GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלי פלוסקוב: מי אחראי?
טלי פלוסקוב: למי אני צריכה לפנות?
ליאור ברק: קופות החולים אחראיות והמוקדים שלהן יודעים לטפל בנושא הזה.
ליאור ברק: חלק מהדברים הן עושות בעצמן, באמצעות התקשרויות עם אמבולנסים, חלקן בשיתוף עם הרשויות, עם ארגונים שונים שמסייעים להן בדבר הזה.
ליאור ברק: אנחנו הקצנו לא מעט כסף לטובת ההיערכות הזאת.
ליאור ברק: צריך לדעת שזה דברים שלא קורים ביום אחד, אי אפשר לשלוח אלפי אמבולנסים באותו יום.
ליאור ברק: זה דברים שייקחו חודש, חודשיים, זה לא ייגמר ביום אחד וגם לא בשבוע אחד אבל כל מבוטח כזה שנמצא בביתו ומרותק ולא יכול לצאת, יוצר קשר עם מוקד קופת החולים, וקופת החולים מתאמת בעזרתה או בעזרת ארגון מתנדבים כזה או אחר את הגעתו למתחם החיסון.
ליאור ברק: צריך לזכור שיש גם קבוצה של כ-7,000 עד 10,000 מרותקים, שאנחנו מגדירים מרותקי-מיטה, שאי אפשר גם להסיע אותם לתוך תחנות החיסון, אי אפשר להוציא אותם מהבתים, והם יחוסנו ברגע שתופעל האפשרות הלוגיסטית להגיע לבתי המחוסנים.
טלי פלוסקוב: ליאור, הכל טוב ויפה אבל אני דורשת שתשנו את הגישה.
טלי פלוסקוב: אתה אומר שהם יתקשרו, שהם יפנו.
טלי פלוסקוב: לא! אנחנו צריכים לעבוד אחרת בתקופה הזאת.
טלי פלוסקוב: קופות החולים צריכות לפנות.
טלי פלוסקוב: אתם צריכים לפנות לקופות החולים והן יודעות להתקשר, אני יודעת.
טלי פלוסקוב: הן מתקשרות לזכאים לעשות חיסון ומשכנעות אבל תנו את הדגש לניצולי השואה, תעבדו בשיתוף פעולה עם רשויות מקומיות, תעבדו עם עובדים סוציאליים שמטפלים בניצולי שואה.
טלי פלוסקוב: שזה ייצא מכם, תזמו את זה.
טלי פלוסקוב: אל תחכו שהם יפנו, הם אנשים חולים.
טלי פלוסקוב: אם יש להם קרובי משפחה – מצוין אבל יש כאלה שאין להם, אז מי יעשה את זה במקומם?
טלי פלוסקוב: אנחנו צריכים לבוא אליהם ולא לחכות שהם יבואו אלינו.
טלי פלוסקוב: 900 ניצולי שואה נקברו, 900.
טלי פלוסקוב: זה מספר שקשה לקלוט ואנחנו יכולים להציל אותם.
ליאור ברק: אני מסכים לחלוטין ואני רק אחדד את מה שאמרתי – בוודאי שקופות החולים פונות לניצולים.
ליאור ברק: אני אומר שמי שלא פנו אליו עדין, בוודאי שיכול לפנות ומוקד הקופה יעזור לו אבל הקופות פונות לניצולים בהתאם לאפשרויות ההסעה.
ליאור ברק: אני מזכיר, כמו שאמרתי, אי אפשר לסיים את הכל ביום אחד.
ליאור ברק: הן פונות ויפנו יחד עם הרשויות, יחד עם הארגונים השונים, זה המצא בראש סדר העדיפויות שלנו, הקצינו לנושא הזה קרוב ל-30 מיליון שקלים, שזה באמת סכום מאוד-מאוד מכובד כדי לעשות את הפעילות המבורכת, החשובה וההכרחית הזאת לטובת אותם ניצולי שואה ובכלל, לכל מרותקי הבית.
