GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלכס גדלקין: אין בעיה.
אלכס גדלקין: אנחנו נעביר לו מסמך.
רונן פלוט: תשמע, 'מסע' הולך לרוחב, לא משנה מי, אבל פה יש רק קטע של מורים, זה ספציפי למורים.
שי פלבר: יש לנו תוכנית ספציפית של מורים עם 'מסע', עם משרד החינוך, MITF, שאנחנו מביאים מורים לפריפריה.
שי פלבר: יש פה כבר אפיק קיים, שווה לבחון אותו ביחד איתכם.
רונן פלוט: בסדר גמור.
רונן פלוט: עוד פעם, אני רוצה שתבין שמדובר בשתי קבוצות.
רונן פלוט: קבוצה אחת תגיע כמו עולים חדשים לכל דבר והקבוצה השנייה אלה אנשים שבאים לשנה עם החלטה אחר כך להישאר פה, כולם מורים לאנגלית.
אלכס גדלקין: והם זכאי עלייה כולם.
דוד ביטן: טוב, מישהו עוד רוצה להגיד משהו?
דוד ביטן: שי, אם אתה יכול לעזור פה אז זה מבורך.
רונן פלוט: יש לי עוד שאלה לשי.
רונן פלוט: אנחנו התחלנו באמת בעזרת
רונן פלוט: כם ואתם באמת עוזרים חזק מאוד בכל הסיפור שנקרא עולים מברית המועצות לשעבר, קרי בלרוס, רוסיה, אוקראינה, כרגע זה ממש ממש לא זז.
רונן פלוט: אני מבין יש בעיה קשה עם הקונסוליות כי הקונסוליות לא עובדות במלוא הכוח והרבה מאוד אנשים שרוצים לעלות פשוט עומדים בתור וזה לוקח זמן.
רונן פלוט: השאלה מה עושים במקרים כאלה, כשמצד אחד יש לך עולים, מצד שני העניין שלנו הוא מבוזבז, הוא כמעט לא זז.
דוד ביטן: יש לך עולים שרוצים לעלות אליך?
רונן פלוט: המון.
דוד ביטן: תביא את הרשימה.
דוד ביטן: הנה, אני לא צריך את שי פה.
דוד ביטן: תביא את הרשימה, אנחנו נדאג שמשרד החוץ ייקח אותם בעדיפות.
אלכס גדלקין: זה 'נתיב'.
שי פלבר: אני יכול להגיד לכם שני דברים בהקשר הזה, א', ביום ראשון הקרוב יש יריד עלייה וירטואלי ראשון לברית המועצות לשעבר וגם נציגי נוף הגליל ישתתפו בו.
שי פלבר: לגבי הנושא של הוויזות, אל מול 'נתיב', אתה צודק - - -
רונן פלוט: סליחה, פה היה קצת רעש, לא שמענו, תחזור בבקשה.
רונן פלוט: אמרת דברים חשובים, רק לא שמענו.
שי פלבר: אמרתי שני דברים.
שי פלבר: האחד, ביום ראשון הקרוב יש יריד עלייה וירטואלי שאנחנו עושים ליוצאי ברית המועצות, באירוע הזה יש נציג של נוף הגליל, אנשים נרשמים מראש ולכן נוף הגליל תהיה חלק מהיריד, זה כבר מתקדם.
שי פלבר: לגבי נושא ההגעה לארץ, הוויזות דרך 'נתיב', שאתה מדבר עליו, יש בעיה כי השגרירויות היו סגורות ולכן לקונסולים של 'נתיב' היו בעיות בהקשר הזה.
שי פלבר: אני יכול לבשר לכם שאנחנו אתמול ביחד עם 'נתיב', לגבי מקומות מרוחקים שבהם אין קונסוליות של 'נתיב' הגענו לסיכום עם משרד הפנים, עם 'נתיב', שנציגי הסוכנות היהודית יעזרו עד להגעת הקונסול וזה יכול לקצר תהליכים.
שי פלבר: אני אשמח לקבל, רונן, רשימה, כמו שאמר היושב ראש, של עולים שמחכים בכל מיני נציגויות ואנחנו ביחד עם 'נתיב' נעשה את המאמץ כדי שיגיע קונסול לראיין אותם ולהתקדם בעלייה שלהם.
רונן פלוט: קודם כל אני מודה לך.
רונן פלוט: רק שתדע שהבעיה הכי קשה הייתה דווקא במוסקבה.
דוד ביטן: רונן, אין בעיה, תביא את הרשימה, יטופל.
שי פלבר: זה אל מול 'נתיב', בשמחה.
דוד ביטן: יש לנו את היכולת לעשות את זה במסגרת הוועדה וגם בעזרת הסוכנות ומשרד החוץ.
שלומית אבינח: גם אייל סיסו ממשרד החוץ אמר, בכל הישיבות שהוא ישב עם 'נתיב', שהם עובדים במיילים.
דוד ביטן: כן, כן, בסדר.
דוד ביטן: הוא יביא לך, שלומית, את הרשימה, טפלי בה, זה הכול.
דוד ביטן: שיבוא גם נציג משרד החוץ לישיבת המעקב הבאה.
אלכס גדלקין: ו'אופק ישראלי' מאוד חשוב שגם יהיו בישיבה הבאה.
דוד ביטן: מישהו רוצה להגיד משהו לפני שאני נועל את הישיבה?
