצינו לייצר העברה ראשונית של המידע.
קרן וייס: הקובץ היה גדול, כיוון שהועברו נתונים של כלל העולים שהשתחררו בחמש השנים האחרונות.
קרן וייס: הנתונים שיועברו מעכשיו מידי חודש יהיו הרבה יותר מצומצמים, מדוייקים, אל מול הצרכים.
קרן וייס: מכיוון שזאת הייתה העברה ראשונה, ומכיוון שהתבקשנו לייצר נתונים רטרואקטיביים של חמש שנים, הקובץ היה מנופח וגדול.
קרן וייס: זה דורש עיבוד נוסף של משרד השיכון והבינוי אל מול הזכאות.
אלכס קושניר: אני לא רוצה להתערב בתוך עבודת הממשלה, בממשקים בין המשרדים.
אלכס קושניר: אתם יודעים להסתדר לבד לא תמיד הכי טוב, אבל אתם יודעים.
אלכס קושניר: רק בשביל לטפל בנתונים אחורה הייתי שמח אם תערבו את משרד הקליטה.
אלכס קושניר: גם ככה המידע עבר למשרד הקליטה.
אלכס קושניר: תשבו יחד ותעשו את הסדר.
אלכס קושניר: אפשר להגיע לפתרון תוך כלום זמן.
אלכס קושניר: אני מאוד מפקפק בזה שמשרד השיכון ידע לזהות מי זה עכשיו חייל בודד, האם הוא לא בודד, מה קורה.
אלכס קושניר: בעוד אנחנו מדברים על הרטרואקטיביות אני מבקש שתעשו את הבדיקה, אולי נצא מפה עם איזו שהיא בשורה שתהיה טובה לחיילים.
אלכס קושניר: עכשיו אני רוצה לחזור לנושא של התשלום הרטרואקטיבי.
אלכס קושניר: יעקב, אני אשמח לדעת על איזו החלטת ממשלה אתם מסתמכים כשאתם אומרים שיש הגבלה של שלוש שנים.
<< אורח >> יעקב שנרב: החלטת ממשלה מ-9.3.2003.
<< אורח >> יעקב שנרב: בהחלטה כתוב שהזכאות לסיוע בשכר דירה תוגבל לתקופה רטרואקטיבית שלא תעלה על שלושה חודשים, ותשלום מקדמה לתקופה שלא תעלה על שלושה חודשים.
אלכס קושניר: מה מספר ההחלטה?
<< אורח >> יעקב שנרב: 826.
שלומית אבינח: חייל בודד עולה שהשתחרר בנובמבר 2020 ולא ידע להגיע לחברת הרשמה, האם יהיה זכאי לסיוע בשכר דירה מעבר לשלושה חודשים?
<< אורח >> יעקב שנרב: ודאי.
<< אורח >> יעקב שנרב: הוא לא צריך להגיע, מקבלים את זה בממשק.
אלכס קושניר: אתם יודעים כרגע לשלם שלושה חודשים אחורה גם לחייל שהשתחרר באפריל 2020.
אלכס קושניר: הנתונים קיימים אצלכם, נכון?
<< אורח >> יעקב שנרב: אנחנו עובדים עליהם.
אלכס קושניר: כרגע אנחנו מדברים על זה שקיים ממשק אוטומטי לחיילים בודדים משוחררים עולים שזכאים לסיוע בשכר דירה, והממשק הזה הולך להגיע מצה"ל למשרד השיכון.
אלכס קושניר: עד כאן נכון?
<< אורח >> יעקב שנרב: כן, הוא כבר מגיע.
אלכס קושניר: את הנתונים שמגיעים אליכם אתם יודעים לנתח.
אלכס קושניר: במידה ואתם רואים חיילים שהשתחררו עד שלושה חודשים אתם יודעים לשלם להם את הזכאות במלואה, נכון?
<< אורח >> יעקב שנרב: בתנאי שיש לי את חשבון הבנק שלהם, אם יש לי את כל הפרטים.
אלכס קושניר: מי שהשתחרר שלושה חודשים ויותר לא יכול לקבל את מלוא הזכאות על פי החלטת ממשלה 826 מ- 15.9.2003, האם אני צודק?
<< אורח >> יעקב שנרב: נכון, אנחנו מנסים למצוא פתרון.
אלכס קושניר: הפתרון הוא לשנות את החלטת הממשלה.
מיכל וונש: האם הייתה איזו שהיא התייחסות חוקית להחלטה הזאת?
אלכס קושניר: זאת החלטה מ-2003.
אלכס קושניר: מרב, צריך לבדוק את הרטרואקטיביות של ההחלטה הזאת.
מרב תורג'מן: ההחלטה תקפה כל עוד אין החלטה שמשנה.
