GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הודא עזרא אברהים נונו: קודם כל אני רוצה לומר תודה לך, יושבת ראש הוועדה, ותודה לבוז'י, שאפשרתם את המפגש הזה.
הודא עזרא אברהים נונו: זה חשוב לנו.
הודא עזרא אברהים נונו: אנחנו קהילה מאוד מאוד קטנה, אבל אנחנו גם משולבים בחברה הבחריינית.
הודא עזרא אברהים נונו: זאת אומרת אנחנו בעצם בחריינים.
הודא עזרא אברהים נונו: מה שאתם רואים לפניכם היום זה שלושה חברים מהקהילה היהודית בבחריין, אבל אנחנו בחריינים קודם כל.
הודא עזרא אברהים נונו: זה מאוד חשוב להבין, זה הבדל בינינו ובין איחוד האמירויות.
הודא עזרא אברהים נונו: זה דבר ראשון.
הודא עזרא אברהים נונו: דבר שני, ההיסטוריה שלנו הולכת אחורה לפני 150-140 שנה.
הודא עזרא אברהים נונו: היהודי הראשון שהגיע לבחריין, לפי מה שאנחנו יודעים, היה אליהו ידגר שהגיע מבצרה בעירק.
הודא עזרא אברהים נונו: במשך השנים יהודים מעירק ומאירן הגיעו לבחריין משום שזו הייתה תחנה בין אירופה להודו וגם בגלל שהם ידעו שיש פה תעסוקה.
הודא עזרא אברהים נונו: מרגע שהם הגיעו לכאן הם מצאו את דרכם די מהר והם בנו את עסקיהם פה עד שב-1930 היו לנו 800, 900 יהודים במנאמה שהיה להם חלק גדול בעסקים פה, הם עסקו ביצוא טקסטיל ודברים אחרים והם בנו את הקהילה.
הודא עזרא אברהים נונו: אבל כמובן שאז לא היה בית כנסת כך שרק ב-1935 או בערך אז נבנה בית כנסת.
הודא עזרא אברהים נונו: היום זה יום מעולה לדבר איתכם משום שהיום נמצאת בבחריין הנכדה של הרב שנשלח מאירן לבנות את בית הכנסת, שמו שמעון כהן.
הודא עזרא אברהים נונו: הנכדה שלו היום מבקרת בבחריין ולי יש את הכבוד לקחת אותה לסיור במנאמה, היא רוצה לשמוע על סבא שלה, כך שזה דבר מדהים שקורה לנו.
הודא עזרא אברהים נונו: יש לנו הרבה מבקרים שבאים מארה"ב, יש לנו גם מבקרים מישראל ואנחנו מצפים לעוד הרבה.
הודא עזרא אברהים נונו: בשנות ה-30 לא היה ארגון ואז בית הכנסת נבנה והמקומיים למדו בבית הכנסת הזה להתפלל וללמוד בשפה העברית.
הודא עזרא אברהים נונו: שמעון כהן עשה עבודה טובה, הוא לימד את אבא שלי ואת ג'ייקוב כהן איך לעשות את כל זה.
הודא עזרא אברהים נונו: 1948 הייתה נקודת מפנה, אז היהודים החלו לעזוב לישראל, חלקם עברו לאירופה, חלקם לאמריקה, הרוב עזבו לישראל ואחר כך הקהילה מנתה מעט חברים ועד היום מספר החברים נשאר בערך 50.
הודא עזרא אברהים נונו: אבל שלושתנו היינו חלק מהממשל בבחריין ושלושתנו משולבים בחברה הבחריינית כך שאנחנו רואים את עצמנו כיהודים על פי הדת ובחריינים בלאומיות שלנו.
הודא עזרא אברהים נונו: הממשל בבחריין עשה עבודה מדהימה עם כל הקהילות בבחריין ואנחנו מצפים שזה גם יימשך.
הודא עזרא אברהים נונו: זה כל מה שרציתי להגיד ואני אעביר את רשות הדיבור לאחרים.
הודא עזרא אברהים נונו: תודה ליושבת ראש הוועדה.
יצחק הרצוג: (תרגום חופשי מאנגלית): יש לי מספר שאלות, מר נונו.
יצחק הרצוג: אתה יכול להגיד משהו על בית הכנסת קרטייה?
יצחק הרצוג: כי נאמר לנו הרבה על קרטייה.
דאוד אברהם נונו: (תרגום חופשי מאנגלית): כן, ב-1935 הגיע אלינו סוחר פנינים שנהג לבוא מצרפת והוא נהג לקנות פנינים מבחריין כי בבחריין היו הפנינים הטובים ביותר אז, בגלל מקורות המים הטובים שיש בבחריין.
דאוד אברהם נונו: סוחר הפנינים שם לב שיש יהודים בבחריין, אבל הם לא מאורגנים כקהילה ואין להם בית כנסת, אז זה היה הוא שבעצם קנה אדמה ליהודים והוא בנה את בית הכנסת.
דאוד אברהם נונו: זה היה האבא של שמעון כהן שהיה באירן אז והוא אמר לשמעון שיש דרישה לייסד את בית הכנסת בבחריין.