מיכל וונש: שלום לכל מי שנמצאים פה ואני אומר, יש עוד עשרות אם לא מאות אנשים שלא נמצאים ברשימה, הרשימה מונה 40, זאת פשוט הייתה הזדמנות קודם כל בתוך כנסת ישראל להכיר ולהוקיר כל אחת ואחד מהאנשים שכן נמצאים ברשימה הזאת וגם מעבר להוקרה לייצר איזה שהיא אפשרות של למידה, ניתוח של המגמות שאתם רואים אותם, כולנו רואים אותם, והכנה לקראת 2021 ובכלל.
מיכל וונש: אז זאת המטרה פה.
מיכל וונש: (תרגום מהשפה האנגלית) אני אגיד באנגלית, למי שלא הבין אותי.
מיכל וונש: יש לנו תרגום סימולטני.
מיכל וונש: הדוברים ידברו, אתם יכולים לדבר בכל שפה שאתם רוצים, עברית, אנגלית, יש תרגום סימולטני לכל מי שלא מבין את השפה.
מיכל וונש: אני מניחה שרוב האנשים כאן מעדיפים לדבר אנגלית וזה בסדר, אז תרגישו חופשי לדבר באנגלית.
מיכל וונש: אני מברכת את הגיעכם לוועדה הזו, אנחנו רוצים להכיר ולהוקיר את כל מה שאתם תורמים ועושים למען מדינת ישראל, מי שעושה הסברה לטובת מדינת ישראל, אנחנו רוצים להביא לשיתוף בינינו וגם עם המשרדים הממשלתיים שנמצאים איתנו כאן בזום.
מיכל וונש: לדעתי זו שיחה חשובה מאוד.
מיכל וונש: אני אתחיל בכך שאגיד תודה לכל אחד ואחד מכם על מה שאתם עושים, אני יודעת מה אתם עושים, אני רואה את זה, אני רואה את זה כל יום, כל רגע, אני רואה את החשיבות מבחינת המעמד של ישראל בזירה הבינלאומית, המאבק נגד אנטישמיות באינטרנט וגם בחיים.
מיכל וונש: זה לא קשור רק למדינה היהודית ולא רק לאנטישמיות.
מיכל וונש: אנחנו יודעים שאם אי אפשר להגן על מיעוט אחד או על מדינה אחת בסופו של דבר אי אפשר יהיה להגן על אף מיעוט ואף מדינה.
מיכל וונש: אני חושבת שזה מה שמקשר בין כולנו ואלה הערבים שמשותפים ואני מאוד מעריכה את הדברים האלה ואני מעריכה אתכם שאתם נאבקים למען העארכים האלה.
מיכל וונש: אני רוצה להדגיש, ולא אדבר עוד הרבה, אבל לדעתי חשוב מאוד לדבר על המונח הסברה שאנחנו משתמשים בו.
מיכל וונש: לדעתי אני לא חושבת שיש לנו משהו להסביר.
מיכל וונש: במילה הסברה יש הנחה שיש לנו משהו להסביר, אבל אנחנו חייבים להכיר בכך ולא להיות בעמדת המגן על עצמנו אלא פשוט לספר את האמת, את העובדות כפי שהן ואיך שהן מתייחסות למציאות, כפי שצריך להגיד אותן.
מיכל וונש: לא צריך להסביר, לא צריך לשבת בעמדת מגנים על עצמנו, בעמדת הנאשם, אלא אנחנו צריכים רק להגיד.
מיכל וונש: אני חושבת שכולכם מבינים את זה.
מיכל וונש: אני רוצה לשבור את הקרח, זה לא ישביע את רצוני כי אני רוצה לשמוע את כולכם, אבל בעצם דקה וחצי שכל אחד יציג את עצמו.
מיכל וונש: תדברו על הנושאים כפי שאתם מבינים אותם ומה הם האתגרים ל-2021 שכולנו צריכים לדעת עליהם.
מיכל וונש: מבחינתי אני אתקדם עוד צעד ואנסה ליצור קבוצות לעבודה משותפת לפי נושא או לפי כל צורה אחרת, וכמובן נעבוד גם עם אנשים אחרים שלא נמצאים כאן היום וכדאי להיות שותפים גם איתם.
מיכל וונש: יש כאן רשימה של אנשים, יש לנו כאן 32 מתוך 40 ברשימה, זה מדהים, אנחנו מאוד מודים ל-JNS, אלכס טריימן, שגם נמצא כאן איתנו שידבר על JNS ותודה ל- JNSשאתם מספקים לנו את ההזדמנות הזו, את הרגע הזה לדיון.
מיכל וונש: נתחיל עם גבריאל גרויסמן מפלורידה.
מיכל וונש: גבריאל, שלום.
מיכל וונש: העובדה שגבריאל ער עכשיו זה מאוד מרשים.
גבריאל גרויסמן: בוקר טוב, תודה רבה.
גבריאל גרויסמן: תודה רבה לכולכם שאתם מארחים אותנו.
גבריאל גרויסמן: אני אקפוץ למים.
גבריאל גרויסמן: כולכם יודעים שהקהילה היהודית העולמית נלחמת באנטישמיות, יש פה מלחמה עם הרבה חזיתות וכל חזית היא שונה.
גבריאל גרויסמן: יש אויבים שונים, אז כל אחד צריך להילחם באופן שונה.