מרב תורג'מן: השאלה אם יש שם התייחסות ספציפית לזכאות שנמצאה כעבור הרבה זמן.
מרב תורג'מן: אני לא מצליחה להבין למה מתייחסת השאלה של הרטרואקטיביות שם.
מרב תורג'מן: מה הסיבה לעיכוב בהגשת הבקשה?
מרב תורג'מן: האם זה עניין שרק באותו מועד שהוא הגיש את הבקשה הוא נמצא זכאי, או שהוא היה זכאי אחורה ועדיין יקבל רק שלושה חודשים?
מרב תורג'מן: צריך לבחון את ההחלטה הזאת.
אלכס קושניר: אני ממליץ גם לך, יעקב, לפנות ליועץ המשפטי שלכם.
אלכס קושניר: תבדקו את מה שמרב פה העלתה.
אלכס קושניר: אני חושב שהחלטת הממשלה מכוונת לכך שאם הבן אדם נזכר שמגיע לו סיוע, רק אז חל העניין של שלושה חודשים.
אלכס קושניר: אם הכסף לא מגיע בגלל בעיה בירוקרטית של הממסד, שלושה חודשים קצת נוגד כל חוק הגיוני וכל היגיון חוקי.
<< אורח >> יעקב שנרב: אני מנסה למצוא את הדרך.
<< אורח >> יעקב שנרב: אתם מתפרצים לדלת פתוחה.
<< אורח >> יעקב שנרב: אני מקווה שעד הישיבה הבאה תשמעו שיש פתרון.
אלכס קושניר: קרן, האם יש לנו תשובה לגבי העברת מידע?
קרן וייס: זה בבדיקה.
קרן וייס: אני מניחה שב-20 הדקות הקרובות תהיה לנו על זה תשובה.
מיכל וונש: אדוני היושב-ראש, אני מודה לך על דיון ממצה, חשוב, מדויק ומזוקק.
מיכל וונש: אני חושבת שהמסקנות שתגיע אליהן תיאמרנה, אבל מה שבטוח זה שחייב להימצא פתרון.
מיכל וונש: צריך לוודא שמדינת ישראל איננה גוזלת רטרואקטיבית את כספם של מי ששירתו כחיילים בודדים.
מיכל וונש: צריך לזכור שחיילים בודדים הופכים להיות אזרחים בודדים.
מיכל וונש: זה החדשות הגדולות לכל משרדי מדינת ישראל.
מיכל וונש: כמובן שכל מי שנמצא פה מחויב לנושא הזה.
מיכל וונש: חשוב להכיר ולהוקיר את העובדה שמוטי אלמוז הצליח לפשט את הצד הטכני שלכאורה עמד בפתח והיווה איזה שהוא אתגר.
מיכל וונש: הדיון הרחב יותר מחייב אותנו לצלול לעובי הקורה.
מיכל וונש: אני מקווה מאוד שיאשרו לנו לקיים דיון נוסף, או לפחות יאפשרו לנו לפקח בצורה אפקטיבית על הנושא.
אלכס קושניר: אני רוצה לסכם את הדיון הזה.
אלכס קושניר: אחרי דיונים מוצלחים אומרים: "כל הכבוד לכולם", אבל במקרה הזה אני רוצה להגיד כל הכבוד לכולם בהסתייגות.
אלכס קושניר: בהסתייגות, כי על חלק מהשאלות קיבלנו תשובה, על חלק, לצערי, לא קיבלנו תשובה.
אלכס קושניר: אני רוצה למנות את אלו שלא קיבלנו עליהן תשובה.
אלכס קושניר: אחד הנושאים שלא קיבלנו עליהם תשובה זה כל הנושא של העברת המידע בין משרד הקליטה ומשרד השיכון, העניין של לסגור את המשולש הזה בין שלושת המשרדים, בין שלושת הגורמים.
אלכס קושניר: אני מאוד מקווה שקרן וייס תוכל להיענות בחיוב לבקשה שלי.
אלכס קושניר: אני מבקש ממך, קרן, לעדכן אותנו לגבי הסוגיה הזאת.
אלכס קושניר: עוד שאלה שנשארה פתוחה זה הנושא שקשור לתשלומים רטרואקטיביים.
אלכס קושניר: גם פה אני מביע תקווה שמשרד השיכון יצליח בכוחותיו להגיע לפתרון הסוגיה הזאת.
אלכס קושניר: אני חושב שמדובר בסוגיה שניתן לפתור בקלות, תלוי איך מסתכלים על החלטת הממשלה הזאת.
אלכס קושניר: אם מדובר בממסד שמסיבותיו הוא הוא לא הגיש את הסיוע, אני חושב שתהיה פה החלטה רק לכיוון אחד – לשלם את כל הסיוע רטרואקטיבית בצורה מלאה.