דאוד אברהם נונו: זו בעצם הסיבה ששמעון ייסד את בית הכנסת ועסק בארגון התפילות היומיות והשבועיות שם והוא בעצם חיבר את הקהילה היהודית עם בית הכנסת.
דאוד אברהם נונו: אנחנו שוכנענו שמי שעשה את המצווה לקנות את האדמה עבור בית הכנסת הוא לא אחר מאשר קרטייה, אבל את הפרטים אני אשאיר לנאנסי שבספרה התוודענו לנושא הזה.
דאוד אברהם נונו: אנחנו חושבים שהוא הגיע לכאן כדי לעשות מצווה, יש לנו מסמכים ותמונות של מר קרטייה בבחריין.
יצחק הרצוג: מדהים, תודה.
מיכל וונש: (תרגום חופשי מאנגלית): תודה ותודה ששיתפת אותנו בסיפור הזה.
מיכל וונש: אנחנו נפנה לנאנסי כדי לשמוע עוד.
מיכל וונש: מה הדבר הכי חשוב שלדעתך כדאי שאנחנו, פה בכנסת, נדע עליכם בזמנים כל כך היסטוריים אלה?
מיכל וונש: אנחנו, כמקבלי החלטות, בכנסת ישראל, ואני אגיד את זה גם כיו"ר תת ועדה לקשרי ישראל והתפוצות, כדי לדעת יותר על מה מצופה מאיתנו לעשות בכל הקשור ליחסים עם הקהילות ברחבי העולם וספציפית עם הקהילה בבחריין.
נאנסי ח'דורי: (תרגום חופשי מאנגלית) : תודה לך, גברתי היושבת ראש, זה כבוד להיות חלק מהדיון היום.
נאנסי ח'דורי: הייתה לי ההזדמנות נפלאה לשוחח עם חברי כנסת, עם שרת התפוצות עומר ינקלביץ' ועם חבר הכנסת צבי האוזר מוועדת חוץ וביטחון.
נאנסי ח'דורי: באשר לשאלתך אני אומר שאני חושבת שהדבר החשוב ביותר לדעת הוא שהיהודים שחיים בבחריין והחליטו לעזוב בשנות ה-40, 50 ו-60 לא גורשו מהמדינה, הם החליטו לעזוב מרצונם החופשי.
נאנסי ח'דורי: אני חושבת שזו זכות שלנו כקהילה, במיוחד כשראינו איך קהילות יהודיות בארצות אחרות נרדפו והשואה וכל מה שקורה ליהודים ברחבי העולם, אנחנו גאים שבבחריין לא נפגעו היהודים.
נאנסי ח'דורי: אנחנו רואים איך במדינה שלנו מקבלים בברכה אנשים מדתות שונות, מקבוצות אחרות, ואנחנו חיים ביחד כמשפחה עם הנוצרים, המוסלמים, יהודים, הינדים וכל הקבוצות במדינה וזה גם מתבטא בכך שחלקנו משרתים את המדינה בתפקידים בשירות המדינה.
יצחק הרצוג: (תרגום חופשי מאנגלית) : זה נהדר.
יצחק הרצוג: איך הקהילה מסתדרת בחיי היום יום, האם אתם מצליחים להביא אוכל כשר, מה אתם עושים בחגים, אתם מרגישים חשש כיהודים בזמנים של קונפליקט?
מיכל וונש: אפילו עכשיו, בתקופת הקורונה.
נאנסי ח'דורי: (תרגום חופשי מאנגלית) : שאלה טובה.
נאנסי ח'דורי: למען האמת אנחנו אסירי תודה, אף פעם לא הרגשתי לחץ או חשש, יש לנו מזוזות על הדלתות שלנו, יהודים שרוצים לחבוש כיפה יכולים לעשות זאת בחופשיות בשווקים ובכל מקום.
נאנסי ח'דורי: באשר לאוכל כשר, מי שרוצה לייבא אוכל כשר תמיד יכול לעשות את זה בלי בעיות.
נאנסי ח'דורי: עכשיו, עם הסכמי הנורמליזציה אני בטוחה שנראה יותר אוכל כשר בסופרמרקטים.
נאנסי ח'דורי: יש לנו גם מצות בפסח בחנויות שלנו.
נאנסי ח'דורי: אני אישית מייבאת מלונדון אוכל כשר או בפסח.
נאנסי ח'דורי: כך שאין לנו בעיה כשזה מגיע לחיי היום יום שלנו, כקהילה קטנה אנחנו מנסים להתחבר, כמובן עם הקורונה זה יותר קשה מאשר קודם, אבל אף פעם לא חשנו אפליה או הדרה.
נאנסי ח'דורי: אנחנו מרגישים מחויבים למדינה שלנו ויש לנו את מלוא הזכויות כאזרחים בחריינים.
מיכל וונש: (תרגום חופשי מאנגלית): תודה ואני חייבת לומר, המילים שהשתמשת בהן, diversity ו-tolerance, שמכילות בתוכן את הפוטנציאל של הסכמי אברהם, בשבילי הן מדגישות את הערכים וההכרה ושיח שמובילים לשלום יציב.
