GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואל ליפובצקי: אנחנו העברנו לסוכנות כבר מעל 500 מאושרים סופית, כך שאני מעריך, שרת הקליטה כרגע נמצאת עם נציגי הסוכנות באדיס ואני מעריך שלקראת סוף השבוע אמורים לבוא עד 500 עולים.
יואל ליפובצקי: זה תלוי בסוכנות כמה שהם יוכלו לסיים את כל הפרוצדורה שיש להם מול השלטונות באתיופיה, אבל אנחנו מבחינתנו נקווה שחוץ מהמטוס הזה של 500 בעוד כשבועיים נוכל להביא עוד 500, להעביר עוד 500 שמות.
יואל ליפובצקי: כמובן שכל מי שאנחנו בודקים ועומד בקריטריונים אנחנו ישר מעבירים לסוכנות, אנחנו לא ממתינים שתהיה לנו קבוצה, אלא כל מי שעומד בקריטריונים עובר להמשך טיפול.
דוד ביטן: שתי שאלות.
דוד ביטן: התחלתם לענות ל-14,212, עניתם כבר מה תוצאות הבדיקה או אתם משאירים את זה לסוף?
יואל ליפובצקי: מי שעומד בקריטריונים, רק מי שעומד בקריטריונים, אנחנו יוצרים קשר עם המשפחות פה בארץ על מנת לתשאל אותם ועל מנת לבדוק כמה נפשות יש במשפחות שמחכות לעלות לארץ, כי הרי הבקשות הוגשו לפני כמה שנים, מן הסתם אנשים מצבם האישי השתנה, נולדו ילדים, ולכן המשפחות שקרובי המשפחה שלהם אמורים לבוא, הן יודעות, הן מקבלות מאיתנו שיחת טלפון והן יודעות.
יואל ליפובצקי: שאר המשפחות, ברגע שנסיים ונגיע ל-2,000, כפי שהבטחנו אנחנו נענה גם לכל מי שהגיש בקשות וגם לכל מי שהגיש אלינו בקשות במייל שנפתח.
יואל ליפובצקי: אנחנו מקבלים מיילים ואנחנו נענה לכולם, רק תנו לנו לסיים ליישם את החלטת הממשלה.
דוד ביטן: כשאתה אומר 14,212, יש 7,000 שוהים.
דוד ביטן: מה, זה בקשות מקבילות?
יואל ליפובצקי: לא, אני אסביר.
יואל ליפובצקי: יש את הרשימה שבה יש, כפי שציינת, כ-7,000 ממתינים שרשומים ברשימות שהוגשו לנו.
יואל ליפובצקי: כאשר ביקשו מהמשפחות בעבר להגיש בקשות הגישו הרבה משפחות בקשות כאשר הם לא נמצאים ברשימות.
יואל ליפובצקי: זאת אומרת משפחות פה בארץ שעלו בהחלטות הממשלה השונות הגישו בקשות למרות שקרובי המשפחה, בני המשפחה, לא נמצאים ברשימות שאנחנו עובדים על פיהן.
יואל ליפובצקי: אנחנו בודקים את הבקשות שלהם, הבדיקה הראשונה זה האם קרובי המשפחה שהם ציינו בבקשה נמצאים ברשימות או לא.
יואל ליפובצקי: אני יכול להגיד לך שמתוך ה-14,212 נפשות כ-9,623 לא נמצאים ברשימות.
יואל ליפובצקי: פשוט משפחות שעלו לארץ והגישו בקשות להביא את קרובי המשפחה שלהם שנשארו באתיופיה, אבל קרובי המשפחה האלה לא נמצאים ברשימות של ה-8,000-7,000 שהביאו לנו.
יואל ליפובצקי: מתוך מה שבדקנו 1,180 אושרו שגם נמצאים ברשימות וגם עומדים בשאר הקריטריונים שהממשלה קבעה.
דוד ביטן: אז מה שאתה אומר, שבעצם יש עוד אלפי אנשים שטוענים שהם צריכים לעלות לישראל והם לא נמצאים בגונדר ולא נמצאים באדיס אבבה?
יואל ליפובצקי: מה שאני טוען שיש עוד אלפי אנשים שיש להם קרובי משפחה פה בארץ שעלו במסגרת החלטות הממשלה, הקרובים בארץ מן הסתם מבקשים שהם יבואו לארץ, אבל הם לא נמצאים ברשימות שאנחנו עובדים על פיהן של מי שממתין בגונדר ובאדיס.
יואל ליפובצקי: אז אנחנו לא יכולים לדעת באמת אם הם ממתינים במחנות, כמה זמן.
יואל ליפובצקי: מבחינתנו אם הם לא ברשימות אז אנחנו לא יכולים להמשיך את ההבאה שלהם.
דסטה גדי יברקן: קודם כל, יואל, אני גם מצטרף למילות הפרגון של יושב ראש הוועדה דוד ביטן, גם על הנושא של החיילים, כמו שהוא ציין, וגם על ההתארגנות המהירה שלכם בנושא של המשך העלייה והבדיקה ואתם עושים עבודה סיזיפית.
דסטה גדי יברקן: מבחוץ זה נראה קל, אבל אני יודע שזה לא פשוט ואתם באמת התחלתם לאט והגברתם מהר מהר ואתם בתוצאה מאוד יפה.
