GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יבגני סובה: אם כן, מה שאני מציע, ואני מקווה שגם תתקבל החלטה בסופו של דבר, תתקבל גם המלצה, אף אחד לא אומר שהאנשים האלה צריכים להיות שנה בחוץ לארץ, ממש לא, אני חושב שצריך להגדיר זמנים ברורים, כל עוד אין חזרה פרונטלית של האוניברסיטה או לפחות מבחנים בסוף ינואר, שזה מבחני סמסטר, אין שום הצדקה לחייב אותם לשוב לארץ ולמעשה לשבת פה על חשבון המדינה, סליחה על הביטוי, עם כל תשלומי חל"ת ואין להם מה לעשות פה ולעבוד, אלא לאפשר להם להמשיך לימודים, לפחות בחודשיים הקרובים, כמובן, בהתחשב בזמן של עד 180 יום, שלא ייחשבו שהם איבדו את הזכאות לתושבות בישראל.
יבגני סובה: כך שאני חושב שזה הגיוני, זה שקוף וזה גם משקף את רוח התקופה.
יבגני סובה: אני מדבר על הסמסטר הקרוב.
יבגני סובה: אם בסוף ינואר תהיה חזרה ללימודים, נניח אם האוניברסיטאות יחליטו לפתוח את השערים שלהם כבר באמצע ינואר אז בוודאי שצריך לחייב אותם לחזור ארצה.
דוד ביטן: אם הם יישארו בזום?
יבגני סובה: לא, לא, לא אני אומר, אם ממשלה מחליטה לפתוח הכול והאוניברסיטה מחזירה את הסטודנטים ללימודים פרונטליים.
דוד ביטן: ואם היא לא מחזירה, עדיין בזום.
דוד ביטן: הם יכולים להישאר שנה שלמה?
יבגני סובה: אז עד המבחנים, כי המבחנים בכל זאת יתקיימו.
יבגני סובה: אתה לא יכול לעשות מבחן בזום.
יבגני סובה: אני חושב שקודם כל להסיר את האיום המיידי הזה של 1.12, אני חושב שזה איום מיותר לחלוטין.
יבגני סובה: אנשים חוששים שאם הם לא יחזרו, אז הם יאבדו את המלגה.
יבגני סובה: אני חושב שזה איום סרק.
דוד ביטן: כמה זה המלגה?
דוד ביטן: מה הסכום?
יבגני סובה: שכר לימוד של שנה.
יבגני סובה: אז בן אדם אומר, רגע, מה אני אעשה?
יבגני סובה: אם אני עכשיו צריך לחזור ארצה ואין לי מה לעשות, רק כדי שהמדינה תמשיך לשלם לי את הה-12 או 13,000 שקל שנת לימודים.
יבגני סובה: אני חושב שזה איום מיותר לחלוטין.
יבגני סובה: זה ניסיון למצוא, לחפש בנרות, אנשים שרוצים להמשיך לימודים, הם לא עשו שום דבר רע, הם שירתו בצבא, הם עולים חדשים.
יבגני סובה: תקופה מסוימת של חודש, חודשיים שלושה חודשים הם נמצאים בחו"ל.
יבגני סובה: מותר להם להיות בחו"ל גם בחודשיים האלה.
יבגני סובה: לכן מה שאני מבקש ממך, אדוני היושב ראש, להגדיר את התקופה כתקופה, כמו שאמרתי, 180 יום מיום יציאה, וכך הם ממשיכים למעשה להיות תושבים של המדינה וכמובן לדחות את המועד המחייב כרגע, כמו שאני הבנתי מהם, 1.12, פשוט לבטל את זה ולהגיד להם, בואו נבחן את הנושא הזה בתחילת ינואר.
דוד ביטן: 1.12, לפי מה שהבנתי זה תאריך הגשת הבקשה
יבגני סובה: לא, לא, לא.
יבגני סובה: זה תאריך שנקוב באיומים על הסטודנטים.
יבגני סובה: אני מדבר נכון, אלכס?
יבגני סובה: הם מחייבים אותם לשוב ארצה עד ה- 1.12, שזה שבוע וחצי.
יבגני סובה: זה לא הגיוני, זה גם לא פרקטי, זה גם לא מעשי וזה גם לא פותר את הבעיה.
יבגני סובה: סך הכול אנחנו רוצים שהתלמידים האלה יסיימו את האוניברסיטה, הם בוודאי ישובו לישראל ואף אחד לא מתכוון שהם יהפכו ליורדים ויהיו בחוץ לארץ על חשבון המדינה.
יבגני סובה: למרות, שחלקם, כמו שאמרתי, חיילים ששירתו ונתנו את חובתם למדינת ישראל.
יבגני סובה: אז אני מבקש שאנחנו נסייע לכמה עשרות אנשים שנמצאים תחת איום מתמיד כרגע, בשבוע הזה.
יבגני סובה: תודה רבה
דוד ביטן: אני רוצה לדעת משפטית מה המצב שלנו פה.
דוד ביטן: לפי הנוהל הקיים זה המצב או שהם צריכים לשנות את הנוהל?
מיכל וונש: יש לי שאלה, מהם תנאי המלגות?
מרב תורג'מן: הכללים, כללי הסיוע של מינהל הסטודנטים במשרד העלייה והקליטה, מפורסם באתר המשרד, והוא אכן קובע שהמשרד מסייע לזכאים בהיותם בישראל בלבד.
מרב תורג'מן: זה בהחלט אחד מהתנאים המקדמיים לקבלת הסיוע בשכר הלימוד.