אלכס קושניר: אני מאוד מקווה שעד שבוע הבא נוכל לקבל תשובות חיוביות כדי לבשר לחיילים.
אלכס קושניר: לסוגיה השנייה שעליה דיברנו עם ליטל שורץ ועם נטע בר זיו, לגבי הסיכוי, ולו הכי קטן, שהסיוע בשכר דירה של 1,000 שקלים בחודש החל מהחציון השני של שנת 2021 לא יגיע לחיילים בודדים, אני חושב שהסוגיה הזאת בכלל לא צריכה לעלות פה, לא צריכה בכלל להגיע לשיח ולאוזניים של החיילים.
אלכס קושניר: החיילים חותמים על חוזה שכירות, הם חייבים ודאות.
אלכס קושניר: אני מבקש שעד שבוע הבא יהיו תשובות חיוביות ממשרד האוצר וממשרד הביטחון לגבי הסוגיה הזאת.
אלכס קושניר: על שתי הסוגיות, גם על הסיוע האוטומטי ממשרד השיכון וגם על סיוע בשכר דירה של 1,000 שקלים ממשרד הביטחון, נבקש מוועדת ההסכמות לקיים דיון בשבוע הבא.
אלכס קושניר: אני מאוד מקווה שנקבל את ההסכמה, כי מדובר פה בסיוע לחיילים בודדים.
אלכס קושניר: אם לא נעשה את זה עכשיו, ניכנס לוואקום שלטוני שאני לא יודע בכלל מתי הוועדה הבאה תוכל להתכנס ולפקח על התהליך הזה.
אלכס קושניר: אם עד אז נקבל תשובות חיוביות, אולי הדיון יהיה מיותר.
אלכס קושניר: אני מאוד מקווה שכך יהיה, שלא נצטרך לקיים את הדיון, כי אם נקיים את הדיון כנראה שלא נהיה מסופקים מהתשובות שלכם.
אלכס קושניר: חברים, אני מבקש שתתגייסו לפתור את זה בשבוע הקרוב, כדי גם לייצר ודאות עבור החיילים וגם לעשות צדק.
אלכס קושניר: אבידן, יובל וג'וש, המון-המון תודה לכם על זה שהעליתם את הדבר הזה.
אלכס קושניר: רק בזכות
אלכס קושניר: כם אני יודע מזה והתחלתי לפעול כדי שזה יקרה.
אלכס קושניר: תודה רבה לך, מיכל, על זה שאת נלחמת על הנושא הזה שהוא חשוב לכולנו.
אלכס קושניר: אין פה חלוקה מפלגתית כזאת או אחרת, כולנו פה ביחד.
אלכס קושניר: תודה רבה לצוות הוועדה: לשלומית, למרב.
אלכס קושניר: אני מקווה שהצלחנו להתקדם, רק אני לא בטוח שעד הסוף.
טלי פלוסקוב: היום ה-27 בינואר 2021, השעה 14:06, אני פותחת את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
טלי פלוסקוב: הנושא לדיון היום, זה דיון מיוחד – ציון יום הזיכרון הבין-לאומי לשואה לשנת 2021.
טלי פלוסקוב: לפני שאני מגיעה לתוכן, אני אומרת לכל המשתתפים – יש לנו הרבה משתתפים בזום – שכל הדיון הוא עם תרגום סימולטני לשתי שפות: רוסית ואנגלית.
טלי פלוסקוב: מי שנמצא אתנו בזום ומעוניין לשמוע את הדיון בשפה שהוא מבין, למטה יש אופציה שאפשר ללחוץ שם ולבחור את השפה שנוחה לכם כדי שתבינו מה קורה אצלנו בדיון.
טלי פלוסקוב: מאוד חשוב לנו שכל מי שנמצא אתנו גם ממדינות אחרות וגם מישראל, שכולם יבינו על מה אנחנו מדברים כי באמת, הדיון מאוד חשוב, הנושא מאוד חשוב.
טלי פלוסקוב: אני רוצה להודות לחברי הכנסת שהגיעו לדיון למרות שאנחנו נמצאים בתקופת הפגרה, וברור לכולם שכדי שהדיון יתקיים בתקופת הפגרה צריכה להיות הסכמה של ועדת ההסכמות, והיה שם דיון.
טלי פלוסקוב: זה רק מוכיח שנושא של ניצולי שואה ובכלל, ציון יום השואה – אין פה קואליציה ואין פה אופוזיציה.
טלי פלוסקוב: זה מאוד משמח אותי.