גבריאל גרויסמן: יש אנשים שנאבקים דרך החינוך, דרך הביטחון הפיזי אפילו, אבל אנחנו יודעים גם שהמאבק מאתגר כיוון שהקהילה שלנו מחולקת לחלקים.
גבריאל גרויסמן: לא נעים להגיד את זה, אבל זו האמת.
גבריאל גרויסמן: הרבה יהודים בכלל לא רואים חשיבות בזהות או בדת היהודית, יש אנשים שמנסים להפריד את ישראל מהזהות היהודית שלנו וזה גם מאיר עוד אלמנט חשוב מאוד במאבק נגד האנטישמיות בכל העולם.
גבריאל גרויסמן: במאבק נגד האנטישמיות צריך קודם כל להסתכל פנימה בקהילות שלנו ולחזק את עצמנו, את הזהות היהודית שלנו, את הידע ההיסטורי, של הארץ שלנו, הדת ולחזק את הגאווה שלנו ביהדות שלנו.
גבריאל גרויסמן: כאן ישראל חייבת לשחק תפקיד חשוב.
גבריאל גרויסמן: בדיוק כפי שהתשוקה לציון הפכה לאלמנט חשוב של הזהות שלנו במהלך ההיסטוריה גם היום כל האלמנטים של מדינת ישראל חייבים להיות מרכיבים של הזהות היהודית של היהודים בעולם.
גבריאל גרויסמן: ישראל חייבת לייצא את זה לכל יהדות התפוצות.
גבריאל גרויסמן: ישראל לא יכולה לוותר על התפקיד הזה, ישראל חייבת להיות אלמנט מאחד שמאחד בין היהודים לכל העולם.
גבריאל גרויסמן: לסיכום אגיד שעם ישראל חזק, אבל אנחנו חלוקים, אנחנו צריכים את מדינת ישראל לאחד אותנו ולחזק אותנו.
גבריאל גרויסמן: תודה.
מיכל וונש: תודה רבה לך, גבריאל.
מיכל וונש: לפני שנתקדם הלאה לוויליאם דארוף נמצאת פה חברת כנסת שרצתה לדבר כיוון שהיא צריכה לעזוב.
תהלה פרידמן: אני רוצה להגיד ככה.
תהלה פרידמן: הכנסת הספציפית הזאת מאוד מאוד מאתגרת בהרבה מובנים.
תהלה פרידמן: יש מובן אחד שזה דווקא כנסת אופטימית, אני לא חושבת שאי פעם הייתה כנסת שהיה בה כל כך הרבה אנשים שהיו מחויבים לסיפור של תפוצות, של עמיות יהודית.
תהלה פרידמן: אתמול היינו באיזה דיון על חוק שהיה קשור ליחסים עם התפוצות והייתה שאלה לאיזה ועדה זה צריך ללכת ואז אמרו שזה צריך ללכת לחוץ וביטחון, יחסים עם התפוצות זו שאלה של ביטחון לאומי.
תהלה פרידמן: עכשיו דבר כזה הוא אמירה מאוד משמעותית.
תהלה פרידמן: אני רוצה להגיד שגם הדיון הזה מבחינתי זה יושב על ההבנה שלנו שהתמיכה שלכם בישראל היא חלק משמעותי בביטחון הלאומי של מדינת ישראל.
תהלה פרידמן: להזיז את המסגור של יחסי ישראל-תפוצות מהקונטקסט של דת ומדינה, שבסופו של דבר חשוב בעיניי, אבל הוא מסוים, לקונטקסט של ביטחון לאומי, אני חושבת שזה דבר מהפכני וזה הולך וקורה.
תהלה פרידמן: אנחנו עוד לא שם, אבל אנחנו בדרך.
תהלה פרידמן: אז זהו, ואני רק מצטרפת לתודות ורוצה להגיד שהנה מובן אחד שבכנסת הזאת דברים משתפרים, אז always look on the bright side of life, משהו כזה.
מיכל וונש: זה בוודאות שינוי בפרדיגמה שאנחנו צריכים ואנחנו נמשיך לעבוד על שינוי הפרדיגמה הזאת.
מיכל וונש: ויליאם דארוף, בבקשה.
ויליאם דארוף: תרגום מהשפה האנגלית: תודה רבה.
ויליאם דארוף: אני מאוד שמח להצטרף אליכם וגם לחברי הכנסת ולכל מי שנמצא פה ואני שמח על ההזדמנות לחלוק כמה מחשבות איתכם.
ויליאם דארוף: יש בארה"ב עלייה באנטישמיות, שנאה ליהודים.
ויליאם דארוף: יש כאן תיאוריות קונספירציה עם אנטישמיות, יש שקרים לגבי יהודים וקורונה ובאינטרנט האפל אנחנו חייבים להיאבק נגד האנטישמיות בכל אמצעי אפשרי.
ויליאם דארוף: אנחנו חייבים להמשיך להיאבק נגד האיומים האלה וחשוב לציין שאנחנו מתקדמים במובנים מסוימים.
ויליאם דארוף: כדי להיאבק נגד אנטישמיות אנחנו חייבים שתהיה לנו הגדרה של המונח וכך אנחנו מאמצים את ההגדרה שמקובלת על מדינות רבות, כולל אלבניה שהיא מדינה מוסלמית ברובה.
ויליאם דארוף: חשוב שהנושא של ישראל לא יהפוך למשהו פוליטי בארצות הברית.