מרב תורג'מן: השאלה היא האם ניתן לקבוע חריג זמני, כמו שבאמת נקבעו הרבה מאוד חריגים בתקופה המיוחדת הזו, אז לקבוע חריג זמני שקובע את מגבלת הזמן של עד 180 ימים.
מרב תורג'מן: כי באמת, אם כבר לא ייחשב תושב ישראל אז בעצם תהיה איזו שהיא בעיה וזה בהחלט הגיוני.
מרב תורג'מן: אנחנו גם דיברנו על זה אתמול.
דוד ביטן: אבל איך משנים את הנוהל?
מרב תורג'מן: זה נוהל של משרד העלייה והקליטה, אני חושבת שזה בחוזר מנכ"ל, אם אני לא טועה.
מרב תורג'מן: זה החלטת המשרד, זה לא בחקיקה.
אלכס קושניר: אני מכיר הרבה מאוד מלגות שניתנות לחיילים משוחררים על ידי משרד הביטחון או גופים אחרים שנותנים מלגות לשכר לימוד, ובשום מקום שם לא כתוב שהחייל הזה צריך לשהות בארץ בזמן הלימודים.
אלכס קושניר: לא כתוב.
אלכס קושניר: פשוט לא כתוב.
אלכס קושניר: המקום היחיד שזה קיים בו זה בנוהל של משרד הקליטה.
אלכס קושניר: בשגרה אני מסכים עם זה, אני חושב שזה נכון, אבל אנחנו לא בשגרה כרגע, וכמו שיבגני אמר, הוא צודק, הרבה מאוד סטודנטים החליטו להישאר עם ההורים שלהם, כי המצב שם הוא גם קשה והם צריכים יד שתעזור להם, ולכן אין שום סיבה לשים את האיום הזה, כמו שיבגני אמר, על השולחן, של 1.12.
אלכס קושניר: אפשר להתחשב בסטודנטים אפשר לתת להם זמן.
דוד ביטן: לא כולם עשו צבא.
אלכס קושניר: זה לא משנה, אז בעולים.
מרב תורג'מן: זה לא תנאי.
מרב תורג'מן: הגיוס הצבאי הוא לא תנאי לקבלת הסיוע
דוד ביטן: אם הוא לא מגיע לארץ, הוא יכול לקבל את המלגה הזו מיד כשהוא מגיע לארץ?
דוד ביטן: צריך לשנות בין אחד שהוא נמצא בארץ תקופה ארוכה יחסית לבין אחד שרק הגיע.
אלכס קושניר: זו לא בעיה, אדוני.
אלכס קושניר: בנוהל כתוב דבר מאוד פשוט, עולה חדש עד ארבע שנים בארץ יכול לקבל שכר לימוד מלא, בתנאי שהוא התחיל ללמוד עד ארבע שנים של היותו בארץ.
אלכס קושניר: יש גם הגבלת גיל.
אלכס קושניר: עכשיו, אם הבנאדם גם שירת בצבא אז התקופה הזאת לא נחשבת לו למניין ארבע השנים האלה ולכן זה שאנחנו באים ואומרים, בגלל המצב המיוחד שקורה היום בכל העולם ובגלל ההכרה של הסטודנטים האלה, שלעולים האלה, אולי יש צרכים בחו"ל בדמות משפחות נזקקות, אפשר לאשר להם את הדבר הזה.
אלכס קושניר: וכמו שיבגני אמר, אפשר לא להגיש אותם למבחנים במידה שהם לא נמצאים פה.
אלכס קושניר: יש הרבה מאוד סנקציות שאפשר לעשות כנגד אלה שלא חוזרים, אבל לבוא ולעצור להם את הסיוע עכשיו, אני חושב שזה לא נכון, ואני מאוד מקווה שבמשרד הקליטה יפעילו שיקול דעת ויעשו את הצעד הנכון.
דוד ביטן: מישהו עוד רוצה להגיד משהו?
יוסף טייב: כן, אני רוצה להתייחס, אדוני היושב ראש.
יוסף טייב: קודם כל אני באמת אני רוצה לברך את הברכה שלך לאותם ח"כים כי באמת אני חושב שכלל הח"כים שהיו פה עבדו קשה סביב הנושא הזה, גם של הרופאים, גם של האחיות, בהחלט הסיפור רק בחיתולים, ואני חושב שיש עוד הרבה מה לעשות, אבל אני חושב שבשם כל הח"כים אנחנו רוצים גם לברך אותך על זה שהובלת את הדבר הזה ללא פחד וידעת לעמוד כחומה בצורה בשביל להוביל את הדבר הזה, ואנחנו מברכים אותך על כך.
יוסף טייב: לגבי הסטודנטים.
יוסף טייב: תראה, מדינת ישראל נמצאת תחת תקופת קורונה, וידענו לשנות חוקי יסוד וידענו לעשות הרבה דברים כדי להתאים את עצמנו לאותה תקופה קשה.
יוסף טייב: אני חושב שמינהל הסטודנטים ומשרד הקליטה חייב להוביל פה איזה שהוא שינוי.
יוסף טייב: אני לא יודע באיזה צורה, אבל אם זה באמת החלטה, אלכס, כמו שאתה אומר של מנכ"ל או של שר, כדי להוביל את הדבר הזה, אני חושב שהדבר הזה צריך להיעשות ומהר.
יוסף טייב: אני פניתי לשרת הקליטה ועם ראש לשכה שלה, דיברנו על הנושא.