מיכל וונש: מה שאמרת עכשיו מעביר אותי להגדרת העבודה של IHRA של אנטישמיות, הקבלה של הגדרת האנטישמיות של IHRA שכוללת בתוכה את המאבק בדה לגיטימציה, דה הומניזציה וסטנדרט כפול כנגד מדינת ישראל, ובשבילי זה הפוטנציאל ההיסטורי של הזמנים הללו שאנחנו חיים בהם וזו זכות שלנו לחיות היום בזמנים כאלה.
נאנסי ח'דורי: (תרגום חופשי מאנגלית): אני רק רוצה להוסיף, כשאת מדברת על אנטישמיות, יש לנו את המלך חמד, איש שלום ודו קיום, שנים על שנים על שנים שלא חשנו באנטישמיות שהופנתה כלפי הקהילה היהודית במדינה שלנו.
נאנסי ח'דורי: רציתי לציין זאת
מיכל וונש: (תרגום חופשי מאנגלית): זה מאוד חשוב, תודה ששיתפת אותנו.
מיכל וונש: השגריר נונו, אנחנו נשמח לשמוע על ניסיונך ועל נקודת המבט שלך.
מיכל וונש: רצינו לשמוע את נקודת מבטך ומה שאת חושבת שאנחנו צריכים לדעת פה בכנסת ישראל, מה חשוב שאנחנו נדע בדיון ההיסטורי הזה ובהזדמנות הזו.
יצחק הרצוג: (תרגום חופשי מאנגלית): ואם אני אוכל להוסיף, השגרירה נונו, את חברה בקבינט, נכון?
הודא עזרא אברהים נונו: לא.
הודא עזרא אברהים נונו: אני חברה בוועדה ליחסי חוץ.
הודא עזרא אברהים נונו: אברהים ונאנסי כיסו כמעט כל מה שניתן לומר, הדבר היחיד שהייתי רוצה להוסיף זה השימוש במילה סובלנות.
הודא עזרא אברהים נונו: אנחנו לא ממש אוהבים את השימוש במילה הזו, אנחנו מעדיפים coexistence, דו קיום.
הודא עזרא אברהים נונו: בערבית זה נשמע בסדר, אבל באנגלית זה לא נשמע טוב.
הודא עזרא אברהים נונו: אז אנחנו בדו קיום כל הזמן.
הודא עזרא אברהים נונו: אני לא חשה אתגר בלהיות אישה ובלהיות יהודייה בבחריין.
הודא עזרא אברהים נונו: לנשים תמיד היו זכויות.
הודא עזרא אברהים נונו: כשאני נבחרתי לשגרירה בתקשורת ציינו שאני אישה יהודייה ושכחו לציין את העובדה שאני בחריינית.
הודא עזרא אברהים נונו: אז דיברתי עם שייח' חאלד, השר באותה תקופה, ואמרתי לו, נכון, אני אישה ואני יהודייה, אבל אני בחריינית קודם.
הודא עזרא אברהים נונו: ואז בעיתונות שינו את הדרך שבה הם הציגו את הדברים.
הודא עזרא אברהים נונו: אנחנו כל הזמן היינו משולבים בחברה הבחריינית, זה לא היה עניין, אבא שלי היה איש עסקים פה וכשהוא נפטר ב-1993, בזמנו של שייח' עיסא בן סלמן זיכרונו לברכה הוא ואחיו ביקרו אותנו בבית שלנו.
הודא עזרא אברהים נונו: זו דוגמה לכך שאין אפליה, היינו כולנו חברים והיינו כמו כל בחרייני.
הודא עזרא אברהים נונו: כולנו בחריינים.
יצחק הרצוג: (תרגום חופשי מאנגלית): זה ממש מרשים.
יצחק הרצוג: כשאתם באמריקה, אתם בקשר עם הקהילה היהודית בארה"ב או שאתם שומרים על הפרדה ביניכם?
הודא עזרא אברהים נונו: (תרגום חופשי מאנגלית): לא, ג'ייסון אזקסון מהקהילה היהודית הוא חבר טוב מאוד שלנו, אני פגשתי את ג'ייסון ב-2005, באחד מביקוריו הרבים בבחריין, הוא הגיע לבחריין מ-1996, זה היה לדעתי הביקור הראשון שלו פה.
הודא עזרא אברהים נונו: יש לנו קשר טוב עם הוועד היהודי האמריקאי, הם באים אלינו לשגרירות, אני גם נהגתי לבקר ולשוחח עם המנהיגים שלהם, כך שאני כל הזמן הייתי בקשר עם הוועד היהודי האמריקאי.
הודא עזרא אברהים נונו: גם ר' לוי שם טוב, אני בטוחה שכולכם שמעתם עליו, הוא הרב שאני נהגתי ללכת אליו, נהגתי ללכת לקהילה של חב"ד כשהייתי בוושינגטון.