דסטה גדי יברקן: להספיק לבדוק את כמות האנשים זה לא פשוט ולכן כל הכבוד לצוות שלכם שנמצא באתיופיה וגם שנמצא פה בארץ.
דסטה גדי יברקן: אז באמת כל הכבוד.
דסטה גדי יברקן: כשמגיע מגיע.
יואל ליפובצקי: מגיע להם שאפו, תודה על כל הפרגון.
דסטה גדי יברקן: עכשיו לעניין הממתינים.
דסטה גדי יברקן: לפי הדיווח שלך מתוך ה-2,000 יש כ-1,180, אני מבין נכון?
יואל ליפובצקי: כן, נכון לעכשיו, נכון לנקודה הזאת היום בבוקר, 1,180 שאחרי כל הבדיקות, הרשימות וכל הקריטריונים שקבעה הממשלה שעומדים בזה, כן.
דסטה גדי יברקן: אתה מעריך שלפחות לפי הסטטיסטיקה שבהמשך נגיע ל-2,000 האלה, או שלא נגיע אליו?
יואל ליפובצקי: קשה לי להעריך, אני מקווה שנהיה קרובים, יכול להיות שנגיע ל-1,800-1,700, אבל עוד פעם, אני לא יודע מה יש בבקשות הבאות, אז זו באמת הערכה מאוד מאוד גסה, סגן השר, זו לא הערכה שבנויה על מספרים.
דסטה גדי יברקן: אני מניח שיהיו לכם ועדות חריגים לנושא הזה.
דסטה גדי יברקן: למשל אני מכיר, אני זורק את זה כדוגמה, אני גם לא מציין שם, רק את הסיטואציה, אישה ששלושת ילדיה עלו לארץ והיא עדיין נמצאת באתיופיה לבד ואחד מהם תינוק, בן חמש שנים.
דסטה גדי יברקן: אני מניח שזה לא בהחלטת הממשלה, אבל האם יש לכם בדיונים בוועדת חריגים שאתם גם יכולים להשלים ל-2,000.
יואל ליפובצקי: כן, אז אתה צודק.
יואל ליפובצקי: על פי החלטת הממשלה בסעיף 7 נקבע שאם לא נגיע ל-2,000 בהתאם לקריטריונים האלה שאנחנו בודקים היום אז תהיה ועדה שיהיו בה נציגים של רשות האוכלוסין, משרד הקליטה ומשרד ראש הממשלה והם יוכלו לדון בחריגים.
יואל ליפובצקי: יש שם בסעיף כמה מגבלות, למשל במי שהוריו נפטרו כבר בארץ ואז אין כרגע מי שיזמין אותם, ועוד מקרים כאלה.
יואל ליפובצקי: אני מעריך שבעוד כשבועיים, כשנדע יותר איפה אנחנו עומדים אנחנו נתחיל גם בדיונים האלה.
דסטה גדי יברקן: אני מניח שאתם מכירים את המקרה, זה גם הגיע לוועדה וגם אליי, אני מניח שגם אליכם, לפני כמה שנים הורדו מן המטוס משהו כמו 60 או 70 חבר'ה, שהיו זכאי עלייה, אני מקווה שנגיע לדיון בחריגים, אם אפשר לדון על אותה קבוצה כקבוצה שהמדינה כבר התחייבה, קנו להם כרטיס וממש בשדה התעופה החזירו אותם.
דסטה גדי יברקן: אני מניח שאתם מכירים את הסיפור הזה.
דסטה גדי יברקן: אני חושב שזה דבר שגם הומניטרית וגם יהודית – גם שהמשפחות שלהם פה בארץ.
דסטה גדי יברקן: אני לא יודע מאיזה סיבה, אני לא רוצה לחקור, לא רוצה לבדוק מה הכשלים, רק לעשות תיקון בוועדת החריגים.
דסטה גדי יברקן: במידה שלא נגיע לדיון, אני אשמח מאוד שכל מי שהיה שם, פקידי הסוכנות מכירים, פקידי משרד הפנים מכירים, אז רק אם בוועדת חריגים אפשר להעלות את זה.
דוד ביטן: רגע, לא - - -
יואל ליפובצקי: אני לא מכיר באופן אישי, מתוודה, אבל אם תוכל להעביר אליי אז אני אוכל להעלות את זה בוועדת חריגים.
דוד ביטן: אם יישארו צריכים לקבוע קריטריונים, אתה לא יכול סתם להעלות, כי אתה לא תצא מזה.
דוד ביטן: אני מציע, ברור לנו שיהיו לפחות 200, 250 כאלה, שאתם בגיבוש יחד עם לא יודע, עם מי שצריך - - -
יואל ליפובצקי: משרד הקליטה ומשרד ראש הממשלה.
דוד ביטן: תיתנו איזה הצעה מי צריך להיות בהפרש, שלא יהיו לנו בעיות.
דוד ביטן: גם צריכים, לדעתי, הסכמה של הממשלה כי זו תוספת.
דוד ביטן: בסדר, תודה.
שלומית אבינח: זה אם לא יגיעו ל-2,000.
דוד ביטן: המייל עובד?
דוד ביטן: אנשים פונים דרך המייל?
דוד ביטן: כן, אנחנו מקבלים פניות, בדקנו, מקבלים כל הזמן פניות, וכפי שאמרתי, אנחנו נסיים אוטוטו ליישם את ההחלטה ואנחנו הבטחנו שנענה לכולם.