יוסף טייב: אני חושב שהדבר הזה צריך להיעשות מהר אז אני לא אומר להתחיל לאפשר עכשיו שנה שלמה, אני אומר בואו נעשה את זה בחתיכות.
יוסף טייב: בואו נוביל כרגע עד סוף הסמסטר הראשון.
יוסף טייב: כמו שהם אמרו, יש אפשרות שלא להגיש את אותם הסטודנטים למבחנים במידה והם לא יחזרו.
יוסף טייב: אבל לבוא ולהוריד במכה אחת גזירה כזאת שבועיים לפני ה- 1.12 ולהגיד מי שלא נמצא פה לא מקבל מלגה, אני חושב שזה - - -
דוד ביטן: זה הנוהל, מה אתה רוצה?
יוסף טייב: בסדר, אז מישהו צריך לקחת אחריות על הנוהל.
דוד ביטן: צריך לשנות אותו, אבל זה הנוהל.
יבגני סובה: גם לא היו מעבירים מידע.
יבגני סובה: זה לא היה דבר כזה.
יבגני סובה: תבין, אם אתה יצאת לפני שלושה שבועות עדיין אתה יכול לחזור.
יבגני סובה: נניח שיש לך סיבה משפחתית, לא יודע חס וחלילה אימא שלך חולה, אף אחד לא יודע שאתה יצאת לחו"ל ונעדרת משבועיים שלושה לימודים.
יבגני סובה: פתאום פה מדברים על כך שהרשות האוכלוסין וההגירה מעבירה מידע למינהל הסטודנטים.
יבגני סובה: ממתי?
יבגני סובה: תגיד לי מה זה, מעקב אחרי סטודנטים?
יבגני סובה: תבין, בצורה אקראית לחלוטין גילו את הדבר הזה.
יבגני סובה: עזוב שאיבדת את התושבות שלך.
יבגני סובה: אם אתה יצאת לפני שלושה שבועות, אולי יש לך סיבה משפחתית להיות ליד אימא שלך בחוץ לארץ אז מה, גם את זה אתה תאבד?
יבגני סובה: עזוב את הקורונה כי יש משהו לא הגיוני במעקב אחרי אנשים.
יבגני סובה: אני נכנס למהות המשפטית של הדבר.
מיכל וונש: אז, חבר הכנסת סובה, בעצם אתה אומר שהתיקון הזה, השינוי הזה, דרוש ללא קשר לקורונה.
מיכל וונש: צריך לחדד את השאלה.
יבגני סובה: לא, בוודאי שלא, אני לא אמרתי שללא קשר.
יבגני סובה: השאלה היא כזאת, אם לא הקורונה ואם לא הפניות, יכול להיות שגם לא היינו מגלים שרשות האוכלוסין וההגירה, מסתבר שהיא מעבירה מידע למינהל הסטודנטים בשביל לחפש ולבדוק.
יבגני סובה: זה בסדר.
יבגני סובה: זה לגיטימי, תבדקו מי שלא תושב, אבל אל תאיימו על בן אדם שיצא לפני חודש לבקר את המשפחה שלו כשחודשו הטיסות, זה לא הגיוני.
דוד ביטן: אז איך הם יידעו אם בן אדם בארץ לפי הנוהל?
דוד ביטן: הם חייבים לברר.
מרב תורג'מן: לפי הנוהל, הם מתבססים במפורש.
מרב תורג'מן: בסעיף 6.11 קבוע שבקביעה אם בן אדם זכאי לסיוע משרד העלייה והקליטה, מתבסס המשרד על נתוני מרשם האוכלוסין של רשות האוכלוסין וההגירה, בנוסף, לבדיקת עמידתו בתנאים הקבועים בנהלי המשרד.
יבגני סובה: ביוזמת משרד הקליטה או ביוזמת המינהל?
דוד ביטן: איך הם מעבירים את המלגה?
דוד ביטן: הם מעבירים מכתב לאוניברסיטה?
יבגני סובה: לא, זה התחייבות לתשלומים.
יבגני סובה: אתה הולך עם ההתחייבות, כמו שאתה הולך לבנק.
דוד ביטן: אז אין בעיה בכלל.
דוד ביטן: אם זה בתשלומים אז אין בעיה בכלל.
דוד ביטן: עכשיו אתה נותן, אתה קובע שעד ה- 1.2 הם צריכים להיות בארץ, אז נותנים להם חלק ואחר כך ישלימו להם.
יבגני סובה: עד סוף הסמסטר בדרך כלל זה מגיע ל- 60% ו-70% אחוז משכר לימוד.
יבגני סובה: זה לא מחולק חצי חצי.
יבגני סובה: בדרך כלל, עד כמה שאני זוכר, מהתקופה שלי שאני הייתי סטודנט, עד 70% זה כבר בסמסטר הראשון.
יבגני סובה: אתה משלם כמעט 70%, תתקנו אותי אם אני טועה, אבל ההתחייבות שלך.
דוד ביטן: אי אפשר להגיע להסכם עם המינהל?
דוד ביטן: מפריע לי.
דוד ביטן: צריך להגביל את זה בזמן.
דוד ביטן: אני מבחין בין אדם שעשה צבא, נמצא בארץ כבר שנתיים ובמקרה נסע מכל מיני שיקולים, מגיע לו, מותר לו גם, לבין אחד שרק עלה לארץ וכבר הוא נוסע.
דוד ביטן: הוא צריך להיות תקופה של לפחות חצי שנה בארץ כדי להיות זכאי לדבר כזה.