מיכל וונש: (תרגום חופשי מאנגלית): אני חושבת שמילת המפתח שאמרת, ותודה לך על כך שהסבת את תשומת ליבנו לביטוי דו קיום כשיקוף של מה שבוז'י הרצוג שאל אותך, אני חושבת שהתשובה שלך ממחישה את זה שכשיש דו קיום וכשיש גישה מקבלת לדו קיום והרמוניה זה לא מאתגר לאפשר את כל קבוצות לבוא לידי ביטוי, וזה מדהים שלא הייתם צריכים לשבור את תקרת הזכוכית אלא רק להיות עצמכם בדו הקיום הזה ולייצג את בחריין.
מיכל וונש: גם זה היסטורי במובן נוסף.
יצחק הרצוג: (תרגום חופשי מאנגלית): תני לי לספר שיושבת ראש הוועדה היא הבת של פרופ' ארווין קוטלר, שהיה שר המשפטים בקנדה ולאחרונה מונה על ידי ראש הממשלה טרודו לנהל את המאבק נגד אנטישמיות.
יצחק הרצוג: כך שיש פה דיון רב תרבותי עם דו קיום מלא, כל אחד עם הרקע שהוא מביא איתו.
יצחק הרצוג: יש לנו מזכיר כללי של הסוכנות היהודית, ג'וש שוורץ, שמנהל את קשרי החוץ בסוכנות, שהוא יגיד כמה מילים.
מיכל וונש: (תרגום חופשי מאנגלית): תודה.
מיכל וונש: לפני כן יש עוד משהו שתרצי לשתף אותנו?
הודא עזרא אברהים נונו: (תרגום חופשי מאנגלית): רציתי לספר שכשהגעתי לארה"ב החשש שלי היה השגרירים הערבים, האם הם יקבלו אותי או לא.
הודא עזרא אברהים נונו: השגריר הרוסי היה הראשון לקיים אירוע קבלת פנים עבורי, השגריר של האמירויות הפך לחבר טוב שלי ועד היום אנחנו חברים טובים.
הודא עזרא אברהים נונו: כך שכל מה שחשבתי שיהווה בעיה לא היווה כל בעיה כשהגעתי לשם.
הודא עזרא אברהים נונו: ושוב, דו קיום.
יצחק הרצוג: (תרגום חופשי מאנגלית): עכשיו אנחנו מצפים לך בישראל.
מיכל וונש: (תרגום חופשי מאנגלית): ואני אגיד שעכשיו אנחנו מבינים את הפוטנציאל הענק של להיות הגשר הזה שאת מייצגת, את ושאר חברי הקהילה, הגשר לרב תרבותיות והבנה, אפילו זה שהדגשת בפנינו את המילה דו קיום, מה שבחריין בורכה בו.
מיכל וונש: זה מאוד חשוב לנו לדעת.
מיכל וונש: תודה רבה, אני פונה לג'וש שוורץ, מזכ"ל הסוכנות היהודית שמכיר היטב את הקהילה, לחלוק איתנו מניסיונך, באיזה שפה שתבחר.
ג'וש שוורץ: (תרגום חופשי מאנגלית): אני חושב שזה מפגש היסטורי.
ג'וש שוורץ: אני לא חושב שאנשים באמת מבינים את ההשפעה של הסכמי אברהם על היחסים שלנו עם העולם הערבי.
ג'וש שוורץ: כמו שהנשיא טראמפ וראש הממשלה נתניהו הבטיחו לנו, יש גם עוד מדינות בדרכים להסכם עם ישראל.
ג'וש שוורץ: כשאנחנו מקשיבים לשגרירה ושאר החברים בקהילה היהודית בבחריין מדברים על החיים שלהם שם ושהם בחריינים קודם כל אנחנו מסתכלים אחורה למה קרה למאות אלפי יהודים שגרו באירופה וחיו בקהילות משגשגות לפני קום מדינת ישראל.
ג'וש שוורץ: הקהילות היהודיות המקוריות שנשארו, לא החדשות כמו באירופה, רק בבחריין, מרוקו, טוניסיה ותימן, לשמוע אותם מתארים את החיים שלהם כקהילה משולבת זה מקסים.
ג'וש שוורץ: אנחנו רוצים לקדם אתכם בברכה, אני מסכים עם יו"ר הוועדה שזו הזדמנות ענקית, כמו שאת היית שגרירה בוושינגטון ויכולת להיות גשר אני חושב שאתם, כנראה הקהילה היהודית המשולבת ביותר, דוברי ערבית, חלק מהחברה במזרח התיכון, תוכלו להיות גשר חשוב ליהודים לעולם הערבי.
ג'וש שוורץ: זה חלק מההיבט ההיסטורי של הסכמי אברהם ואנחנו רק מתחילים להבין כמה עמוקה תהיה ההשפעה של זה עלינו ואני רוצה להודות לכם מאוד על נוכחות
ג'וש שוורץ: כם פה איתנו היום.
מיכל וונש: תודה, ג'וש.
מיכל וונש: שרת התפוצות נמצאת איתנו, השרה עומר ינקלביץ' נמצאת בבידוד, היא מתנצלת שהיא לא כאן פיזית, אבל הנה היא איתנו בזום.
מיכל וונש: שלום, השרה.
עומר ינקלביץ': תודה רבה, תודה רבה, אני באמת מתנצלת, כל כך רציתי להיות איתכם פנים אל פנים (תרגום חופשי מאנגלית): אבל אני בבידוד.