דסטה גדי יברקן: הם רשאים לפנות אליכם גם בכתב באמהרית במייל, נכון?
דסטה גדי יברקן: לא חייב עברית.
דסטה גדי יברקן: המשפחות שרוצות להגיש בקשה, לשאול, לברר.
יואל ליפובצקי: - - -
דסטה גדי יברקן: אתה מקוטע, יואל.
שלומית אבינח: אתה רוצה בינתיים מהסוכנות היהודית?
דוד ביטן: לא, בואו נסיים איתו.
דסטה גדי יברקן: לא שומעים, יש שם תקלה.
דוד ביטן: טוב, תחזור על השאלה שלך אחר כך.
דוד ביטן: תעבירי אותנו לסוכנות.
דוד ביטן: את משרד החינוך הזמנת הפעם?
דוד ביטן: הסוכנות, שי?
פנינה אגניהו: שי באתיופיה, הוא כרגע מלווה את השרה באתיופיה.
דוד ביטן: מה ההתקדמות?
דוד ביטן: א', האם ה-1,200 מקומות מוכנים לקליטה כבר?
פנינה אגניהו: מרכזי הקליטה מוכנים.
דוד ביטן: ו-ב', איך אתם מתקדמים עם ההפרש של ה-800, בין 1,200 ל-2,000 ומה קורה במחנות, מה קורה עם הבדיקות הרפואיות וכל הדברים, איך אתם מטפלים בזה כרגע.
פנינה אגניהו: אז קודם כל בהמשך ליואל נכון להבוקר הם כבר סיימו לבדוק 650 איש מתוך המאגר שיואל ציין ויש כבר טיסות מוכנות, יש 330 שעברו כבר את החיסונים ובדיקות רפואיות ואנחנו עושים את המאמץ מחר, ממש מחר, צריכים לעשות חיסונים לעוד 130 כדי שבאמת ביום חמישי הקרוב תהיה טיסה של קרוב ל-500 איש שתגיע כבר לארץ.
פנינה אגניהו: אנחנו עובדים כבר על הטיסה הבאה שתהיה ב-22 בדצמבר שתגיע עוד קבוצה של כ-500 איש.
דוד ביטן: כולם עברו את הזריקות ואת הכול?
פנינה אגניהו: אז עברו 330 נכון להבוקר, באתיופיה.
דוד ביטן: אבל אין לכם זמן, תזרזו את זה.
פנינה אגניהו: אז עושים מאמץ מאוד גדול להשלים עוד 140 כדי שהטיסה הזאת תגיע ביום חמישי הקרוב.
פנינה אגניהו: מרכזי הקליטה שכרגע מוכנים לקלוט ראשונים זה בצפת, נהריה ובאר שבע, אבל ככל שהמספרים יגדלו הקליטה תהיה בכל מרכזי הקליטה שלנו בארץ.
פנינה אגניהו: נכון לעכשיו יש 1,200 מיטות מוכנות במרכזי הקליטה ואנחנו עובדים יחד עם המשרד של שרת העלייה והקליטה להקים, לשלב עוד שלושה מרכזים נוספים בשביל לקלוט את ה-800 איש, ההשלמה שחסרה לנו.
פנינה אגניהו: זהו כרגע בינתיים.
דוד ביטן: ה-500 שבאים בטיסה, יש להם מקום?
פנינה אגניהו: כן, בטח.
דוד ביטן: סגור?
פנינה אגניהו: כן, מרכזי הקליטה של באר שבע, נהריה וצפת.
דוד ביטן: מתי הטיסה הבאה?
פנינה אגניהו: הטיסה הבאה ב-22 בדצמבר.
דוד ביטן: והטיסה אחרי זה יודעים מתי?
פנינה אגניהו: עדיין לא יודעים, זה הכול בשיתוף פעולה עם אתיופיה איירליינס, זה לפי מצבת הטיסות שלהם.
פנינה אגניהו: ככל שנתקדם אנחנו נהיה חכמים יותר.
פנינה אגניהו: בחמישי בשבע וחצי בבוקר בעזרת ה' צריכה להיות נחיתה של הטיסה הראשונה.
דסטה גדי יברקן: יש לי שאלה לסוכנות.
דסטה גדי יברקן: בין מרכזי הקליטה שאתם מכינים, והיום אני במצב רוח טוב, אני בא לפרגן, גם לסוכנות מגיע כל הכבוד על העבודה באתיופיה ובכלל על כל ההתארגנות שלכם.
דסטה גדי יברקן: עכשיו שאלה, אני יודע שבהתחלה כשהתקבלה ההחלטה להעלות רק 1,200 ונכנסנו ודרשנו שזה יעלה ל-2,000 יש עכשיו הפרש של 800 מיטות במרכזי הקליטה.
דסטה גדי יברקן: האם יש אפשרות שתשימו את מרכזי הקליטה לעוד 800 האנשים הללו באזור המרכז, אם יש לכם מרכזי קליטה?
דסטה גדי יברקן: למשל אני זוכר שהיה בקרית גת, באשקלון, במבשרת כבר נסגר.
דסטה גדי יברקן: האם יש לכם מקומות כאלה שאתם יכולים לשים אותם במרכז הארץ במרכזי קליטה?
פנינה אגניהו: כרגע יש לנו שיח מול משרד העלייה והקליטה על פתיחה של שלושה מרכזים נוספים.
דסטה גדי יברקן: איפה הם אמורים להיות?