ליאור ברק: זה יקרה בחודש ובחודשיים הקרובים, זה לא יכול לקרות ביום אחד אבל הפעילות הזאת יצאה לדרך השבוע והיא תתחיל לתפוס תאוצה בימים הקרובים.
טלי פלוסקוב: אוקי, אז אתה אומר שהשבוע זה יצא לדרך?
ליאור ברק: כן, השבוע הפעילות יצאה לדרך.
ליאור ברק: יש כבר קופות שהתקשרו עם חברות האמבולנסים פנו אליהן.
ליאור ברק: אנחנו גם ריכזנו שמות של מרותקי בית שטרם טופלו, חלקם הועברו לארגונים שונים, חלקם לרשויות, חלקם באמצעות הקופות אבל יש בירור ובדיקה לגבי כל אחד ואחד מהם בהתאם לקצב התקדמות שאפשר מבחינה לוגיסטית.
ליאור ברק: אני אומר שוב שאי אפשר את כולם באותו יום או באותו שבוע.
טלי פלוסקוב: רק שאלה אחת:
טלי פלוסקוב: האם יש מישהו במשרד הבריאות שאחראי על זה?
טלי פלוסקוב: האם אני, כחברת כנסת, יכולה לפנות לאדם אחד והוא ידע לתת לי תשובות מתי וכמה?
ליאור ברק: בוודאי.
ליאור ברק: מר אלי גלעד, הוא מנהל מרכז השליטה של משרד הבריאות ומרכז את כל הנתונים מכל קופות החולים לגבי כל מרותקי הבית שטרם חוסנו, לגבי איזה מהם שנזקקים להסעות, איזה מהם שמסוגלים להגיע עצמאית, אלה מהם שיצטרכו בסופו של דבר להגיע אליהם לתוך הבתים.
ליאור ברק: הנושא מרוכז ומטופל בתשומת הלב המרבית שנדרשת לנושא הזה.
טלי פלוסקוב: תודה בכל אופן, אני רואה שאתם מנסים ואנחנו רק צריכים מעט למהר.
טלי פלוסקוב: מדובר באנשים מאוד מבוגרים ואנחנו צריכים למהר.
טלי פלוסקוב: לי קשה עם המספר 900, אני מאמינה שגם לך.
ליאור ברק: ברור.
טלי פלוסקוב: תודה רבה לך ליאור.
טלי פלוסקוב: שלמה גור אתנו.
טלי פלוסקוב: שלמה שלום, צוהרים טובים.
טלי פלוסקוב: לפני שתדבר אגיד כמה מילים: אני רוצה להודות לך ולוועידת התביעות על העבודה הנפלאה שעשיתם במשא ומתן עם גרמניה, והבאתם הסכם שמעניק לכל ניצול שואה שמקבל מענק שנתי או שקיבל בעבר את הפיצויים מגרמניה, ככה אנחנו קוראים לזה, עוד 1,200 יורו בשנה, במהלך השנתיים הקרובות – 2021-2022.
טלי פלוסקוב: זה בעיני הישג מאוד גדול גם שלכם וגם שלנו כמדינה, ולכל ניצול שואה זה בעיני בשורה מאוד-מאוד חשובה ורצינית.
טלי פלוסקוב: רק לפני שאתה אומר כמה מילים, בטח יש לך מה להגיד, אני עד היום מקבלת פניות מניצולי שואה שעדין לא קיבלו טפסים.
טלי פלוסקוב: מקשיבים לנו, בקבוצה בזום יש הרבה ניצולי שואה, תעדכן אותנו איפה אנחנו נמצאים, מתי יהיו תשלומים כי מאוד חשוב לאנשים לדעת.
טלי פלוסקוב: שוב תודה על מה שעשיתם, ולמארק שניידר בבקשה, בשמי ואמרנו לו גם בזום אבל חשוב להעביר גם לו כי אני יודעת שהוא לקח חלק מאוד משמעותי במשא ומתן עם גרמניה.
שלמה גור: בהחלט.