דוד ביטן: אחרת הוא מגיע לארץ, מקבל את דמי העלייה.
יבגני סובה: אין לך מקרים כאלה.
אלכס קושניר: בשביל להתקבל לאוניברסיטה אתה צריך לעבור את מבחן יע"ל, מכינה, פסיכומטרי.
אלכס קושניר: זה לא שבן אדם מיד מתחיל ללמוד.
יבגני סובה: אל תשכח שהרישום לאוניברסיטה מתקיים עוד במרץ ואפריל.
דוד ביטן: עם זה אין לכם בעיה, נכון?
דוד ביטן: שיהיה בארץ חצי שנה.
דוד ביטן: עלה וכבר הוא הולך לבקר את ההורים שלו?
דוד ביטן: מפריע לי שיש אופציה כזאת בכלל.
מרב תורג'מן: אני אשמח להתייחס, אבל אני לא חושבת שהזכאות לסל הקליטה לא ניתנת על פני זמן מה.
מרב תורג'מן: אתה לא מיד מגיע לארץ ומקבל את כל בנק ההטבות האלה ואז יכול לצאת מהארץ.
דוד ביטן: סל קליטה הוא מקבל בתשלומים, אבל ההתחייבות שהוא יכול ללמוד זה לא קשור לתשלומים של סל הקליטה.
אנדרי קוז'ינוב: בדרך כלל, תלוי באיזה גיל, אבל אם אתה מתחיל ללמוד בגיל 18-17 יש לך שנה של לעשות מכינה, של לעשות פסיכומטרי, מבחני יע"ל, להתקבל לאוניברסיטה ועוד צבא, אז בסופו של דבר - - -
יבגני סובה: מכינה זה כמו שנת לימודים.
יבגני סובה: אגב אם הגעת בגיל 18.
דוד ביטן: ואם הוא עושה מכינה מגיע לו?
אנדרי קוז'ינוב: לצורך העניין אם אתה מגיע אתה מקבל את ההתחייבות של מינהל הסטודנטים למימון, שוב זה תלוי באיזה גיל, ותלוי באיזה תנאים, אבל בדרך כלל עוברת לא פחות משנה עד שאתה בכלל מתחיל ללמוד, כי אתה צריך גם זמן לימודי עברית ועוד כאלה וכאלה.
אנדרי קוז'ינוב: אז ההגבלה של חצי שנה היא פשוט לא רלבנטית כי אתה פשוט לא מתחיל ללמוד.
יבגני סובה: לא, אבל אם זה מרגיע אותך זה בסדר גמור.
דוד ביטן: אני חושב שציבורית, אדם שרק עולה.
יבגני סובה: אנחנו איתך, אין בעיה.
דוד ביטן: בוא נשמע את המינהל.
אלכס קושניר: אדוני, בינתיים שר הביטחון לשעבר, נפתלי בנט, הוציא הודעה דרמטית שכל חייל בודד שמשרד הביטחון עוצר לו את הסיוע, הוא יתרום לו את הכסף.
אנדרי קוז'ינוב: שזה פשיטת רגל של המדינה.
דוד ביטן: באמת?
דוד ביטן: הוא רוצה לתרום?
דוד ביטן: אם הוא רוצה לתרום, מצוין, כל הכבוד לו.
אנדרי קוז'ינוב: זו פשיטת רגל של המדינה אם עכשיו חברי כנסת וגורמים פרטיים צריכים לתרום לחיילים בודדים.
אלכס קושניר: זה לא שוחד בחירות?
דוד ביטן: הוא יודע שזה שישה מיליון?
דוד ביטן: זה העלות.
דוד ביטן: אני חושב שהיועץ המשפטי לא יאשר לו דבר כזה.
דוד ביטן: אני אומר בנושא הזה של משרד הביטחון, אני חושב שהם גם כן צריכים לתרום את התרומה שלהם, ואני רוצה לסכם עם משרד האוצר ומשרד הביטחון על חצי חצי, זאת אומרת יש לנו את הבעיה הזאת, יש לנו את הבעיה של החיילים הבודדים שלא מקבלים דמי אבטלה, אני רוצה לסגור את זה חצי חצי.
דוד ביטן: זה לא הרבה כסף והגיע הזמן שכל אחד ישים יד בכיס.
דוד ביטן: אני מאמין שמשרד האוצר לא יתנגד ל-50-50., אבל השבוע אני אגיד לכם.
דוד ביטן: לדעתי משרד האוצר יסכים, משרד הביטחון לא ייתן לו כלום.
אלכס קושניר: הנה, עכשיו גנץ הודיע שהוא יבקש מהמנכ"ל החדש.
דוד ביטן: אותי לא מעניין.
דוד ביטן: כולם עכשיו עושים סיבוב פוליטי, אבל הם, אין להם כסף לשלם את השכירות.
יצחק אוחנה: בוקר מצוין, שלום לכולם, לאדוני היושב ראש, לח"כים, כל מי שנמצא שם ואני לא רואה.
יצחק אוחנה: קודם כל, ברשותכם, אני מתנגד לחלוטין לאמירה שמחפשים את העולים ומצאנו את הזמן לחסוך כספים כאלה ואחרים.
יצחק אוחנה: לדעתי גם לא ראוי ולא מכובד.
יצחק אוחנה: המשרד עושה עבור העולים ואנחנו לא מחפשים אף אחד, ואני אסביר מה אנחנו לא מחפשים.
יצחק אוחנה: קודם כל יש נהלים, והתכוונו שמי שבא ומקבל את הזכאויות השונות של המשרד יקבל אותן פה בישראל מתוך הנחה שהוא עובר ומשתקע פה.