פנינה אגניהו: אנחנו לא יודעים, זה בטיפול מול הרשויות המקומיות.
שלומית אבינח: חביב קצב, יש לך אותו?
דוד ביטן: תיכף נשמע אותו.
פנינה אגניהו: זה בשיח מול הרשויות המקומיות.
פנינה אגניהו: אבל מרכזי הקליטה שלנו שכרגע קיימים הם בעיקר בצפון ובדרום, זה המיקום הגיאוגרפי שלהם.
דסטה גדי יברקן: איך אתם ערוכים, מעבר למצבת כוח האדם של הסוכנות?
דסטה גדי יברקן: לא הייתה עלייה כזאת מסיבית בשלוש השנים האחרונות, מבחינת משרד החינוך אני מבין שהוא יעלה לתת – אם הם פה, אני לא יודע, מבחינת הלימודים, מבחינת התעסוקה בזמן ש – קורסי העשרה, משהו אמור להיות, איך הדבר הזה הולך לקרות?
פנינה אגניהו: אז קודם כל תגברנו את אנשי הצוות שלנו בשטח, גם באתיופיה וגם במרכזי הקליטה כדי לקלוט אותם נכון, גם מבחינת כיתות.
שלומית אבינח: בוא נשאל את האנשים, הם כאן, גם משרד החינוך וגם משרד הקליטה.
דסטה גדי יברקן: מצוין.
דוד ביטן: כן, אנחנו נגיע אליהם.
דוד ביטן: מבחינת הסוכנות הבנו.
דוד ביטן: תעברי למשרד החינוך.
דוד ביטן: משרד החינוך, רציתי לדעת איך אתם מתארגנים בנושא של האולפנים.
דוד ביטן: שתיים, אם יש ילדים, אני לא יודע אם יש ילדים, איך אתם מתארגנים לקלוט אותם במערכת החינוך.
טירה גלינויר: אז ככה, אנחנו בקשר גם עם הסוכנות וגם עם משרד העלייה והקליטה, הם ימוקמו בשלושה אזורים, כבר היום עולה למרכב"ה קול קורא בנוסף לכל המגשרים שנמצאים בבתי הספר ומגשרות בגני הילדים.
טירה גלינויר: היום ייצא לרשויות קול קורא נוסף למגשרים, גם בשפה האמהרית.
טירה גלינויר: אנחנו ערוכים מבחינת מוסדות החינוך שיקלטו אותם, אבל צריך לזכור שהם באים והם יהיו שבועיים בבידוד ורק אחר כך הם יוכלו להגיע למוסדות החינוך.
טירה גלינויר: בתי הספר שעתידים לקלוט אותם, אנחנו איתם בקשר, אנחנו רק מחכים למספרים מדויקים של תלמידים שנכון לאתמול עוד לא היו בידינו, אבל מאחר שאנחנו יודעים באיזה מרכזי קליטה הם ייקלטו אז כן אנחנו ערוכים ומוכנים גם עם מיפוי של בתי הספר שעתידים לקלוט.
דוד ביטן: מה קורה עם האולפנים?
טירה גלינויר: האולפנים של המבוגרים הם אצל אלקין, הם לא אצלנו.
דוד ביטן: אז אתם לא מטפלים בזה כבר?
דסטה גדי יברקן: אולפן זה השכלה גבוהה, אני מבין.
טירה גלינויר: נכון, לכן זה לא יושב כבר אצלנו.
דוד ביטן: לא הזמנו מהמשרד של אלקין, נכון?
דוד ביטן: אז בישיבה הבאה נזמין.
דסטה גדי יברקן: רק שאלה למשרד החינוך.
דסטה גדי יברקן: מה שנקרא בעבר כמובן נעשו הרבה דברים טובים, גם טעויות תוך כדי תנועה, כדי שהטעויות לא יחזרו על עצמן, שאחד הדברים המאפיינים את מדינת ישראל שהיא אף פעם לא לומדת מקליטה של קליטה שעברה ומחילים את הטעויות על הקליטה הבאה, אז במקרה הזה אני מקווה מאוד שיש הכנה, קודם כל החבר'ה שמגיעים, חלקם למדו עברית, הם מכירים את החברה הישראלית, הם לא מגיעים משום מקום וישר נוחתים לחברה במדינת ישראל כמו שההורים שלנו עלו.
דסטה גדי יברקן: חשוב מאוד להבין לא רק את השפה, להתחיל ללמד, אלא גם ללמד את הקולטים שחיים בקרבנו, גם מבני הקהילה ואנשים, אני חושב שזה יכול לעזור לכם הרבה יותר טוב לקחת אנשים שמבינים גם את התרבות, זה דו צדדי, שהמגשרים, לא רק מבני הקהילה, או המורים לעברית, שיעברו גם הכשרה לקראת העלייה.
דסטה גדי יברקן: אני חושב שזה יכול לתת לכם רק כלים טובים להתארגן.
דסטה גדי יברקן: והקול קורא שאתם מוציאים, כמה מגשרים חדשים אתם רוצים לגייס?
טירה גלינויר: הרשויות אמורות להגיש לפי צורך ומפתח ובמסגרת התקציב שעומד לרשותנו אז אנחנו מקווים לממש את כל המכסה.
טירה גלינויר: אני רק רוצה להגיד שמלבד הקול קורא לרשויות, ובלי קשר לקול קורא, המשרד מעסיק עוד 33 מגשרים בעבור בני הקהילה בבתי הספר שהם עובדי משרד ועוד 20 מגשרות חינוכיות שנמצאות בגני הילדים שהן עובדות רשות וגם אותן המשרד מממן.