עומר ינקלביץ': אז אני מתנצלת אבל אני מאוד שמחה להיות איתכם היום, זה מרגש.
עומר ינקלביץ': אני לא רואה את כולם, אז אני רוצה להגיד שלום כמובן ליושבת ראש הוועדה, מר יצחק הרצוג, יושב ראש הסוכנות, מר יעקב חגואל, ראש הקהילה דאוד אברהים נונו, חברתי, חברתי היקרה, גב' נאנסי ח'דורי, היי, וגב' הודא עזרא אברהים נונו וכולם.
עומר ינקלביץ': אורחים מכובדים, שלום.
עומר ינקלביץ': (תרגום חופשי מאנגלית): אתם יודעים, כשאנחנו בישראל חושבים ומדברים על התפוצות בדרך כלל אנחנו חושבים על הקהילות הגדולות, הקהילות בארה"ב ובאירופה, ואני חושבת שאנחנו שוכחים את הקהילות הקטנות.
עומר ינקלביץ': כך שעם חברי, יצחק הרצוג, אנחנו עובדים על לבנות תוכניות שיעסקו בקהילות הקטנות.
עומר ינקלביץ': הסכמי אברהם ההיסטוריים אפשרו לנו לבנות קשרים פתוחים עם אחינו ואחיותינו במדינות הערביות וזה מרגש מאוד בשבילנו.
עומר ינקלביץ': אנחנו עובדים כדי לחזק את הקשרים עם הקהילות באיחוד האמירויות ובחריין.
עומר ינקלביץ': אני כבר דיברתי עם נאנסי ואנחנו חושבים איך לבנות את הקשרים הללו.
עומר ינקלביץ': אני שמעתי שהשורשים של הקהילה היהודית בבחריין הולכים אחורה הרבה עשורים, אני יודעת שנאנסי כתבה ספר על כך, זה מעניין.
עומר ינקלביץ': אני לא יודעת אם דיברת כבר, ננסי, אבל אני בטוחה שהיא תיתן לכם הרבה פרטים וזה היה מאוד מעניין ומרגש לשמוע אותה.
עומר ינקלביץ': אני רוצה להגיד לכם שאחרי החתימה על הסכמי השלום אני התקשרתי למנהיגי הקהילה היהודית בבחריין, חבר הפרלמנט בבחריין, גב' ח'דורי, וראש הקהילה היום מר אברהים נונו, ודיברנו איתם.
עומר ינקלביץ': זה היה מעניין לשמוע שלקהילה היהודית בבחריין היו קשרים עם מדינת ישראל ואני שמחה שיש לנו היום את האפשרות לבנות ולחזק את הקשרים האלה.
עומר ינקלביץ': דיברנו על דרכים לבנות את הקשר עם היהודים שם למדינת ישראל ועם העולם היהודי בכל העולם, את הקשרים ושיתוף הפעולה.
עומר ינקלביץ': אנחנו גם דיברנו על דרכים לחשוף את ההיסטוריה הייחודית של הקהילה בבחריין, לחשוף את הסיפור שלהם לציבור פה בישראל.
עומר ינקלביץ': אני מאמינה שחשוב לשמוע עליהם, יש לכם הרבה דברים מעניינים לספר לנו.
עומר ינקלביץ': הקהילה היהודית בבחריין, כמו ששמעתי, יש לכם סיפור ייחודי ומיוחד ואנחנו צריכים ללמוד אותו, גם פה בישראל וגם בכל העולם, כל הקהילות בעולם צריכים לשמוע על הסיפור שלכם.
עומר ינקלביץ': אני יודעת שלאורך כל השנים חייתם בשלום וביחסים טובים והרמוניה עם שכניכם המוסלמים, שזה סיפור מאוד מעניין בשבילנו לשמוע.
עומר ינקלביץ': אני יודעת שהייתם ביחסים קרובים עם המשפחה המלכותית, סיפרתם לי על כך וזה מאוד מיוחד והיינו רוצים לשמוע עוד פרטים.
עומר ינקלביץ': אני גם יודעת שלאורך השנים הייתה לכם נוכחות בממשל אצלכם, שזה גם מרשים.
עומר ינקלביץ': כמה מילים על בית הכנסת.
עומר ינקלביץ': בית הכנסת במנאמה, עיר הבירה של בחריין.
עומר ינקלביץ': הוא עדיין משרת את הקהילה בחגים ובאירועים מיוחדים, אנחנו מצפים לבוא ולראות את בית הכנסת ואני מאוד נרגשת לשמוע את הסיפור שלכם על בית הכנסת.
עומר ינקלביץ': אני רוצה לשתף אתכם בסיפור מדהים על הקהילה היהודית הנוכחית בבחריין, אברהם נונו סיפר לי לפני כמה שבועות כשדיברתי איתו ובשבילי זה היה סיפור מעורר השראה.
עומר ינקלביץ': הוא סיפר לי שעד 1948 לקהילה היה ספר תורה בבית הכנסת.
עומר ינקלביץ': אחרי קום המדינה ב-1948 פרצו מהומות נגד הקהילה היהודית וספר התורה נגנב.