יצחק אוחנה: כי אז, אני צריך להסביר גם לילדינו וגם לאחרים, למה אני מסייע לעולים ולאחרים בן רגע, כמו שאמר אדוני היושב ראש, וגם כשהם עוברים מעבר לים, ולא משנה כרגע הסיבה ואני אתייחס אליה, היא סיבה חשובה ונתנו עליה את הדעת.
יצחק אוחנה: אז תבינו שיש לנו מנגנון, ולדעתי מאי ההיכרות ייצרנו איזה שהוא, לכאורה, חסם שקיים.
יצחק אוחנה: אז ברשותכם, אני אתחיל להגיד, ההגשה לטובת מלגת סטודנט ממשיך לשנת הלימודים הסתיימה באוקטובר.
יצחק אוחנה: לכאורה באותה נקודת זמן באוקטובר היינו צריכים להגיד שמי שלא חזר בעיה שלו וזהו.
יצחק אוחנה: בגלל עניין הקורונה נתנו זמן מתמשך, עם כל הגורמים פה, עד דצמבר, קרי חודשיים.
יצחק אוחנה: שיבקר, שיראה, שישמע, שיעשה, כמו עוד, לשמחתי 5,000 שלומדים פה, ואחרי חודשיים שיחזור לטובת הלימודים.
יצחק אוחנה: זה שיש מתכונת ללמוד בזום זה נחמד ובסדר, גם המוסד רוצה שימשיכו לשלם לו וכמובן מתאים את עצמו לענייני הקורונה.
יצחק אוחנה: זה לא אומר, אני אומר, אם זה לא לפרק זמן מצומצם, עושים את זה מעבר לים, כי גם הכשרה מקצועית, מכללות וכל מיני גורמים שאנחנו נותנים ואוצ'ר, ילמד בזום מחו"ל, יקבל את ההכשרה, לא יחזור.
יצחק אוחנה: מצוין.
יצחק אוחנה: אלכס, אם הוא לא חוזר אתה לא יכול לגבות ממנו את הכסף, למה?
יצחק אוחנה: אני אסביר למה.
יצחק אוחנה: יש שתי שיטות של תשלום.
יצחק אוחנה: אל מול האוניברסיטאות אנחנו פועלים בגלל שהם רוצים עוד 30% אקסטרה.
יצחק אוחנה: התשלום הוא תשלום לפרט, לחשבון הבנק הישיר שלו, ולכן ברגע ששמתי לו את הכסף, אין לי דרך לגבות את זה.
יצחק אוחנה: אני יכול להוציא לו מכתבים עד מחרתיים, מעבר לים, תסלחו לי על הביטוי, אפשר לשים עלי קצוץ ושום שקל לא יחזור.
יצחק אוחנה: זה יהיה מה שנקרא חובות אבודים.
יצחק אוחנה: זה אחת.
יצחק אוחנה: כאשר מדובר במכללה ומוסדות לימוד נוספים שאינם אוניברסיטאות, שיש לנו הסדר איתם בשיטת מוסד, אני נותן עד 50% מתשלום של התוכנית של שנת הלימודים, נותן למוסדות מקדמה כדי שיהיה שקט לסטודנט, שלא יצטרך להוציא מכיסו וכל מה שקשור.
יצחק אוחנה: במידה שחל שינוי, זה רשום בהסכם, המוסד חייב לדווח לי על שינוי, על הפסקת לימודים על אי המצאות.
יצחק אוחנה: כל מיני דברים כאלה.
יבגני סובה: סליחה, כשאתה אומר חובות, אם יש לסטודנט חוב אתה פשוט לא זכאי לתואר.
יבגני סובה: אתה לא יכול לקבל תואר אם יש לך חובות.
יבגני סובה: אתה מפחד שהבנאדם לא יחזיר את החוב, אז הנה, תחייב את זה.
יבגני סובה: כשבנאדם משלם, עזוב את המלגה, אם יש לו חוב הוא לא יקבל זכאות לתואר.
יבגני סובה: אותו דבר את הנוהל הזה אתה יכול גם להחיל על הבנאדם שמקבל סיוע.
יצחק אוחנה: על איזה חוב אתה מדבר?
יצחק אוחנה: רק שאני אבין.
יבגני סובה: אתה אמרת, איך אני אגבה ממנו את הכסף אם הוא לא חוזר?
יבגני סובה: אתה אמרת.
יצחק אוחנה: אני שילמתי לחשבון הבנק 50% משכר הלימוד, בסדר?
יצחק אוחנה: הוא בחו"ל.
יצחק אוחנה: איך אני גובה ממנו?
יבגני סובה: מה זה איך אתה גובה?
יבגני סובה: אתה שילמת בשביל שהוא ילמד, נכון?
יבגני סובה: הבנאדם רוצה ללמוד.
יצחק אוחנה: והוא לקח את הכסף והלך לקריביים, אני בכוונה מקצין.
יבגני סובה: בוא נצא מנקודת הנחה שבנאדם מעוניין לסיים את התואר.
יבגני סובה: הוא לא מעוניין לקבל כסף להעביר אותו למוסד הלימודים ולברוח מהמדינה.
יבגני סובה: בוא נצא מנקודת הנחה שהוא רוצה לסיים את הלימודים.
יצחק אוחנה: אני יוצא מנקודת הנחה כזו וזה נחמד.
יצחק אוחנה: אני אומר לך עובדתית, יש לנו חובות של אנשים שהפסיקו את התואר, לא דיווחו לנו.