שלמה גור: תודה רבה יושבת-הראש גם על מה שאמרת, ואני אשמח להשלים את הפרטים: קודם כל, אני חוזר על ההזמנה שלנו, שתבואי ותראי כיצד המפעל הזה עובד, ותיווכחי בעצמך ביעילות שהדבר עובד.
שלמה גור: המספרים הם כאלה: אנחנו שלחנו כ-85,000-86,000 מכתבים אישיים לאותם אנשים.
שלמה גור: מי הם אותם אנשים?
שלמה גור: כפי שאמרת, הם מקבלים מענק שנתי מהמדינה וקיבלו מאתנו את המענק החד-פעמי בזמנו, שהיה 2,556 יורו.
שלמה גור: במשא ומתן האחרון, אני שמח לומר שהצלחנו להשיג תשלום נוסף עבורם.
שלמה גור: עשינו את זה בהקשר לקורונה אבל הצלחנו להשיג תשלום של 2,400 יורו בשתי פעימות - האחת לשנת 2021 והשנייה לשנת 2022.
שלמה גור: אני אתמקד במענק של 2021 – כבר שילמנו ל-8,000 או 9,000 אנשים בארץ, אני מתייחס רק לארץ, כמובן שאנחנו פועלים בכל העולם.
טלי פלוסקוב: כמה שילמתם כבר?
שלמה גור: אנחנו שילמנו לכ-8,000 או 9,000 איש.
שלמה גור: חשוב לי לומר שמבין כל המכתבים ששלחנו ל-85,000 כבר חזרו אלינו טפסים מאותם אנשים שקיבלו, בסביבות 46,000.
שלמה גור: זאת אומרת, למעלה ממחצית האנשים כבר החזירו את הטפסים ולאט לאט, כל יום מגיעים מאות עד אלפי טפסים כך שהתהליך הזה נמשך ובקצב מלא.
שלמה גור: הושלם הטיפול בלמעלה מ-25,000 איש, ואנחנו מעריכים שביום שני הקרוב, ב-3 בפברואר יתבצע תשלום נוסף, שבארץ אנחנו צופים שיקבלו אותו בסביבות 25,000 איש, שכל אחד יקבל 1,200 יורו.
קריאה: מה הסך הכולל?
טלי פלוסקוב: 85,000 איש צריכים לקבל.
טלי פלוסקוב: נשלחו כבר טפסים.
שלמה גור: מי שלא קיבל טופס וקיבל מאיתנו חד-פעמי ומקבל מהממשלה תשלום שנתי – שיפנה אלינו.
שלמה גור: שיכתוב לנו - -
טלי פלוסקוב: תתגברו את קו הטלפון, אנשים אומרים שאתם לא עונים.
שלמה גור: הכפלנו כבר את כושר המענה של המרכזייה שלנו, ומגיעות אלינו כל יום כ-1,500 שיחות, ואנחנו מטפלים בכ-1,100 או 1,150 שיחות.
שלמה גור: אז כן, יש זמנים, יש שעות שהתור ארוך ולפעמים קשה להשיג אותנו אבל אנחנו עושים כל מאמץ וכמו שאמרתי, הכפלנו את כושר המרכזייה שלנו.
שלמה גור: מי שלא קיבל טופס ועונה על שני התנאים האלה, שיכתוב לנו, שישלח לנו מייל או שיטלפן אלינו או שיעשה כל דבר.
שלמה גור: מי שבאמת לא קיבל – אנחנו נשלחנו מידית.
שלמה גור: רוב האנשים, המאסה הגדולה, קיבלו וגם אני רואה שיש כאלה שלמרות התיאומים מול משרד האוצר ומשרד הפנים, חלק מהמעטפות, כ-1,000 מעטפות חזרו עם כתובת שגויה ועכשיו יש לי צוות שמטפל בזה ועובר ומשלים כדי להזין את הכתובת העדכנית.
שלמה גור: מי שהחליף בשנתיים האחרונות כתובת – כדאי שגם הוא ישלח לנו מייל או יכתוב לנו ואנחנו נשלח לו לכתובת החדשה שלו.
שלמה גור: אבל אנחנו עושים כל מאמץ לאתר את הכתובות החדשות.