עומר ינקלביץ': הוא סיפר לי ששנים אחר כך הגנבים פתאום הופיעו עם ספר התורה והחזירו אותו חזרה, והוא סיפר שהם סיפרו שהם החליטו להחזיר את ספר התורה לקהילה היהודית כי הם סבלו הרבה מאוד מאז שהם לקחו את ספר התורה.
עומר ינקלביץ': זה סיפור.
עומר ינקלביץ': אני שמעתי, מישהו אמר לי שסופרי סת"ם עבדו על ספר התורה בבריטניה וספר התורה ברוך ה' כשר היום ואנחנו מחכים לטקס הכנסת ספר התורה המתוקן.
עומר ינקלביץ': זה סיפור מרגש, תודה שסיפרת לי אותו ואני שמחה לשתף אותו איתכם ואנחנו מצפים להכנסת ספר התורה, אולי אפילו להיות איתכם שם או דרך הזום, אבל אנחנו מאוד נרגשים מהאירוע הזה.
עומר ינקלביץ': ואני רוצה לומר לכם שיש לכם קהילה מיוחדת מאוד, אנחנו מחכים לשיתופי הפעולה איתכם ואני בטוחה שזו רק התחלה, התחלה של קשר ארוך איתכם.
עומר ינקלביץ': בהצלחה, תודה רבה ובעזרת ה' אני מקווה שניפגש פנים אל פנים בקרוב.
מיכל וונש: (תרגום חופשי מאנגלית): תודה רבה, השרה ינקלביץ', ותודה ששיתפת אותנו בסיפור הזה שכנראה לא היינו יודעים עליו.
מיכל וונש: זה מסמל את מה שהסכמי אברהם מייצגים בצורה עמוקה, שהם מספרים את הסיפורים המשותפים שלנו הקשר בינינו ובין כל הקהילות.
מיכל וונש: ואני רוצה לומר, כשאת עדיין איתנו, שזה מפגש מיוחד לציין ביום התפוצות בכנסת שמתחיל במפגש הזה עם הקהילה הזו.
מיכל וונש: זו תשתית של כל האפשרויות הגלומות בזמנים האלה וכמובן עם האחריות שבאה עם זה - - -
עומר ינקלביץ': (תרגום חופשי מאנגלית): אני רוצה להזמין את כולכם להיות חלק מקמפיין הסולידריות, אירוע הסולידריות שיהיה לנו הלילה, בחנוכה, יש פרטים בפייסבוק, אבל בבקשה היו עימנו כי הסולידריות היא קודם כל איתכם ועם הקהילה שלכם.
עומר ינקלביץ': סליחה שהתפרצתי.
מיכל וונש: תודה רבה לשרה ינקלביץ'.
מיכל וונש: יושב ראש ההסתדרות הציונית העולמית, יעקב חגואל, נמצא איתנו בזום.
יעקב חגואל: שלום לכם, שלום למיכל, ממלאת מקום יושב ראש הוועדה, שלום חברי הטוב, יצחק בוז'י הרצוג, יושב ראש הסוכנות היהודית וחבריי היקרים.
יעקב חגואל: אנחנו בהסתדרות הציונית העולמית רואים באמת בשמחה רבה את החיבור שלנו לכל הקהילות היהודיות.
יעקב חגואל: כמו שאמרו פה חבריי לפני כן, אנחנו בקשר עם קהילות יהודיות שהשתיקה יפה להם, בטח דרך הזום, אבל אנחנו מנסים להיות בקשר עם כל יהודי באשר הוא יהודי בכל מקום בעולם, גם בארצות שהן ארצות אויב היום למדינת ישראל וגם בארצות שהקשר אליהן זה בקשר לא קשר.
יעקב חגואל: אנחנו מנסים להמשיך להיות בקשר עם אותם יהודים, הם צריכים אותנו, הם צריכים את העזרה שלנו, אנחנו עוזרים להם בכל מה שאפשר ואני באמת מנסה לברור את המילים שלי כעת, מתוך ראייה שעם אחד אנחנו ואנחנו צריכים לנהוג בסולידריות, הם אחים שלנו.
יעקב חגואל: גם בענייני חינוך וגם בעניינים אחרים אנחנו מנסים לסייע בכל העולם.
יעקב חגואל: גם אני אישית ביקרתי בכמה קהילות, מתוך אחריות אני לא אומר אותן כעת, אבל מתוך ראייה שאנחנו צריכים לחזק אותם ולתת להם את השירותים, אנחנו כמוסדות לאומיים רואים אותם כחלק מאיתנו.
יעקב חגואל: אין ספק שההתעניינות שלכם, אתם כוועדה, גם בקהילות הקטנות וגם בכל יהודי באשר הוא יהודי, אני יודע שגם יושב ראש הוועדה, חברי חבר הכנסת דוד ביטן, שאני שולח לו מכאן רפואה שלמה, עושה ימים כלילות כדי באמת לחבר את עם ישראל, ארץ ישראל לכנסת ישראל, לממשלת ישראל, ואנחנו כמוסדות לאומיים אוהבים את הגישה הזאת ואנחנו נמשיך להיות שותפים בכל מה שאפשר בהקשרים האלה ויישר כוח גדול על העבודה הזו.