יצחק אוחנה: זה לא היה מול המוסד, כי המוסד מדווח לי, הוא קיבל כסף לחשבון הבנק, החליט שהוא מפסיק ללמוד וגם לא החזיר את החוב.
יצחק אוחנה: בנוהל שלנו יש רציפות בלימודים במסגרת המינהל.
יצחק אוחנה: סעיף 5.512 אומר, סטודנט שהפסיק את לימודיו מסיבות אישיות, מודיע לנו על הפסקת הלימודים, ואם הוא חוזר ומשלים אני משלים לו עד למקסימום של תואר.
דוד ביטן: אני רוצה לדעת, זה שיש את הנוהל ואתה מצטט אותו מצוין, אנחנו מכירים את הנוהל, ראינו אותו, אנחנו לא מדברים על הנוהל הקיים, אנחנו מדברים האם יש טעם לשנות אותו באופן מסוים בגלל הנושא של הקורונה.
דוד ביטן: על זה אנחנו מדברים ופה אנחנו רוצים את חוות הדעת שלך.
דוד ביטן: דבר שני, אתם קיבלתם נתונים ממינהל האוכלוסין, נכון?
דוד ביטן: בוא תגיד לי כמה יש כאלה, אולי הבעיה לא כל כך חמורה.
דוד ביטן: כמה יש כאלה שהיום נמצאים בחו"ל וזכאים למלגה הזו, שהם לא נסעו לשבוע.
דוד ביטן: יכול להיות שמדובר ב-15 איש, 100 אנשים, 1,000 אנשים.
יצחק אוחנה: לא, זה לא נסעו לשבוע, אני יכול לתת לך נתונים.
יצחק אוחנה: זה כאלה שיצאו במהלך אוקטובר, ונתנו הרי את הזמן הגעה עד ה- 1.12, קרי, סדר גודל של חודשיים, וכיום עדיין הם שוהים בחו"ל, יש בסך הכול 186.
דוד ביטן: מתוך כמה?
יצחק אוחנה: מתוך 5,000.
דוד ביטן: כמה אחוזים זה?
יבגני סובה: 3.7%.
דוד ביטן: זאת אומרת שהבעיה היא לא כל כך חמורה.
דוד ביטן: מה העמדה שלך לבעיה?
דוד ביטן: יכול להיות שיש טעם לשינוי הנוהל, שמעת את ההתחלה של הדיון.
דוד ביטן: שינוי נוהל במובן כזה, דבר ראשון, ניתן אפשרות, תקופה מסוימת להיות בחוץ לארץ למרות הכול, ולהגביל את זה בתקופה.
דוד ביטן: בגלל שיש את הקורונה אז נגיד חודשיים-שלושה.
דוד ביטן: במצב הזה הם יקבלו בשלב הראשון פחות כסף על מנת להבטיח את התקציב הציבורי, ולהתנות שרק מי שנמצא בארץ לפחות חצי שנה יהיה זכאי להיות בחו"ל בתקופה הזאת ולקבל את המלגה.
דוד ביטן: אני לא מקבל את זה שאם בנאדם רק הגיע כבר אנחנו ניכנס איתו לנוהל הזה, אבל בנאדם שהיה בארץ חצי שנה נסע לחודשיים בגלל הקורונה, מכל מיני סיבות, אני לא נכנס, וחזר, אז הוא יכול לקבל את זה.
דוד ביטן: אם הוא לא אז לא.
דוד ביטן: יש הגיון בלתת איזה שהוא שינוי של הנוהל, שינוי של הנוהל זה דבר מאוד פשוט.
מרב תורג'מן: זה גם צריך להיות פעמיים 180.
מרב תורג'מן: 180 לפני קבלת הסיוע ובעצם שעד סוף השנה הוא כן ישהה בישראל 180 ימים.
דוד ביטן: אם יש הצהרה כזאת אז אין בעיה.
אלכס קושניר: את לא יכולה לדעת מה קורה לבנאדם.
אלכס קושניר: ואם הוא טס עכשיו לשבועיים לחו"ל בגלל שחס וחלילה קרה משהו?
מרב תורג'מן: אבל שסך הכול במצטבר הוא יהיה 180 ימים זה מבחן התושבות.
אלכס קושניר: אבל 180 ימים בחצי שנה זה חצי שנה.
מרב תורג'מן: בשנה.
מרב תורג'מן: מדובר בשנה.
דוד ביטן: מה שאנחנו מבקשים, אם אפשר, תבחנו את העניין הזה, תבדקו את העניין הזה בצורה יותר חיובית.
דוד ביטן: לשנות את הנוהל באופן כזה שיהיה פתרון לבעיה, לאור הנסיבות המיוחדות של הקורונה.
דוד ביטן: אם לא היה קורונה אז לא הייתה בעיה.
אלכס קושניר: יש לי הצעה, אדוני.
יצחק אוחנה: אני רק רוצה להסביר את המגבלה, אלכס.
אלכס קושניר: אני רוצה להציע הצעה, תגיד לי אם זה משהו שאתם יכולים לשקול במשרד.
אלכס קושניר: קודם כל בגלל שה- 1.12 זה מחר, פחות או יותר, אז אם אתם יכולים לדחות את זה בחודש נוסף, זה יעזור מאוד.
אלכס קושניר: ודבר שני, להקים איזה שהיא ועדה, שתוכל לבחון את האנשים שיגיעו אחרי 1.1 ולמשל להכניס קריטריון כמו עמידה במבחן ואז שהות בישראל.