שלמה גור: אני שמח מאוד לבשר שביום שני נראה כ-25,000 איש שיקבלו כבר את הכסף, ואם לא, אז לא צריך לדאוג כי אנחנו מבצעים תשלום כל חודש ולפעמים פעמיים בחודש, כאשר יש הצטברות גדולה.
שלמה גור: צריך לזכור כמובן שאנחנו מטפלים בניצולים בכל העולם, ועד היום בכל העולם שולמו כבר כ-20,000 איש.
שלמה גור: ההמשך יהיה לקראת סוף השנה הזאת או תחילת השנה הבאה – המענק השני ישולם, ואני לא רוצה לטפוח לעצמינו על השכם אבל זה היה מאמץ ארוך מאוד להשיג את זה, שמי שהגרמנים הכירו בתשלום חד-פעמי, הם הסכימו לתת תשלום נוסף ובעצם להכפיל את המענק החד-פעמי שהיה 2,500 יורו ועכשיו זה יהיה עוד 2,400 יורו.
טלי פלוסקוב: זה הישג מאוד מאוד גדול, ולכן כמו ששמעת, אני בירכתי אתכם על זה.
טלי פלוסקוב: אני חושבת שבאמת עשיתם פה עבודה נפלאה, ודווקא לאנשים האלה שזקוקים לזה הרבה יותר מאחרים, וזה מאוד-מאוד חשוב.
שלמה גור: קודמתי דיברה ברוסית, אז אני רק רוצה לבשר גם ליוצאי ברית-המועצות לשעבר, שלפחות מחצית מהזכאים הם יוצאי ברית-המועצות לשעבר.
טלי פלוסקוב: כן, אלה הנתונים שאנחנו מכירים.
טלי פלוסקוב: תודה רבה לך עורך-דין שלמה גור.
טלי פלוסקוב: אנחנו התחייבנו למשרד התפוצות לומר כמה מילים – אם הם נמצאים אתנו אז בבקשה בקצרה.
מיכל וונש: גברתי יושבת-הראש, אני לא חשבתי שנעסוק בכך בדיון הזה אבל אני רואה שנמצאים פה מהמשרד לשוויון חברתי, לפני שיוגב ואת מסכמים - -
טלי פלוסקוב: כן, אבל אני לא יודעת אם נספיק כי בשעה 16:00 מתחילה המליאה.
מיכל וונש: אני רק חושבת שחשוב שנשאל את השאלה כיוון שאנחנו התוודענו לכך שיש כספי שילומים ממזרח גרמניה, שמדינת ישראל טרם דרשה אותם ומדובר בסכום עצום.
מיכל וונש: אני רוצה לצטט במדויק אז אומר אותו מכאן – 17 ביליון דולר לפחות.
מיכל וונש: אני יכולה להעביר אליך, הם יודעים במה מדובר כיוון שזה בסמכות המשרד שלהם וגם מה שנקרא restitution של הרכוש.
מיכל וונש: עכשיו, אם כבר העלית את הנושאים, אני לא חשבתי שבזה נקיים את הדיון היום אבל אם נמצאים פה נציגים של המשרד לשוויון חברתי, אולי כדאי לאפשר להם להגיב על כך.
טלי פלוסקוב: הרשות לזכויות ניצולי שואה נמצאים אתנו ואם יישאר לנו זמן אני אתן להם להתייחס.
טלי פלוסקוב: אגב, בשבוע הבא יש עוד דיון בוועדת הביקורת בנושא של יום השואה – אולי כדאי גם שם - -
מיכל וונש: עדיף שנשאיר את זה לשם.
טלי פלוסקוב: לא אושר עדין.
מיכל וונש: לא אושר, אז אם הם פה, כדאי שנקבל תשובות.
טלי פלוסקוב: אז בואו נחזור בבקשה – אני חושבת שיוגב חיכה כל הדיון והיה אתנו, אנחנו מעריכים את זה מאוד אז בבקשה בקצרה תן לנו טעימה של הדוח, אני מבינה שיש שם דברים מאוד-מאוד חשובים.