ויליאם דארוף: מאז כהונתו של הנשיא טרומן שתי המפלגות בארצות הברית קיבלו את הקשר עם ישראל כי יש לנו ערכים משותפים, יש לנו קשר היסטורי ועל אף הקשרים הקרים בין המפלגות בארה"ב יש עדיין קשר מאוד חזק וחם עם מדינת ישראל.
ויליאם דארוף: תודה רבה שהזמנתם אותי ואני שמח להיות כאן.
מיכל וונש: אני מזמינה את ריצ'רד קמפ.
ריצ'רד קמפ: תודה רבה, שלום לכם מאנגליה ותודה שהזמנתם אותי להיות כאן.
ריצ'רד קמפ: קודם כל יש לי בשורות מאנגליה.
ריצ'רד קמפ: היום בריטניה הגישה את מועמדותם של נתניהו ושל הנסיך בן זאיד לפרס נובל לשלום.
ריצ'רד קמפ: זה ייצא למדיה היום או מחר.
ריצ'רד קמפ: אני רוצה לדבר על שלוש נקודות קצרות מבעיה סבוכה שאי אפשר באמת לדבר עליה מספיק, אבל קודם כל אני רוצה ומאוד חשוב שלא נמעיט בבעיה שאנחנו רואים כאן היום, זה עושה נזק בטווח הארוך, יש כאן הפרדה בין דורות באנגליה.
ריצ'רד קמפ: אנחנו רואים את זה יותר בבריטניה מאשר בארה"ב וחשוב מאוד שבארה"ב לא יגיעו למצב הזה, אבל זו בעיה עצומה באירופה והיא מחמירה על אף שאנשים כאן ובמקומות אחרים נאבקים נגד זה.
ריצ'רד קמפ: הנקודה השנייה היא שיש הרבה אנשים באירופה וגם בארה"ב לדעתי שמאוד כועסים מהניסיונות בחברות שלנו להחריב את ההיסטוריה ובעצם את החברה שלנו, והם מנסים להוריד פסלים של צ'רצ'יל ונלסון בבריטניה.
ריצ'רד קמפ: אנשים מאוד כועסים על זה, אנשים שתומכים ומכבדים את ההיסטוריה ואת המסורת, הם רוצים לשמר את אורח חייהם ושלא יחריבו אותו.
ריצ'רד קמפ: בהרבה מקרים הם יכולים להסתכל על ישראל בתור מדינה שיש בה משהו הפוך.
ריצ'רד קמפ: אני יודע שזה לא נכון בכל החברה הישראלית, אבל באופן כללי אנשים רואים את ישראל כגאה מאוד בהיסטוריה ובמסורת שלה ואני חושב שאנחנו צריכים ליצור קשרים עם אנשים בערים באירופה ובארה"ב שמסתכלים לישראל בכבוד ושהם בעצמם ממש כועסים ומזועזעים ממה שקורה להיסטוריה שלהם.
ריצ'רד קמפ: אני חושב שאנחנו חייבים לעשות לובי וליצור קשרים עם סטודנטים צעירים באוניברסיטאות הטובות, יש יותר מדי מיקוד, לדעתי, על המדיה החברתית הרחבה שבעצם היא כן מגיעה להרבה אנשים, אבל אנחנו שומעים כולנו רק את מי שאנחנו כבר מסכימים איתו.
ריצ'רד קמפ: אני חושב שיש יותר ערך בטווח הארוך כשאנחנו יוצרים קשרים אישיים ישירים ואני חושב שבזה אנחנו צריכים להתמקד בעתיד.
ריצ'רד קמפ: הדבר השלישי הוא שזום הוא לא תחליף לקשר בחיים האמיתיים באופן אישי.
ריצ'רד קמפ: אני יכול לתת לכם דוגמאות מהחודשים האחרונים.
ריצ'רד קמפ: אנחנו לא יכולים להשלות את עצמנו שפגישות בזום הן באמת תחליף למה שאנחנו עושים, זה פשוט לא נכון.
ריצ'רד קמפ: אני יודע שאנחנו לא יכולים כרגע לעשות משהו אחר, אבל אני חושב שאנחנו לא יכולים להשלות את עצמנו לגבי זה.
ריצ'רד קמפ: תודה רבה.
מיכל וונש: תודה רבה לך, ריצ'רד קמפ, אני חושבת שיהיה טוב אם אנשים יעלו פה נקודות לגבי המדיה החברתית ומי שבעצם מבין בנושא הזה תוכלו גם לענות לנקודות האלה ולהתייחס אליהן וזה יהיה מדהים.
מיכל וונש: פלר חסן נחום, סגנית ראש העיר ירושלים.
פלר חסן נחום: שלום, תודה רבה.
פלר חסן נחום: נהדר להיות פה.
פלר חסן נחום: אני רוצה להגיד לך תודה, מיכל, אנחנו ממש הרגשנו את הנוכחות שלך כאן
פלר חסן נחום: בכנסת ואני רוצה גם להודות לחבר שלי דוד ביטן מהליכוד שעזר לך ליצור את ועדת המשנה הזו וזה מאוד מאוד חשוב.
פלר חסן נחום: לפני כמה שנים הרגשנו גם את הנוכחות של דב ליפמן שהיה דובר אנגלית בכנסת ואנחנו ממש הרגשנו בנוכחותו.