מיכל וונש: תודה ליעקב חגואל.
מיכל וונש: נמצא איתנו יונתן מילר ממשרד החוץ.
יונתן מילר: תודה רבה.
יונתן מילר: (תרגום חופשי מאנגלית): אני רוצה בקצרה להודות לוועדה של הכנסת, ליושב ראש הסוכנות, ליושב ראש ההסתדרות הציונית, על כל העבודה שנעשית וזה באמת מפגש חשוב, כמו שכולם ציינו היום, עם הקהילה היהודית המיוחדת בבחריין.
יונתן מילר: אני רוצה בהקשר לעבודה שכל הגופים עושים, היינו שמחים להיות שותפים ולתמוך בכל מה שנעשה.
יונתן מילר: למשרד החוץ יש קשר עם אנשים מהקהילה היהודית בבחריין במשך השנים ואנחנו רוצים להמשיך בקשרים אלה ואנחנו רואים את החשיבות בתמיכה ובהקשבה לקהילה היהודית בבחריין, מה הם צריכים, מה הם מצפים לראות מה הארגונים פה בישראל יכולים לעשות למענם.
יונתן מילר: שר החוץ אשכנזי יגיע בקרוב לבחריין וכמובן יפגוש את חברי הקהילה היהודית, כך שזו תהיה הזדמנות לחברי הקהילה להעלות את צרכיהם ורצונותיהם.
יונתן מילר: עוד משהו שרציתי להזכיר, העובדה שלהרבה מהקהילה היהודית בבחריין יש בני משפחה פה בישראל והם לא נפגשו שנים רבות.
יונתן מילר: זה משהו שאנחנו יכולים לסייע פה בישראל, לעשות איזה שהוא אירוע משותף לחברי הקהילה הבחריינים כאן בישראל עם הקהילה היהודית בבחריין, לעשות דברים ביחד.
יונתן מילר: אני חושב שזה יכול לסייע לחיבור בין הקהילות.
יונתן מילר: ותודה שוב על המפגש החשוב הזה.
מיכל וונש: תודה רבה, יונתן.
מיכל וונש: אני אשמח לשמוע ממשרד החינוך, אולי מכיוון בלתי מצופה.
מיכל וונש: אנחנו שמענו פה על החשיבות של, אנחנו אמנם בית המחוקקים, אבל אני קוראת לזה שני החי"תים, החוק והחינוך, אני אשמח לשמוע ממשרד החינוך, נמצא איתנו יניב בלום.
מיכל וונש: דיברו על זה כל הזמן, אבל דיברה פה גם השגרירה על המונח coexistence, דו קיום, ואני חושבת שיש לנו הרבה מאוד מה ללמוד, לא רק להשמיע, ואנחנו שומעים את זה מהקהילות, באמת מהקהילות המיוחדות שאנחנו פוגשים אותם, זוכים לפגוש אותם בזמנים ההיסטוריים הללו, האם יש למשרד החינוך תכנים שמסתכלים עליהם, להטמיע אותם גם בנוגע לזמן ההיסטורי שאנחנו חיים בו וגם בכלל לערכים שעליהם מבוססים הקשרים הללו, ביניהם הדו קיום שדיברה עליו השגרירה?
מיכל וונש: נמצא פה מישהו ממשרד החינוך?
מיכל וונש: לא נמצא.
מיכל וונש: אז נסכם את הדיון.
מיכל וונש: (תרגום חופשי מאנגלית): אני רוצה להודות לכל אלו מבחריין שהצטרפו אלינו להזדמנות המופלאה הזו, למפגש הזה, לשמוע מכם מה אתם יכולים להציע לישראל, מה אתם מציעים לנו, כחברי הכנסת בישראל, מה אנחנו צריכים להיות מודעים לו בהקשר לחשיבות של הגשמת הערכים והחזון של ישראל 72 שנים אחרי היווסדה כמדינה יהודית דמוקרטית ומה אתם מביאים לשולחן שאנחנו חייבים לדעת במפגש הזה.
מיכל וונש: תודה שהבאתם לכאן את הערך של דו קיום, את הסוגיות של זהות וההזדמנות הענקית להיפגש איתכם וההבנה המרגשת שמשפחות שאולי לא נפגשו אף פעם יוכלו לשוב להיות ביחד, כמו שיונתן ציין.
מיכל וונש: אני רוצה לשלוח מפה רפואה שלמה לדוד ביטן, יושב ראש הוועדה, שעושה לילות כימים בוועדת העלייה והקליטה מתוך מחויבות לוועדה הזאת בכל ההקשרים לטובת כלל האוכלוסיות שעולות ארצה ושאינן עולות ארצה, במסגרת זו הוא גם אפשר לי להקים את ועדת המשנה לקשרי ישראל-תפוצות, אנחנו מוקירים אותו מאוד מאוד על כך ועל כל פעילותו ואנחנו שולחים לו מכאן רפואה שלמה ובריאות לכולם, מי שנמצאים בבידוד גם בריאות שלמה.