דסטה גדי יברקן: אני מבין.
דסטה גדי יברקן: זה בדיוק מה שאני מכוון אליו, אם את כבר מפרטת, אני לא רוצה שנגיע למצב של מגשרים שנמצאים כרגע במערכת החינוך, שהם לצרכים אחרים ולדברים אחרים, שייקחו אותם ישירות לעולים החדשים, שזה בכלל אזרחים אחרים לגמרי.
דסטה גדי יברקן: זה שיש שם מגשרים ומגשרות מבני הקהילה זה לא הופך אותם לקולטי עלייה או למדריכי אולפן.
דסטה גדי יברקן: לא כל אתיופי הוא קולט, צריך לעשות את ההבחנה, כדי שלא נעשה טעויות.
דסטה גדי יברקן: צריך לקלוט מגשרים ספציפית לעלייה שמבינים הכול לעזור לקליטה של העולים החדשים שיגיעו.
טירה גלינויר: הגדרת התפקיד של מגשר היא לא הוראת השפה העברית ובטח לא כשפה שנייה, למגשר יש הגדרת תפקיד מסודרת, בנוסף לכך הם משתתפים בהכשרות והשתלמויות שהאגף עושה.
טירה גלינויר: גם לטובת הקליטה הזאת אנחנו - - - (נתק בזום) תהיה קליטה מיטבית ככל הניתן.
דסטה גדי יברקן: בסדר.
דסטה גדי יברקן: הכוונה שלי שיש תקציב שמוקצה לכם לקליטה, תקלטו עובדים חדשים ולא להשתמש בכסף לטובת עובדים שקיימים לנושאים אחרים.
דסטה גדי יברקן: במילים אחרות, לקלוט מגשרים חדשים ולא לעשות הסבה למגשרים קיימים לעולים החדשים.
דסטה גדי יברקן: תודה.
דוד ביטן: בוא נגיד ככה, אתה יכול לבקש, אבל אתה יודע.
דסטה גדי יברקן: כן, מכירים את הטריקים, לכן אני מראש - - -
דוד ביטן: בסדר, תעלי, בבקשה, את חביב קצב כאחרון.
דוד ביטן: חביב, הגענו אליך, אתה אחרון בתור.
דוד ביטן: מה יש לך למסור לנו?
דוד ביטן: יש איזה משהו שאתה רוצה לחדד ממה שאמרו כולם?
חביב קצב: אני יכול להגיד לך שאנחנו עובדים יד ביד ביחד עם הסוכנות היהודית, הם עובדים איתנו גם הפוך יד ביד בנושא הזה.
חביב קצב: אנחנו מתואמים מאוד גם עם יואל מרשות האוכלוסין וההגירה, אנחנו עובדים כולנו ביחד.
חביב קצב: השרה נמצאת כרגע ביחד עם כל הנציגים והמטרה מאוד ברורה, שנקלוט את כל האמורים להגיע על פי החלטת הממשלה עד סוף ינואר 2021, נעשה את הכול על מנת שכל אחד יגיע למקום מאורגן ומסודר.
דוד ביטן: לגבי ה-800 המקומות הנוספים, אתה יכול לומר לנו - - -
חביב קצב: לגבי ה-800 המקומות הנוספים, אדוני היושב ראש, כרגע נמצאים בבדיקה ובמשא ומתן עם כמה מקומות לנושא הזה.
חביב קצב: אני מקווה שבוועדה הבאה שלך, ועדת המעקב הבאה שלך, נוכל להודיע לכם על תוצאות.
דסטה גדי יברקן: חביב, המנכ"ל, שאלתי קודם את פנינה אגניהו, היא נציגת הסוכנות, לגבי ה-800 הנוספים שיהיו, האם מרכזי הקליטה יכולים להיות במרכז הארץ?
דסטה גדי יברקן: חשוב מאוד שזה יהיה במרכז הארץ ולא רק בצפון ובדרום.
דסטה גדי יברקן: זה מאוד חשוב לתחילת הקליטה והשילוב שלהם בחברה.
חביב קצב: חבר הכנסת גדי, אני מסכים איתך, אנחנו עושים את כל המאמצים, בסוף אנחנו ממוקדי מטרה שיהיו לנו מקומות שיקלטו את האנשים.
חביב קצב: אנחנו ניתן עדיפות מוחלטת למקומות זמינים, למקומות שיקלטו.
חביב קצב: בסך הכול אנחנו יודעים שהחלטת הממשלה הייתה לפני כחודש ואנחנו כרגע בריצה תוך כדי תנועה לביצוע.
דסטה גדי יברקן: בסדר גמור.
דוד ביטן: אני חושב שנחה דעתנו שהדברים מטופלים ותמשיכו בביצוע.
דוד ביטן: יואל רצה להגיד משהו?
דוד ביטן: יואל, נשאלת שאלה והתנתקת, האם יכולים לפנות באמהרית במייל, בפניות ובבקשות?
יואל ליפובצקי: כן, אין בעיה שיכתבו למייל פניות באמהרית, בכל מקרה מי שיענה להם זה יהיה הצוות שלנו שהם דוברי השפה, כך שאם יש מישהו שיותר נוח לו לפנות אלינו באמהרית אין שום בעיה.