טלי פלוסקוב: אני מבקשת, משרד החוץ גם רוצה לדבר ובסוף אני רוצה לסכם אז אני מבקשת עוד קצת סבלנות, לא להתפזר כי אני חושבת שיש דברים מאוד חשובים בסיכום.
יוגב קרסנטי: תודה גברתי יו"ר הוועדה, חברי כנסת, יו"ר הצ"ע יעקב חגואל, אורחים נכבדים, אז באמת אני אודה לכם אם אפשר לתת לי לחלוק מסך אתכם, אני רוצה להראות לכם מספר שקפים לגבי המגמות בשנה אחרונה בתחום האנטישמיות - -
טלי פלוסקוב: קיבלת.
טלי פלוסקוב: רואים.
יוגב קרסנטי: יש לנו במשרד התפוצות את המרכז לניטור אנטישמיות ברשת, שבמרכז הזה אנחנו סורקים את הרשתות החברתיות ויכולים לדעת מהו השיח האנטישמי בעולם, איזה סוג אנטישמיות מופצת ומאילו אזורים בעולם היא מגיעה.
יוגב קרסנטי: בדרך כלל, אנחנו רואים קורלציה מאוד גבוהה בין אנטישמיות ברשת לבין אירועים ברחוב, לבין אירועים בקהילות, במרכזים, תקיפות אנטישמיות וכולי.
יוגב קרסנטי: שנת 2020 היא שנה יוצאת דופן במובן הזה כי בשנת 2020, בגלל הסגרים, הייתה נוכחות נמוכה ברחוב והייתה בולטות מאוד גדולה של תקריות אנטישמיות ברשת.
יוגב קרסנטי: אז אם אנחנו מדברים על המגמות העיקריות – ראינו התפרצות ברשתות החברתיות, ראינו קמפיין שאנחנו חושבים שהוא קמפיין אירנים כי חלקים מאוד גדולים ממנו הגיעו מאירן, שמשווה את מדינת ישראל, כמו שהשרה אמרה קודם לכן, לקורונה.
יוגב קרסנטי: קראו לו covid 48, הקורונה היא covid 19.
יוגב קרסנטי: ראינו עליה אדירה של עשרות ומאות אחוזים בצריכת תיאוריות קונספירציה, שהיהודים מרוויחים מהחיסון, שהיהודים מרוויחים מהמשבר הכלכלי וכולי.
יוגב קרסנטי: ראינו מתנגדי חיסונים, כמו שאתם יכולים לראות בתמונה כאן, שטוענים שהם היהודים היום, שהמגבלות שמוטלות בעקבות הקורונה הם כמו המגבלות של המשטר הנאצי ושהמתחסנים מובלים כצאן לטבח.
יוגב קרסנטי: אתם יכולים לראות את זה בתמונה הזאת.
יוגב קרסנטי: ראינו החייאה של תיאוריות אנטישמיות מימי הביניים.
יוגב קרסנטי: פה אתם רואים את שרת הבריאות של צרפת בתחילת המשבר – שרת הבריאות היהודייה אנייס בוזין מרעילה בארות.
יוגב קרסנטי: החייאה של מיתוס ימי ביניימי.
יוגב קרסנטי: וגם היום התפתחויות חיוביות ברשת מהבחינה הזאת שפייסבוק קבעה השנה איזה שהוא רף לתעשייה בזה שהיא הודיעה שהיא תאסור הכחשת שואה ברשת שלה, ובכך היא הובילה חלקים גדולים מהתעשייה לכיוון הזה וזאת בהחלט התפתחות חיובית.
יוגב קרסנטי: בעקבות כל הדברים האלה – אנחנו ראינו מעבר לרשתות לא מפוקחות ותכף אני אראה מה קרה שם, ותודה לאל השנה היו אפס הרוגים מתקריות אנטישמיות – נתון שלא ראינו אותו הרבה שנים אבל אנחנו צופים שבשנה הבאה, ככל שהמשברים יתמשכו ויחפשו מישהו להאשים במשברים האלה, אנחנו נחזור לאותן מגמות שראינו בשנים הקודמות.