מיכל וונש: תודה רבה, תודה שוב ואנחנו מצפים להזדמנויות רבות בעתיד, זה רק המפגש הראשון, תודה שהייתם איתנו.
מיכל וונש: אני רוצה לשלוח איחולי רפואה שלמה לדוד ביטן.
מיכל וונש: הוא לא נמצא כאן כיוון שהוא לא מרגיש טוב היום.
מיכל וונש: אני מודה לכולם שהגיעו.
מיכל וונש: אני אדלג על ההקדמה כדי לאפשר לשרת העלייה והקליטה להתייחס אחרי נסיעה גם מרגשת וגם חשובה כל כך ממנה היא שבה.
מיכל וונש: לאחר מכן נוכל לקיים דיון משמעותי, דיון מעקב וגם תוכניות כלפי ההמשך וההיערכות.
מיכל וונש: השרה, בוקר טוב.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: בוקר טוב גברתי יושבת הראש חברתי מיכל.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: אני רוצה להודות לך על המעורבות, על המעקב ועל הפעולות שאת עושה כדי לקדם את העלייה.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: אני כמובן שולחת איחולי החלמה לחברנו יושב ראש הוועדה הקבוע דוד ביטן, אחד מיושבי הראש הרתומים ביותר לנושא.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: זה פתח של תקווה.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: כולנו שמחים ומברכים על כך שפתחנו את מבצע צור ישראל.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: זה נותן רוח משמעותית גם לקהילה וגם לקהילות שממתינות, למשפחות שנמצאות כאן בארץ.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: חזרתי עם המשלחת שמנתה את נציגי הסוכנות, של משרד ראש הממשלה, של משרד הפנים ואני רוצה לומר לכם שהייתה משלחת מאוד משמעותית ומרגשת.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: אני רואה כאן חלק מהחברים שהיו אתי באתיופיה – אברהם נגוסה ממשרד ראש הממשלה, שי פלבר מהסוכנות היהודית וכמובן אני שהייתי שם.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: ברשותכם, אני אומר כמה מלים כי אני קצרה בזמן.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: הייתי רוצה להיות נוכחת פיזית בוועדה אך זה לא מתאפשר לי.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: התובנות שאני לוקחת – ותרשו לי לא להיות פורמלית – מהמסע הזה הן שלצערי מדינת ישראל לא הפיקה את הלקחים שמתבקשים בארבעה עשורים בכל מה שקשור ליוצאי אתיופיה.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: משום מה הקהילה שלנו תמיד נאלצת להיאבק וללכת בדרך חתחתים כדי שייתנו לה פתרונות אמיתיים, שיסייעו בידי בני ובנות הקהילה.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: ראיתי את מצבם של בני ובנות הקהילה הממתינים שרוב משפחותיהם נמצאים בארץ.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: זה פשוט בלתי ייאמן לראות ילדים להורים שממתינים שנים ארוכות, עשרות שנים, סבים וסבתות שכל הנכדים שלהם והילדים שלהם בארץ וכמובן הורים שנמצאים שם והילדים שלהם נמצאים כאן.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: אנשים שחיים תרתי משמע בהמתנה.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: כל חייהם הם יושבים לא על מזוודות אלא על כלום, עם הדלות, עם הקושי.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: לראות את הילדים הקטנים שנולדו לתוך מציאות ולחיים שם בערים לא להם.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: הרי הם עזבו את מקומות המגורים הקבועים שלהם, הם עשו כבר מזמן שיבה ליהדות, מרבית משפחותיהם חיות כאן בארץ.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: אנחנו כעם ישראל לא יכולים להפקיר אחים ואחיות ואת הדבר הזה אנחנו צריכים לשים כנר לרגלינו.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: לראות את המצוקה.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: מצער אותי, גם אחרי שחזרתי עם כל התקווה ועם כל זה שזה הפך לאירוע לאומי, ובאמת יש התגייסות יוצאת דופן של הפוליטיקאים, של התקשורת, של עם ישראל ומצער אותי כשאנשים אומרים שלעולם זה לא ייגמר ושואלים על כמה מדובר במספרים.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: רבותיי, זו גישה כל כך לא נכונה.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: לא זכור לי שיש בהלה כל כך גדולה כאשר מדובר במדינות אחרות.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: אנחנו חייבים לתקן את דרכנו ואני אומרת אנחנו כי אנחנו עם אחד.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: אנחנו עם אחד.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: אם אנחנו נצטרך להסביר את עצמנו פעם אחר פעם, אין ספק שמעבר לאינטרס הקהילתי ומעבר לאינטרס של אזרחים שממתינים כאן לקרובי המשפחה שלהם, אנחנו בוודאי רואים את האינטרס של מדינת ישראל ובוודאי שכולנו רוצים בשלב מסוים לחזור לחוק השבות.
שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו שטה: את הגילוי הנאות הזה אני שמה על השולחן מול הקהילה אבל אי אפשר לברוח מהסוגיה הזאת שמדינת ישראל, ממשלות ישראל לדורותיהן, פעם אחר פעם לוקחים החלטה, לא מיישמים אותה ואז יש זעקת הקוזק הנגזל.