דוד ביטן: אז תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.
דוד ביטן: שלום לכולם.
דוד ביטן: מדובר בדיון ראשון ומרגש בעקבות חתימת הסכמי אברהם בין מדינת ישראל לבין איחוד האמירויות הערביות.
דוד ביטן: לקראת הדיון ניסינו לאסוף פרטים ומידע על חברי הקהילה ומאפייניה.
דוד ביטן: המשימה הייתה מורכבת, שכן אין כמעט מידע על קהילה זו, מסיבות מובנות.
דוד ביטן: הקהילה היהודית באיחוד האמירויות מונה למעלה מ-1,000 איש, קהילה זו קיימת מספר שנים ופועלת בעיקר באבו דאבי, 25%, ובדובאי 75%.
דוד ביטן: חברי הקהילה היהודית עוסקים בהוראה, מכונאות, הנדסת תוכנה, רפואה ויזמות.
דוד ביטן: חברי הקהילה הגיעו לנסיכויות ממדינות אירופה, גרמניה, בלגיה, צרפת, שוויץ ואנגליה, צפון אמריקה, דרום אפריקה, אוסטרליה ומדינות ערב.
דוד ביטן: מדובר בקהילה היהודית היחידה במזרח התיכון שגדלה והתפתחה במדינה מוסלמית, השלטון המקומי אפשר לקהילה להתפתח ולהתקיים.
דוד ביטן: עד לחתימת הסכמי השלום הקהילה היהודית פעלה בסתר ובדיסקרטיות.
דוד ביטן: אתמול פורסם ב-YNET כי כבר בשנת הלימודים הבאה, התשפ"ב, מספר ילדי הקהילה היהודית צפוי לעמוד על כ-200.
דוד ביטן: מדינת ישראל התגייסה למשימה ותסייע להקמת בית ספר יהודי ראשון בדובאי בסיוע גורמים פילנתרופיים משמעותיים וחסויים.
דוד ביטן: אני מקווה שחתימת הסכמי השלום תוביל את היהודים לרצות להשתייך לקהילה ולפעול בה לחיזוק הזהות היהודית.
דוד ביטן: בדיון זה נרצה להכיר ולשמוע על חיי היהודים באיחוד האמירויות, על ציפיותיהם מהקשר עם הוועדה וגם איך ליצור מחויבות ושיתופי פעולה בתחומים השונים.
עומר ינקלביץ': זה באמת אירוע מאוד מאוד מרגש להיות פה בוועדה בנושא הכול כך חשוב הזה.
עומר ינקלביץ': אני חייבת לומר שכשנכנסתי לתפקיד אחד הדברים שחלמתי ואמרתי שאני רוצה מאוד להתעסק בהן, זה בקהילות הקטנות ובקהילות האלה ובאחת מהשיחות שלי עם יו"ר הוועדה, עם חבר הכנסת דוד ביטן, דיברנו על זה שאנחנו רוצים להשקיע ולהתעסק בקהילות הקטנות, דיברנו על זה שאנחנו רוצים להתעסק בקהילות ערב ואנחנו עושים את זה.
עומר ינקלביץ': אנחנו משקיעים לא מעט מאמצים כדי להתעסק עם הקהילות הללו, אבל כשנחתם הסכם השלום פתאום הגיעה בשורה שאפילו לא דמיינו ולא חלמנו עליה, התרגשנו.
עומר ינקלביץ': אני חייבת לומר שאחד מהדברים הראשונים שעשיתי זה באמת ליצור קשר ישיר עם הקהילה הזאת.
עומר ינקלביץ': הצלחנו בתקופה המאוד קצרה הזאת לייצר קשר משמעותי, עשינו אפילו קבלות שבת משותפות ואנחנו בקשר ואחד מהדברים שבאמת ניסינו לעשות זה למפות את הצרכים של הקהילה הזאת.
עומר ינקלביץ': חשוב לומר, לפני שאני מדברת ספציפית על הקהילה הזאת, הקהילות הקטנות, וזה גם חבר הכנסת ביטן כל הזמן אומר, הקהילות הללו זה חלק מהפסיפס שלנו, של העם היהודי.
עומר ינקלביץ': הקהילות הקטנות, תמיד אנחנו מדברים על אירופה, תמיד אנחנו מדברים על ארצות הברית, יש פה קהילות מאוד משמעותיות עבור הפסיפס שלנו של העם היהודי.
עומר ינקלביץ': חייבים לומר שאנחנו מתחילים עכשיו לעבוד גם עם הקהילות בטורקיה, בקזחסטן, בצפון אפריקה, אלה קהילות ערב, אלה קהילות משמעותיות.
עומר ינקלביץ': ספציפית עם הקהילה המיוחדת הזאת, מיפינו את הצרכים, רצינו להבין מה קורה שם וגילינו שנושא חינוך הוא נושא קריטי כמו שיו"ר הוועדה אמר.
עומר ינקלביץ': נושא קריטי, אין שם בית ספר, יש שם בסביבות 200 ילדים, קהילה של 1,000 אנשים ואין בית ספר.
עומר ינקלביץ': אז נרתמנו למשימה הזאת, שהיא לא פשוטה, עם גוף שלנו שנקרא יונייטד ובשיתוף פעולה עם EFI מתחילים לבנות את הפלטפורמה ואת התשתית לבית הספר באמירויות.
עומר ינקלביץ': אנחנו יודעים בסוף שכל הבסיס זה חינוך.