פלר חסן נחום: אני רוצה להגיד שממש כבוד הוא לי שיש לי כאן אחים ואחיות למאבק נגד דה הלגיטימיזציה של ישראל.
פלר חסן נחום: אני ממש מעריכה את כולכם ואני גאה בכך שאתם החברים שלי.
פלר חסן נחום: כולנו שגרירים של ישראל בכל מיני מובנים ובכל מיני צורות.
פלר חסן נחום: כאן רציתי להגיד משהו שאולי הכנסת לא רוצה לשמוע.
פלר חסן נחום: הסיבה שכולנו בשנים האחרונות, במהלך 20-10 השנים האחרונות, הגענו למאבק הוא כי למדינת ישראל אין אסטרטגיה.
פלר חסן נחום: נקרא לה הסברה כרגע, אני גם לא מסכימה עם המונח הזה, אין לנו אסטרטגיה, יש לנו רק כמה משרדי ממשלה, חמישה-שישה משרדים, וכל אחד לוקח חלק מהעבודה, אבל אין חמ"ל מרכזי למלחמה הזאת.
פלר חסן נחום: אם צה"ל היה נלחם בלי חמ"ל כדי שיחליט לאן הולכים ומה המסר ואיך ננצח במלחמה זה חלק מהבעיה.
פלר חסן נחום: בגלל החסר הזה, יש כאן אנשים מדהימים, מסורים, שהובילו ארגונים ושהם מנהלים ארגונים היום שהם טסים בכל העולם כדי לעשות את העבודה כשהדבר היחיד שאנחנו צריכים מהמשרד הוא עקביות, הובלה, לשים את האגו והפוליטיקה בצד וליצור מענה אחד עקבי למלחמה שאנחנו נלחמים בה כל יום.
פלר חסן נחום: אני רציתי להגיד שאני מקווה שתוכלו לקחת את הרגע הזה, כולנו נהיה מאחוריכם, נעזור לכם כדי להוביל את המאמץ כדי ליצור איחוד בין המשרדים שמתמודדים עם BDS ועם אנטישמיות וגם עם הצד החיובי של ההסברה שמראה את היופי והחוזק של ישראל, אבל הכול חייב להיות נובע מאסטרטגיה אחת.
פלר חסן נחום: אני חושבת שכאן יש לכם קבוצה נהדרת שתוכל לעזור לכם בכל דרך שאפשר ושתרצו.
פלר חסן נחום: ברגע שאנחנו נבין שאנחנו נלחמים, אנחנו במלחמה עכשיו ואנחנו חייבים חמ"ל מרכזי כדי להילחם אני חושבת ומקווה ומתפללת שכולנו נוכל ונצליח.
פלר חסן נחום: אני משוכנעת שנוכל לנצח במלחמה הזאת אם נעבוד ביחד.
פלר חסן נחום: תודה רבה, מיכל.
מיכל וונש: תודה רבה, פלר.
מיכל וונש: יש לנו כאן כמה נציגים ממשרדי הממשלה ואחד מהם צריך לעזוב אז אני אקדים אותו בתור, נציג משרד החוץ.
מיכל וונש: אני אגיד בזום שיש לנו מלחמה ונלחמנו בה כמה עשרות שנים, בוועדת דרבן, ונגד האמירה שציונות היא גזענות.
מיכל וונש: נלחמו בישראל בחוק ואנחנו כאן כדי להילחם במאמצים האלה.
מיכל וונש: אני חושבת שהדיון הזה יכול להכין אותנו למלחמה הזאת.
מיכל וונש: במקרה הזה צריך קשרים כדי להוביל לעוד קשרים ואנחנו נוכל להתקדם.
מיכל וונש: משרד החוץ נמצא?
מיכל וונש: מאה אחוז.
יפתח קוריאל: אני כאן.
יפתח קוריאל: אני אדבר באנגלית כדי שכולם יבינו.
יפתח קוריאל: קוראים לי יפתח קוריאל, אני מנהל את הזירה הדיגיטלית בישראל.
יפתח קוריאל: אנחנו הנוכחות הכי גדולה באינטרנט מכל המשרדים ואני מסכים לגמרי עם קולונל קמפ, אני חושב שהערך שאנחנו מוסיפים הוא האנשים בשטח, אנשים כמו איסמעיל חלדי, אנשים שעבדו בלונדון, שקולונל קמפ מכיר טוב מאוד, ושנפגש עם כולכם, עם אנשים מסביב לעולם, פעילים שהוא מכשיר אותם ושהוא איש קשר בשבילם ומעביר בשבילם הודעות ואני חושב שאנחנו צריכים לחזק את הקשר הזה ולעשות את זה ככל שאפשר.
יפתח קוריאל: אני גאה מאוד שהעמית שלי, יונתן גונן, שנבחר והוא מנהל את ענף הערבית שלנו, אני חושב שכשאנחנו מדברים על ערבית ופרסית במדינות האלה אין לישראל נציגות דיפלומטית והנוכחות הדיגיטלית ממש משנה ועושה הבדל.
יפתח קוריאל: אני רוצה לעבור ליונתן, אם אפשר, שידבר על מה הוא עושה ברחבי העולם הערבי.
יפתח קוריאל: תודה.
יפתח קוריאל: שלום, יונתן.
יונתן גונן: אוקיי.
יונתן גונן: שמי יונתן גונן ממשרד החוץ, אני ראש ענף ערבית במחלקה לדיפלומטיה דיגיטלית.