אלכס קושניר: מי שחוזר עד ה- 1.1 זכאי לסיוע באופן אוטומטי, מי שלא, וזה יהיו בודדים כנראה, אתה תאפשר להם אחר כך לקבל את הסיוע במידה ואתה רואה שהם עמדו במבחנים בסמסטר א'.
אלכס קושניר: מה אתה אומר?
יצחק אוחנה: זה מה שיקרה בנוהל.
יצחק אוחנה: זה בדיוק מה שיקרה בנוהל.
יצחק אוחנה: אני מסביר, איפה המגבלה שלי לא לדחות את זה לינואר?
יצחק אוחנה: לא בגלל שאני לא רוצה או שלא התחשבנו ואנחנו לא רוצים לתת זמן.
יצחק אוחנה: חברים, עד- 15.12 אני חייב לחייב את הכסף.
יצחק אוחנה: אם אני לא מחייב את הכסף, כלומר לא ביצעתי חיוב, אני מזכיר לך, אלכס, החשבות והגזברות מבצעים את החיוב של הכסף.
יצחק אוחנה: נגיד אומרת השרה, עכשיו תתעלמו, אל תסתכלו, הם חייבים לחייב את הכסף, הם לא יכולים, ביום האחרון ולא בשלושה ימים האחרונים.
יצחק אוחנה: זה כמות של אנשים.
יצחק אוחנה: הם חייבים לחייב את הכסף לכל התקופה, הם לא יכולים לחייב כסף בינואר, זה שנת תקציב אחרת לגמרי.
יצחק אוחנה: זה שנה סמסטריאלית, זה לא שנה תקציבית.
אלכס קושניר: איציק, אז בואו תעשו את זה עד ה-15.12 לפחות.
יבגני סובה: מה זה ייתן השבועיים האלה?
יצחק אוחנה: רגע, אלכס, נתנו מאוקטובר עד דצמבר.
יצחק אוחנה: אתם מתייחסים כאילו החלנו את זה עכשיו.
יצחק אוחנה: כאילו בנאדם נרשם לפני שבוע ואמרנו לו, יש לך שבועיים.
אלכס קושניר: אז רגע, אם אתם עושים את זה עד 15.12 פלוס ועדת חריגים פתרנו את הבעיה.
דוד ביטן: אוחנה, יש איזה שהיא הצעה של מי שמתעסק בצרפתים, הוא אומר שיש לו הצעה שהיא כנראה טובה גם מבחינתך.
דוד ביטן: בוא נעלה אותו דקה ונחזור אליך.
סם קדוש: שלום, כבוד היושב ראש.
סם קדוש: כדי לא לחזור על הדברים שנאמרו, אני חושב שהחבר כנסת יבגני וגם חבר הכנסת יוסי טייב סיכמו את הדברים.
סם קדוש: אני רוצה להוסיף את הדברים.
סם קדוש: בסופו של הדיון לא דיברנו על המילה קורונה.
סם קדוש: כל הארגונים, כולנו אומרים, שאנחנו רוצים שהצעירים והסטודנטים יבואו פה לארץ.
סם קדוש: אתמול היה יריד וירטואלי בצרפת, כל המסר שלנו היה שצריך לעלות, צעירים, זקנים, משפחות.
סם קדוש: זה לא הנושא.
סם קדוש: הנושא שאנחנו נתקעים, ופה יש לי רשימה מקרית של עשרה צעירים שפנו אלינו עם סיבות מאוד מדייקות למה הם נשארו בצרפת.
סם קדוש: כי יש להם בעיה בארץ, כי הם לבד.
סם קדוש: צריך להגיד את זה, הילדים שלנו, וראינו אינסוף כתבות בחדשות, עזבו את המעונות של האוניברסיטאות וחזרו לבתים של ההורים.
סם קדוש: אז הילדים שלנו שחזרו לבית שלנו, ואנחנו גם לא חושבים על העולים שהם רחוקים מההורים שלהם.
סם קדוש: כל הסטודנטים, כולל הישראלים, איבדו את הג'ובים הקטנים, מסעדות, אולמות וכו', ופה אין חל"ת ופה אין שום דבר, אז אתם רוצים להחזיר אנשים ולא לתת שום דבר.
סם קדוש: אני מוכן לשבת עם ידידי איציק אוחנה, אם נחזיר אותם אז ניתן להם מעטפת, איך אנחנו מטפלים בהם.
סם קדוש: אי אפשר לזרוק איומים שהצעירים קיבלו ואחר כך להגיד, טוב, תסתדרו.
יוסף טייב: בסדר, אבל מה ההצעה שלך?
סם קדוש: ההצעה שלי זה לא צריך איומים, צריך לתת לאנשים, אולי עד סמסטר ראשון יכול להיות של המסגרת, הם יהיו רגועים.
דוד ביטן: יש לי הצעה אחרת.
דוד ביטן: אנחנו לא נסיים את זה עכשיו, אנחנו לא יכולים לנהל את הדבר הזה דרך הזום, זה בלתי אפשרי, אני מציע שנקיים מחר ישיבה, לא של הוועדה, אלא ישיבה אצלי בלשכה על הנושא הזה בשביל לנסות להגיע לאיזה שהיא הבנה.
דוד ביטן: מקווה שנצליח.
דוד ביטן: תחשבו באמת על הרעיון של האיש מצרפת, הוא מדבר על ועדת חריגים.
דוד ביטן: כך שתבדקו בעצם בקשות של כל אחד מה-186, אם מגיע לו או לא מגיע לו.