עומר ינקלביץ': מעבר לזה אני חייבת לומר שהם עומדים לחנוך בית כנסת חדש ואולי יתמזל מזלנו ונצליח, יושב ראש הוועדה, גם להגיע לחנוך אותו.
עומר ינקלביץ': אני רוצה להודות ליושב ראש הוועדה על הדיון המשמעותי הזה, אני רוצה להודות למנהיגי הקהילה היהודית באיחוד האמירויות ובראשם נשיא ה-JCE, רוס קריאל, והרב סרנה, למנהיגי קהילת חב"ד, הרב לוי דוכמן ומר סולי וולף, ואני באמת בטוחה שהקשר שהתחלנו לבנות הוא רק התחלה ויש לנו הרבה מאוד לעשות ביחד ובעזרת ה' שנעשה ונצליח בשיתוף פעולה ובמטרה לאחד את העם היהודי.
עומר ינקלביץ': תודה רבה.
דוד ביטן: תודה, גברתי השרה.
דוד ביטן: אני מעביר את השרביט ליושב ראש הסוכנות, מר יצחק בוז'י הרצוג.
יצחק הרצוג: שלום שלום.
יצחק הרצוג: שלום לחברות וחברי הוועדה, לגברתי וחברתי השרה לענייני תפוצות, לך, יושב ראש הוועדה, תודה על הדיון הזה.
יצחק הרצוג: אני מברך את אחיי ואחיותיי מעבר לים בקהילה באמירויות, קהילה של כ-3,000 יהודים, גם את אחינו ואחיותינו מהקהילה בבחריין.
יצחק הרצוג: אני מעביר את השרביט למנכ"לית הסוכנות היהודית אמירה אהרונוביץ', שגם תבשר על הפעילות שאנחנו מתכננים בקהילה, היא תדבר באנגלית לטובת אורחינו ואנחנו באמת לוקחים את הנושא הזה ברצינות, היא גם תציג את השליח החדש שלנו שיוצא לשם.
יצחק הרצוג: אני מאחל שנתראה כולנו בקרוב, כי זה לראשונה מזה 80 שנה שאנחנו מתחילים לפעול בקהילה יהודית בארץ מוסלמית.
אמירה אהרונוביץ': (תרגום חופשי מהשפה האנגלית): תודה ליושב ראש הרצוג ושלום לכולם.
אמירה אהרונוביץ': זה באמת רגע היסטורי וכמו שהשרה ינקלביץ' ציינה אנחנו רואים בזה הזדמנות מאוד מרגשת ומאוד חשובה לסוכנות.
אמירה אהרונוביץ': כשאנחנו מסתכלים על המפרץ ועל האמירויות באופן ספציפי אנחנו רואים טרנדים מאוד חשובים שמשפיעים על העבודה שאנחנו מקווים לעשות שם בשנים הקרובות.
אמירה אהרונוביץ': אנחנו מצפים להגדלה של הקהילה היהודית גם מיהדות ישראלית וגם מיהודים אחרים משאר העולם שיגיעו לחפש הזדמנויות עסקיות חדשות.
אמירה אהרונוביץ': זה אחד התסריטים שלנו.
אמירה אהרונוביץ': בנוסף אנחנו גם מבינים שתיירות יהודית וישראלית הולכת לגדול.
אמירה אהרונוביץ': אנחנו מצפים ל-28 נסיעות שבועיות מישראל, זה אומר שעד 10,000 תיירים יכולים להגיע לאמירויות בחודש.
אמירה אהרונוביץ': אנחנו גם חושבים שהאמירויות והמפרץ זה אזור שיהיה מקום מפגש לא רק לישראלים, אלא גם ליהדות העולם וגם למוסלמים שרוצים לחפש הזדמנויות חדשות ואולי אפילו יזמות חדשה בין דתות.
אמירה אהרונוביץ': אנחנו חושבים שהיוזמה של 'בית אברהם' מאוד חשובה, אז כשאנחנו חושבים על הסוכנות היהודית ברגע היסטורי זה אנחנו מאוד גאים ואנחנו רואים שיש לנו תפקיד בלעצב את הקהילה היהודית של המפרץ ולעבוד עם ההנהגה היהודית של האזור, כמו הרבנים של הקהילה היהודית באמירויות, וגם לעבוד עם השותפים בעולמיים שלנו, הפדרציות של ארה"ב או ארגונים ציוניים, או אפילו כאן, שרת התפוצות.
אמירה אהרונוביץ': הסוכנות עובדת עם מאות קהילות במעל 65 מדינות והיא אינסטרומנטלית בלעצב את הסגנון של הקהילות היהודיות.
אמירה אהרונוביץ': אנחנו מציעים תערובת של עזרה פורמלית ולא פורמלית בקשר עם ישראל.
אמירה אהרונוביץ': כדי להגיע לזה אנחנו שולחים שליח מקצועי שייצג את הסוכנות היהודית שיעבוד שם עם הקהילה היהודית.
אמירה אהרונוביץ': ג'סטין קורדא, שגם נמצא כאן, הוא הולך להיות השליח הבכיר שלנו באמירויות, הוא יתחיל ב-6 בדצמבר, בשבוע הבא.
אמירה אהרונוביץ': יש לו ניסיון רחב מאוד בקהילות יהודיות בחו"ל ובבניית קשרים עם ישראל ובנוסף הוא מכיר באופן אישי את האזור וכבר היה שם כדי לפגוש את ההנהגה המקומית.