יונתן גונן: אנחנו מנהלים את העמודים של משרד החוץ בשפה הערבית כבר יותר מעשר שנים ופונים כך לקהלים בכל רחבי העולם הערבי כי זו בעצם הדרך היחידה להגיע לכמות מאוד גדולה של קהלים, כמו שיפתח אמר, במדינות שאין לנו יחסים דיפלומטיים איתם.
יונתן גונן: משרד החוץ שם את זה כנושא ליבה, את יצירת הקשר עם קהלים בעולם הערבי דרך הרשתות החברתיות, גם ככלי לשינוי יחס כלפי מדינת ישראל וגם כחלק מהפעילות המדינית יותר, להשיג יעדים מדיניים.
יונתן גונן: למעשה בשנים האחרונות אפשר להגיד, לדעתי, שחוללנו מהפכה בתחום.
יונתן גונן: התכנים שאנחנו מפרסים בערבית ברשתות החברתיות מגיעים ל-100 מיליון איש מדי חודש ברחבי העולם הערבי ואנחנו רואים עוד ועוד תגובות חיוביות ביחס לישראל.
יונתן גונן: אני מאוד מאמין באופן אישי בכוח של האדם הפשוט, מאוד חשוב להראות לעולם את האנשים הפשוטים בישראל וככל שאנשים יגיעו לרשתות החברתיות וישתמשו בהן, לא רק בשפה העברית, אלא במגוון שפות, למשל ערבית, למשל שפות אחרות, כדי להציג את ישראל לכלל העולם, ישראל האמיתית, כמו שאנחנו מנסים להציג, הרחק מהעדשה המצומצמת והמאוד מוכרת של הסכסוך הישראלי-פלסטיני, להציג את ישראל הטכנולוגית, התרבות המגוונת, הדו קיום וכדומה.
יונתן גונן: אז ככל שזה יקרה יותר, וזה נראה לי אתגר מאוד גדול לשנה הקרובה, להביא עוד אנשים לרשתות החברתיות, אז כך ייטב ותשתפר התדמית של ישראל ברחבי העולם.
מיכל וונש: תודה, יונתן, תודה על הפרספקטיבה הזאת וכמובן על העשייה.
מיכל וונש: תודה רבה על דבריך ופעילותך.
מיכל וונש: הלל ניואר, המנהל של UN-Watch.
מיכל וונש: אם אנחנו מדברים על סטנדרטים כפולים אני חושבת שאתה עשית משהו שמשרת את כל העולם במנדט של חבר האחראים בוועדה לזכויות האדם באו"ם.
מיכל וונש: תודה שאתה נמצא איתנו כאן.
הלל ניואר: תודה רבה.
הלל ניואר: ב- UN-Watch אנחנו רוצים להשגיח על האו"ם שיבטיח יחס שווה לכל המדינות הגדולות והקטנות.
הלל ניואר: אנחנו רואים שהאו"ם מתמקד באופן לא פרופורציונאלי בישראל.
הלל ניואר: יש הצבעות באו"ם שמתייחסים לישראל באופן לא הוגן.
הלל ניואר: בעצרת הכללית של האו"ם הם מתמקדים בישראל ב-17 הצבעות, יש שבע לגבי כל העולם, אחת לגבי סוריה, אחת לגבי אירן, אחת לגבי צפון קוריאה ו-17 שמתייחסים לישראל.
הלל ניואר: יש מיליוני קורבנות של הפרות זכות אדם, בוונצואלה, קובה, טורקיה, אלג'יר, זימבבואה ועוד הרבה מאוד מדינות שמתעלמים מהם לגמרי.
הלל ניואר: יש אנשים כאן שחושבים שהאו"ם לא משנה, או"ם שמום, אבל המציאות היא שכשהאו"ם תוקף את ישראל מאות מיליוני אנשים בעולם בעצם מאמינים להם וזה גם מניע את ה-BDS וזה נותן לחמאס ולעוד קבוצות טרור את התחושה שהצדק איתם.
הלל ניואר: אנחנו חייבים לחברינו כמו בריטניה, צרפת, גרמניה, שיכבדו את ערכי האו"ם כדי שלא יתמכו בהצבעות של האו"ם, שלא יתייחסו למדינה היהודית היחידה כשעיר לעזאזל אלא שיגנו באופן אמיתי על קורבנות של הפרות זכויות אדם.
מיכל וונש: תודה רבה ואני חושבת שהכנסת באופן פנימי גם צריכה להבין את החשיבות של מה שאתה עושה ומה שמדינת ישראל גם צריכה לעשות וגם חברי הכנסת צריכים לעשות מסביב לעולם כדי לא לחזק את המחשבה באו"ם שהם יכולים לתקוף את ישראל ללא שום בעיה.
מיכל וונש: אבי מאיר, מנהל קשרי העולם ב-AJC.
אבי מאיר: אני חושב שהעמיתים שלי אמרו שמאוד מאוד טוב להיות כאן עם חברים רבים ועם פעילים טובים.
אבי מאיר: ישראל נהנתה מארבע שנים של קשר טוב עם הממשל של טראמפ ואנחנו גם ניהנה מעוד ארבע שנים של הממשלה של ביידן.