דוד ביטן: לא יודע מה הנימוקים שלו שהוא נמצא בחו"ל.
דוד ביטן: אם הוא סתם נסע לחו"ל אז עוזב.
יבגני סובה: אבל אתה צריך לבדוק שזה מקובל על השרה.
דוד ביטן: יש גם הצעה לדחות את זה עד ה- 15.12.
דוד ביטן: אני לא יודע מה זה פותר את הבעיה, אבל לא משנה.
דוד ביטן: אני מציע כזה דבר, מנהלת הוועדה תתאם איתך למחר איזה שהיא פגישה, אנחנו נבוא, הח"כים, יחד איתך אם יש עוד מישהו מהמשרד, תבוא עם מי שאתה רוצה, מקובל עליך?
דוד ביטן: אני אגיע, אין הרבה זמן פה.
דוד ביטן: ה- 1.12 זה עוד שבוע.
דוד ביטן: מקובל עליך?
יצחק אוחנה: עוד הפעם, הדחייה של 15 לא 15 זה לא העניין.
יצחק אוחנה: אני מסביר שהנוהל - - -
דוד ביטן: לא אמרתי 15 לחודש, אמרתי שיש הצעה.
דוד ביטן: ועדת החריגים, זה מוצא חן בעיניי, תדע לך.
דוד ביטן: אני מציע שמחר ניפגש, אני אבקש מחברי הכנסת שמתעסקים, תכינו הצעת תגובה.
דוד ביטן: מה שאני רוצה, גם היועצת המשפטית אולי, תעשי לנו איזה נייר, אתם גם תעשו נייר משלכם שמראה איזה הצעה לשינוי אתם רוצים.
דוד ביטן: תעשי מה שאת חושבת בראש שלך, בסדר?
דוד ביטן: לא צריך להעביר לפני, זה נייר קצר שאנחנו יכולים להסתכל עליו באותו הרגע.
יבגני סובה: אחרי שגם קיבלנו נתונים שמדובר על 3.7%, לא מדובר על אלפים, אפשר למצוא את המתווה המקובל.
דוד ביטן: קבענו למחר.
דוד ביטן: לא צריכים ישיבת ועדה.
יצחק אוחנה: אני לא מקבל את ההחלטות לבד, יש עדיין עניינים של לשכה משפטית, חשבות, שרה.
יצחק אוחנה: זה לא - - -
דוד ביטן: אם אתה תסכים אז תשאיר לי את הבעיה האחרת, בסדר?
דוד ביטן: בוא קודם כל נגיע איתך להסכמה כי אתה הדרג המקצועי.
יצחק אוחנה: אני הדרג המקצועי, אני מסביר את המגבלה.
יצחק אוחנה: המגבלה היא שאם אני לא מחייב את הכסף בדצמבר אז לא יהיה כסף.
דוד ביטן: אתה יודע מה, תבוא עם המנכ"ל.
דוד ביטן: אין לי בעיה עם זה, זה לא ישיבת ועדה.
דוד ביטן: אני קודם כל רוצה להגיע איתו להסכמות, אחרי זה הוא ירוץ הלאה ליועצת המשפטית ולכל מי שצריך.
דוד ביטן: אבל קודם כל, שיסכימו.
דוד ביטן: אני צריך להביא את היועצת המשפטית?
דוד ביטן: להביא את היועצת המשפטית שלך אלינו זה כמו להביא את טראמפ לישראל כשהוא בדיוק צריך להעביר את הנשיאות.
יצחק אוחנה: לא אמרתי להביא את היועצת המשפטית.
דוד ביטן: מחר ב- 10:30.
דוד ביטן: בלשכה שלי.
דוד ביטן: זו ישיבת מעקב, כדי לראות אם הפתרונות שדיברנו עליהם בישיבה הקודמת מתקדמים אנחנו עושים ישיבות מעקב, זה לא קשור לבעיות אחרות שאתה רוצה להעלות בפני שר האוצר.
דוד ביטן: גם הסגן שלך היה מספק אותי פה, אבל זה שכיבדת אותנו זה יפה מאוד.
אלכס קושניר: הם תמיד באים ביחד.
אלכס קושניר: רונן ואלכס תמיד ביחד.
דוד ביטן: בישיבת מעקב גם הסגן יכול להיות בזום, אין בעיה.
אלכס קושניר: אי אפשר, הם תמיד ביחד.
מוטי יוגב: דוד, זום זה כמו לקבל מענק רק מדרגה ג' לעולים, אנחנו רוצים מענק מדרגה א'.
אלכס קושניר: לא, זום זה כמו לקבל כסף בפקס.
דוד ביטן: יש דבר אחד שאני דיווחתי על זה לראש העיר, קיבלנו הסכמה מהאוצר כדי לאפשר קליטה ישירה ביישובים כמו נוף הגליל שהם צריכים את הדבר הזה.
דוד ביטן: היום נותנים מענק שכירות במשך חמש שנים, הם מוכנים לצמצם את כל המענק של חמש שנים לשנתיים, זה יאפשר השתתפות בדמי שכירות יותר גבוהה בשנתיים הראשונות.
דוד ביטן: זו הייתה הבקשה של ראש העיר.
שלומית אבינח: היו עוד כמה דברים.
דוד ביטן: תיכף נראה, על זה כבר קיבלתי הסכמה, הם אומרים שאין שום בעיה, אני רק צריך את זה לפרוטוקול, אני מקווה שמי שאמר לי מוסמך.