טלי פלוסקוב: אני מודה ליושב-ראש הוועדה הקבוע, חבר הכנסת דוד ביטן, שביקש ממני למלא את מקומו בדיון חשוב זה.
טלי פלוסקוב: אני שולחת לו בשמי ושם כולנו, כל מי שנמצא כאן, המשך החלמה מהירה ושיקום מוצלח, וחזרה כמה שיותר מהירה לבריאות איתנה ואלינו, אנחנו כולנו ממתינים לו.
טלי פלוסקוב: יום הזיכרון הבין-לאומי לשואה מצוין ב-27 לינואר.
טלי פלוסקוב: בתאריך זה שוחרר מחנה ההשמדה אושוויץ מדי הנאצים על-ידי הצבא הרוסי.
טלי פלוסקוב: באושוויץ נספו 1,200,000 בני אדם, רובם המכריע היו יהודים.
טלי פלוסקוב: יום הזיכרון הבין-לאומי נקבע על-ידי העצרת הכללית של האו"ם ב-1 בנובמבר 2005, והחל משנת 2006 הוא מציין את יום השואה הבין-לאומי.
טלי פלוסקוב: אנחנו, במדינת ישראל, מציינים את זה גם באפריל, כמשהו שלנו, של מדינת ישראל וכמובן גם ביום שכל העולם מציין את זה, ב-27 בינואר.
טלי פלוסקוב: לפי נתוני הרשות לזכויות ניצולי השואה, שהתפרסמו ממש אתמול, עולה כי 178,400 ניצולי שואה חיים בישראל.
טלי פלוסקוב: יש נתונים קצת שונים, אגב – ארגון אחד אומר ככה והלשכה המרכזית לסטטיסטיקה נותנת לנו נתונים קצת שונים – מדובר על 197,769 ניצולים – לכולם כמובן בריאות איתנה וחיים ארוכים אבל זה שאנחנו לא יודעים להגיד בוודאות מה מספר הניצולים במדינת ישראל, בעיניי זה כבר מינוס מאוד גדול.
טלי פלוסקוב: איך שהוא הנתונים לא תואמים בין הרשויות וזה דבר לא טוב שקורה אצלנו.
טלי פלוסקוב: 64% מהזכאים לזכויות ניצולי השואה בישראל הם ילידי אירופה, והיתר ילידי המזרח התיכון.
טלי פלוסקוב: יש לי נתונים שמאוד מדאיגים אותי אבל אני חייבת להקריא אותם ולהגיד אותם כי אני חושבת שכל העולם צריך לדעת אותם: בשנת 2020 נפטרו 15,121 ניצולי שואה.
טלי פלוסקוב: אם אנחנו נחלק את זה ל-365 ימים, אנחנו נבין שכל יום, כל יום, נפטרים בממוצע 41 בני אדם.
טלי פלוסקוב: 5,300 ניצולי שואה נדבקו בקורונה.
טלי פלוסקוב: אני לא יכולה שלא לדבר על זה גם, ואנחנו נדבר על זה גם בהמשך הדיון כמובן.
טלי פלוסקוב: 46% מבני 75 שנדבקו בקורונה הם ניצולי שואה.
טלי פלוסקוב: לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, כ-900 ניצולי שואה נפטרו מקורונה בישראל.
טלי פלוסקוב: 900 ניצולי שואה נפטרו מקורונה.
טלי פלוסקוב: יש דבר שקצת משמח אותנו – כ-850 מניצולי שואה שחיו בישראל עברו את גיל 100.
טלי פלוסקוב: שיחיו עד 120, בריאות לכולם.
טלי פלוסקוב: 36% מהניצולים המוכרים ברשות לניצולי השואה הם ילדי ברית-המועצות, 12% נולדו ברומניה, 5.6% נולדו בפולין.
טלי פלוסקוב: מבולגריה יש 2.7%, מהונגריה 1.5%, מגרמניה 1.4%, מצרפת וצ'כוסלובקיה 1%.
טלי פלוסקוב: 18% ילדי מרוקו ואלג'יריה, 11% יוצאי עירק.
טלי פלוסקוב: כ-40% מהניצולים עלו עד שנת 1951 ויותר משליש בגל העלייה של שנות ה-90.
טלי פלוסקוב: אנחנו יודעים שיש לנו שתי קבוצות של ניצולי שואה – שוב, אני לוקחת את הנתונים של הרשות לזכויות ניצולי השואה: 55,100 ניצולי שואה, שזה מהווה 31%, מקבלים תגמולים חודשיים מהרשות בסכומים הנעים בין 2,453 שקלים ל-6,160 שקלים, בהתאם לדרגת נכותם.
טלי פלוסקוב: 119,300 ניצולים, זכאים נוספים, שמקבלים מענקים שנתיים בסך 3,991 שקלים.