יוגב קרסנטי: משרד התפוצות הוא היחיד שמנתב את כל אותן רשתות אלטרנטיביות, אותן רשתות שהן לא במיין-סטרים, לא כמו פייסבוק וטוויטר, ואלה רשתות של אותם פעילים שרצו להפיץ שנאה אנטישמית, אנטישמיות קלאסית בעיקר וגזענות – עברו אליהן.
יוגב קרסנטי: אתם יכולים לראות שפה יש לנו את כל הרשתות כמו - - - ועיקר השיח מגיע מארצות-הברית, שם ניתן להפיץ שיח אנטישמי בגלל הדיבר הראשון לחוקה – חופש הדיבור.
יוגב קרסנטי: אין הגבלה ברשתות האלה על שיח כזה, הן גם לא מגבילות בעצמן את הגולשים שלהן או בכלל לא מגבילות או לא מגבילות מספיק, ואפשר לראות שהגולשים בארצות-הברית ואירופה מדברים האחד עם השני.
יוגב קרסנטי: זאת אומרת, הם מפרים אחד את השני, אידאולוגיות עוברות מפה לשם.
יוגב קרסנטי: השרה הזכירה את זה קודם – אלה אנשים שרואים בשואה, בעבר הנאצי, משהו לשאוף אליו, משהו שהם היו רוצים לחזור אליו ורואים ביהודים אחראים לכל הבעיות שלהם.
יוגב קרסנטי: אם אנחנו מדברים על ממשל ביידן החדש, אז הם כבר פתחו שם רשימה - -
טלי פלוסקוב: יוגב, אני ממש מתנצלת אבל בשעה 16:00 מתחילה המליאה ואני חייבת לנעול את הישיבה.
יוגב קרסנטי: אוקי, אתן פה רק עוד נקודה אחת:
יוגב קרסנטי: אני אגיד שאנחנו ביחד עם הקונגרס היהודי-עולמי דיווחנו לאמזון על מעל 1,000 ספרים של אנטישמיות והכחשת שואה.
יוגב קרסנטי: הספרים האלה הוסרו מרשת אמזון.
יוגב קרסנטי: אני חושב שמגיע לאמזון כל הכבוד על המעשה הזה, וכל ספרות כזאת ואידיאולוגיה כזאת שמוסרת מהרשת, לא מאפשרת לאותם פעילים אנטישמים לצרוך אנטישמיות, להקצין, אז מהבחינות האלה יש כאן משהו מאוד-מאוד חשוב.
יוגב קרסנטי: אם אפשר הייתי רוצה להראות עוד נתון אחד - -
טלי פלוסקוב: יוגב, אני לא יכולה, אני מתנצלת.
טלי פלוסקוב: אני חושבת שאמרת דברים מאוד חשובים ויישר כוח על מה שאתם עושים.
טלי פלוסקוב: אנחנו מרגישים שאתם עושים את זה.
טלי פלוסקוב: יש לי חוב אחד לניצול שואה אחד וכמובן את הרשות לזכויות ניצולי השואה.
טלי פלוסקוב: ניצול שואה אחד שביקש לדבר הוא רומן ברמניק.
טלי פלוסקוב: בבקשה רומן, למיקרופון.
רומן ברמניק: (תרגום מרוסית) טלי, אני מנצל את ההזדמנות שנמצא פה נציג "יד ושם".
רומן ברמניק: אני רוצה להגיד, כנראה אף אחד לא יודע, שאנחנו בנינו סניף על חשבוננו, על חשבון ניצולי הגטו באזור ירוחם אבל את הסניף הזה אף אחד לא מבקר.
רומן ברמניק: יש לי בקשה ומשאלה, ש"יד ושם"' יקצו מקום לעץ אחד לזיכרון ניצולי גטו ומחנות השמדה.
רומן ברמניק: << דובר >> היו"ר טלי פלוסקוב: << דובר >> בסדר.
רומן ברמניק: אנחנו נעביר את המסר.
רומן ברמניק: << דובר >> רומן ברמניק: << דובר >> זה דבר אחד.