אבי מאיר: ביידן וגם קמילה האריס חברים של מדינת ישראל הרבה מאוד זמן וחשוב להבין שהקשר עם ארצות הברית הוא יותר רחב מכל מפלגה מסוימת או אדם מסוים.
אבי מאיר: אני חושב שוויליאם דארוף אמר כאן מקודם שאנחנו חייבים לעשות כל מה שאפשר כדי שיישמר הקונצנזוס בין שתי המפלגות לגבי הקשר בין ישראל לארה"ב.
אבי מאיר: כפי שאמרו כאן מקודם, זה עניין של ביטחון לאומי לישראל ויש לזה חשיבות רבה ליהודים ברחבי העולם וזה גם באינטרס של ארה"ב.
אבי מאיר: זה ממש לא עוזר כשיש אנשים בישראל ובקהילה הפרו ישראלית שכן מתייחסים לזה כאל משהו שלא מתייחס לשתי המפלגות.
אבי מאיר: כשאנחנו רואים שהם תומכים דווקא במפלגה אחת או בשנייה בארה"ב זה רק פוגע בישראל ובקשר בין ישראל וארה"ב בטווח הארוך.
אבי מאיר: אבי מאוד אוהב את הפסוק שמופיע בהרבה בתי כנסת, דע לפני מי אתה עומד.
אבי מאיר: כשאנחנו מתבטאים במדיה החברתית אנחנו חייבים להבין שאנשים ברחבי העולם רואים את מה שאנחנו אומרים וזו לא שיחה פנימית רק.
אבי מאיר: כולי תקווה שניקח את זה בחשבון כשאנחנו מתבטאים בעניינים האלה ושנוכל לעשות כל מה שאפשר כדי להמשיך לשמר את הקשר החשוב הזה, שיהיה קונצנזוס בין שתי המפלגות, כי בסופו של דבר זה באינטרס שלנו שיישאר כך.
מיכל וונש: תודה רבה, אבי.
מיכל וונש: יוסף חדאד.
יוסף חדאד: קודם כל תודה רבה, מאוד מדהים שאנחנו נמצאים כאן עם פנים מוכרות שאני רואה מסביב לשולחן הזה ואני בטוח שגם בזום יש אנשים שעובדים קשה מאוד למען ישראל.
יוסף חדאד: אני רואה כבר הרבה זמן את המילה יהודי, יהודי, יהודי, כמובן זו המדינה היהודית, אבל מה שמיוחד בי הוא שאני לא יהודי.
יוסף חדאד: אני ערבי גאה ואני גם ישראלי גאה ואני גאה להיות כאן, לדבר על ישראל, להגיד את האמת, להראות את העובדות ואני עושה את זה.
יוסף חדאד: במהלך השנים האחרונות אני מסתובב בכל העולם, בארה"ב, בקנדה, בדרום אפריקה ובעצם בכל מקום באירופה רק כדי להראות את המציאות של ערבים ישראלים שגרים כאן.
יוסף חדאד: יש המון מידע שגוי עלינו וגם על ישראל באופן כללי.
יוסף חדאד: מה שרציתי להוסיף, חשוב לי מאוד, ראינו קודם, יונתן גונן הוא חבר מאוד טוב שלי מענף הערבית במשרד החוץ ואני מסכים שהוא והמשרד שלו עושים עבודה מדהימה.
יוסף חדאד: ראיתי במדיה החברתית בערבית את האינטראקציות ואיך זה בעצם משפיע על העולם הערבי ואני חושב שאנחנו צריכים לעשות יותר, אנחנו חייבים לעשות עוד מבחינת כל מה שקשור להכחשת השואה או ההיסטוריה של ישראל וגם לגבי החשיבות, להגיד לכולם שישראל יכולה וחייבת להתקיים כמדינה יהודית ודמוקרטית.
יוסף חדאד: העובדה היא שישראל יכולה להתקיים כמדינה יהודית ודמוקרטית ואם אתם רוצים הוכחות לכך תסתכלו עליי.
יוסף חדאד: חשוב מאוד לציין את זה כי זו גם הדרך שלי להגיד על החשיבות לתקן את החוק, חייבים להוסיף שישראל היא מדינה יהודית ודמוקרטית לכל אזרחיה כאן בישראל.
יוסף חדאד: ואני אסיים בכך שאני אגיד שלמרות שעכשיו החוק לא אומר כך, אנחנו יודעים שבעצם זה חוק קצת סמנטי ואנחנו יודעים שבמיוחד לערביי ישראל יש לנו זכויות כדי שנוכל להפוך לכל מה שאנחנו רוצים.
יוסף חדאד: התפקיד שלי הוא להביא את המסר הזה לכל העולם, במיוחד לעולם הערבי, במיוחד עכשיו כשיש הסכמי שלום בין בחריין ואיחוד האמירויות וישראל ואנחנו מקווים שבקרוב גם סעודיה, אנחנו מתפללים לכך.
יוסף חדאד: אם אפשר להגיד עוד משהו אחד, אני יודע שזה לא קשור, אבל זו הזדמנות להגיד מה שאני רוצה להגיד, העם היהודי כאן בישראל חייב ללמוד ערבית.
יוסף חדאד: בואו נעשה את זה, חבר'ה, בואו.
מיכל וונש: אז אני אגיד לך שני דברים.
מיכל וונש: יש שני דברים שהעלית ואני לא רוצה להאריך, אבל אני חייבת לענות.