אמירה אהרונוביץ': אנחנו צופים שבשלושת החודשים הקרובים אנחנו נתמקד בלהכיר את הפנורמה המקומית ולהכיר את הגופים המקומיים ולבנות סדר של הארגונים הקהילתיים ולהבין מה סדר העדיפויות.
אמירה אהרונוביץ': אנחנו מסתכלים על חמישה נושאים עיקריים, אם זה להבין מה הקהל שלנו ולמצב מה הם הנושאים שאנשים רוצים וגם מסגרת כדי ליצור קשר עם קהילות יהודיות אחרות ולחגוג חגים ביחד ולדבר על מבנים קהילתיים ולבנות מערך של מתנדבים.
אמירה אהרונוביץ': גם צריך להבין שאנחנו מצפים לכך שמספר הביקורים של משלחות שיגיעו לאמירויות יגדל, לא רק ישראליות, ואנחנו רוצים לעבוד עם הקהילה שם כדי להתכונן להגעת משלחות כאלה לאזור.
אמירה אהרונוביץ': אנחנו גם יודעים שבאמירויות ובאזור זאת הזדמנות בשביל הרבה מאוד כנסים בינלאומיים, עשרות אלפי אנשים, שבחלק מהם משתתפים יהודים, ואנחנו רואים בזה הזדמנות נהדרת כדי להשתלב בחיים היהודיים המקומיים.
אמירה אהרונוביץ': ויותר לטווח ארוך, אנחנו מסתכלים על הזהות המזרחית היהודית.
אמירה אהרונוביץ': הרבה אמריקאים והרבה ישראלים מגיעים כשיש להם רקע מזרחי ואנחנו חושבים שהאזור הזה יכול להיות מקום מצוין להכיר יותר טוב את המסורת ממנה הם באים.
אמירה אהרונוביץ': אז עם כל הענווה אני אומרת שאנחנו מאוד מאוד מתרגשים כלפי שלושת החודשים האלה ומיפוי הצרכים והקשרים העתידיים ואנחנו מוכנים כבר להעביר פעילויות ושירותים כדי שנוכל כבר עכשיו לשתף פעולה עם ההנהגה המקומית.
אמירה אהרונוביץ': אנחנו מצפים לעשות כך ואנחנו חושבים שג'סטין יעשה שם עבודה נהדרת.
דוד ביטן: קודם כל בהצלחה בכל מה שאתם הולכים לעשות.
דוד ביטן: אני רוצה לעבור ליושב ראש ההסתדרות הציונית העולמית, מר יעקב חגואל.
יעקב חגואל: שלום, אדוני היושב ראש.
יעקב חגואל: אני רוצה לברך על הפעילות של כל הארגונים ועל ההיערכות המהירה שנערכים, גם אנחנו בהסתדרות הציונית עובדים על הקשר עם הקהילה, אם זה עם מורים שליחים ואם זה עם שליחים קהילתיים אחרים.
יעקב חגואל: אנחנו רואים בקשר דבר מאוד חשוב ואנחנו רוצים להמשיך ולהתחבר עם עוד קהילות שאין לנו היום איתם קשר, בטח לא קשר רשמי, ואנחנו שמחים שכך יהיה וכמובן אנחנו עושים את הדברים גם בתיאום עם הסוכנות היהודית ועם שאר המוסדות הלאומיים.
דוד ביטן: לפני שאני עובר לחברי הכנסת הרב הראשי של נציגי הקהילה היהודית באיחוד האמירויות, הרב יהודה סרנה.
יהודה סרנה: גבירותיי ורבותיי, אני מודה לכם על ההזדמנות לשוחח איתכם.
יהודה סרנה: ברשותכם אני אמשיך את דבריי באנגלית.
יהודה סרנה: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית): אני בא אליכם קודם כמישהו ששירת כבר החל משנת 2010 כרב יהודי ועכשיו הרב אלי עבאדי הולך לחבור אליי כולל הרב נחמן, שהוא שליח חב"ד.
יהודה סרנה: אני מדבר איתכם גם כרב שכבר הוזמן להיות חלק מיזמות בינלאומית בעבר ועכשיו באמצעות 'בית אברהם' באבו דאבי אנחנו בונים בית כנסת, מקווה ובית מדרש שיוכלו לשרת הרבה מאוד מתפללים יהודים וקהלים שונים.
יהודה סרנה: אני עובד עם משרד התרבות על מחקרים על איך לבנות חוסן נפשי נגד תהליכי רדיקליזציה אצל הצעירים, יחד עם עוד מנהיגים דתיים ומומחים במדיניות ציבורית ועוד.
יהודה סרנה: אנחנו מדברים על סובלנות, אני עובד גם עם המשרד על הרבה טקסים בזמן המגפה.
יהודה סרנה: גם יזמנו את המפגש האקדמי הראשון בנושא סובלנות דתית, ביחד עם NYU כאן באבו דאבי, מפגש רשמי ראשון בין צעירים ישראליים ואמירתים.
יהודה סרנה: במשרד החוץ אני מתחיל ליזום קשרים על נושא הסובלנות בין מדינות ובין קהילות.
יהודה סרנה: אני לא מקבל משכורת, לא מהאמירויות ולא מהקהילה, אני מקווה שאתם שומעים אותי כבן אדם שמדבר בעצמו.