מיכל וונש: קודם כל במגילת העצמאות יש את המילה שוויון בערך 30 פעמים והזכות של ישראל להתקיים כמדינה יהודית ודמוקרטית מבוססת על זה, המדינה שהוקמה כאן לפני 72 שנה.
מיכל וונש: הכרזת העצמאות מתייחסת להרבה דברים חשובים, גם מבחינת היחס הפנימי שלנו וגם בזירה הבינלאומית ומבחינה פנימית זה בעצם אחת מהטעויות שצריך לתקן, לדעתי.
מיכל וונש: הדבר השני, אני אביא לכנסת חוק שמחייב לימודי ערבית שהם חובה בכל בית ספר בישראל.
מיכל וונש: לדעתי זה מחדל גדול וזה דבר חשוב כדי שנוכל לחזק את הקשר עם ערביי ישראל.
יוסף חדאד: מיכל, חמישית מהמדינה, חמישית מהאוכלוסייה שפת אימם היא ערבית.
יוסף חדאד: אני עומד בראש הארגון שמנסה לקשר בין יהודים לערבים, לגשר, וכדי שנוכל לעשות את זה אנחנו חייבים לתקשר.
מיכל וונש: נכון, שפה, מאה אחוז.
מיכל וונש: אני אביא את הצעת החוק.
יוסף חדאד: אז תודה רבה על הבמה שבה אני יכול להגיד כל דבר.
מיכל וונש: תודה רבה שאתה עושה את מה שאתה עושה, אני מאוד מעריכה את זה.
מיכל וונש: תמיד תגיד את מה שיש לך להגיד.
מיכל וונש: אני מקווה שנדבר על IHRA.
מיכל וונש: אני מקווה שארסן ידבר על IHRA, ארסן מנהל הקונגרס היהודי הישראלי.
ארסן אוסטרובסקי: אני אשלים את החסר.
ארסן אוסטרובסקי: בעצם את כאן המומחית ואני רוצה להגיד קודם כל תודה רבה לך על כך שארגנת את הפגישה וכל המאמצים שלך להגן על ישראל בעולם ובאינטרנט ותודה רבה ל-JNS שהביאו את כל העמיתים והחברים לכאן כדי שנוכל לקחת השראה אחד מהשני.
ארסן אוסטרובסקי: אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזו כדי להדגיש את זה שאנחנו נלחמים למען ישראל ואנחנו חייבים לעשות עבודה טובה יותר בלספר את הסיפור של ישראל, לא רק דרך העדשה של הקונפליקט הישראלי פלסטיני.
ארסן אוסטרובסקי: אנחנו לא רוצים להגדיר את מי שאנחנו לא, אלא גם את מי שאנחנו כן.
ארסן אוסטרובסקי: אנחנו חייבים לענות לשנאת יהודים ולאנטישמיות שאנחנו רואים באינטרנט, אבל בסופו של יום אסטרטגיה שמבוססת רק על היותנו קורבנות הוא לא מספיק, אנחנו חייבים לספר את הסיפור של ישראל כדי לנצח בקרב הזה ולהשתמש בכל הכלים שיש לנו, כלים דיגיטליים וגם במיינסטרים.
ארסן אוסטרובסקי: יש לנו סיפור שהוא הכי מעניין בהיסטוריה המודרנית, סיפור של אומץ.
ארסן אוסטרובסקי: חברי מייקל דיקסון כתב על הסיפורים האלה, אנחנו עם עתיק שחזרנו למולדת שלנו אחרי אלפיים שנה, היה קיבוץ גלויות ובנינו מדינה יהודית ודמוקרטית.
ארסן אוסטרובסקי: זה גם סיפור של טכנולוגיה, שאנשים בכל החברה מקבלים ממנה השראה על תרבות והיסטוריה וכן, גם על אוכל.
ארסן אוסטרובסקי: היום יש כאן קונפליקטים, אבל אנחנו גם רוצים שלום.
ארסן אוסטרובסקי: גם יוסף הזכיר שאנחנו מפתחים חברות עם שכנינו הערבים, אבל אנחנו חייבים להמשיך במאבק ולהרחיב את השיח וגם תמיד לזכור שגם לנו יש סיפור לספר ואנחנו חייבים לספר אותו.
מיכל וונש: תודה רבה, ארסן.
מיכל וונש: אני לא רוצה להגיב כרגע.
מיכל וונש: שרי אידן.
שרה אידן: תודה רבה שהזמנתם אותי, לא אדבר על עצמי הרבה, אני רק רוצה להדגיש נקודה אחת ואני מסכימה עם ארסן, אני אדבר בשמי, מבחינתי כאמריקאית ומהניסיון שלי כאן שהתקשורת משחקת תפקיד חשוב מאוד ביצירת השיח והנרטיב וביצירת החלטות של פוליטיקאים, איך שהם יתייחסו ללחץ של אנשים.
שרה אידן: אם אתם רוצים שהממשל הבא יעזור לכם ושיעמוד לצד ישראל אז אתם חייבים שיהיו עוד קולות ציוניים שידברו ב-CNN ו-NBC ושלא יבואו איסלמיסטים קיצוניים שאנחנו רואים היום.
שרה אידן: אני רואה CNN ואני רואה אנשים כמו רזא אסלאן שהם באים בשם הממשלה האירנית והאחים המוסלמיים שהם בעצם אומרים לדמוקרטים ולנו מה לחשוב על ישראל.