רומן ברמניק: דבר שני, מאוד חשוב, אני רוצה להודות מכל הלב לטלי פלוסקוב על העקשנות וההתמדה שלה בעמידה על הגנה על אינטרסים של ניצולי ונפגעי השואה אבל לא מזמן, אנחנו גילינו שיש לנו קבוצה בינינו, אנשים שמקבלים מענקים מהמדינה ומהם מנוכים המענקים מגרמניה - - << דובר >> היו"ר טלי פלוסקוב: << דובר >> כן.
רומן ברמניק: << דובר >> רומן ברמניק: << דובר >> - - אני לא יודע כמה זה אמין.
רומן ברמניק: באינטרנט כתוב ששר האוצר כץ הכיר בטעות הזו אבל משום מה, החליט לפצות לא את האנשים שלקחו להם את הכסף הזה אלא אנשים ששרדו את השואה.
רומן ברמניק: << דובר >> היו"ר טלי פלוסקוב: << דובר >> רומן, תודה רבה.
רומן ברמניק: << דובר >> רומן ברמניק: << דובר >> טלי, אני מבקש לשים לב.
רומן ברמניק: << דובר >> היו"ר טלי פלוסקוב: << דובר >> בהחלט.
רומן ברמניק: רומן, תודה.
רומן ברמניק: יש שתי קבוצות – יש קבוצה אחת שהצלחנו להעביר הצעת חוק, שלא מנכה את הרנטה מגרמניה מההכנסות אבל יש קבוצת אנשים שההכנסות שלהם יותר גבוהות, הרנטה נחשבת כהכנסה ומנכים להם את הכסף הזה.
רומן ברמניק: אני לגמרי מסכימה אתם – צריך לבטל את זה.
רומן ברמניק: גרמניה נותנת להם כסף כי הם עברו דברים נוראיים.
רומן ברמניק: למה אם אנחנו נותנים להם כסף, אנחנו צריכים להתחשבן עם גרמניה?
רומן ברמניק: אנחנו נדבר על זה.
רומן ברמניק: השעה 15:57.
רומן ברמניק: הרשות לזכויות ניצולי שואה ואני מסכמת.
רומן ברמניק: רוני, בבקשה.
רוני הרשקוביץ: תודה רבה ליושבת-ראש הוועדה ולחברי הכנסת ויושבי-ראש הארגונים והניצולים הם העיקריים.
רוני הרשקוביץ: זה מרגש אותי גם בתפקיד שלי וגם בפורום הזה, כבן לניצול שואה שהיה במטהאוזן ואושוויץ, ונכד ואחיין לדודים ולסבים וסבתות שלא הכרתי – זה מרגש אותי ואני שמח להיות פה.
רוני הרשקוביץ: אני אומר בקצרה כי אני יודע שאנחנו קצרים בזמן – הרשות לא שוקטת על השמרים.
רוני הרשקוביץ: לא משנה מה שקורה, אנחנו עושים כל מיני פעילויות שאני לא אספיק לדבר על כולן.
רוני הרשקוביץ: דבר ראשון – יש לנו את ביקורי הבית.
רוני הרשקוביץ: זה פרויקט שהתחלנו אותו לפני שנתיים וחצי ואנחנו מגבירים אותו, וזה כולל גם אנשים שמדברים רוסית ומגיעים לבתים ועושים מיצוי של זכויות.
רוני הרשקוביץ: לדעתי זה פרויקט יחידני בממשלה, אני לא מכיר עוד פרויקט כזה.
רוני הרשקוביץ: מה שעכשיו אנחנו עושים, ספציפית בקורונה, ויושבת-הראש, הזכרת את ה-2.5 מיליון האלה – אנחנו מגיעים לבתים של ניצולים, למי שמבקש, ואנחנו עושים לו הדרכה דיגיטלית – וואטספ, פייסבוק, כל מה שאנשים צריכים היום – אנחנו עושים את ההדרכות האלה - -
מיכל וונש: רוני, אני יכולה רק לדייק את השאלה שלי?
מיכל וונש: אנחנו צריכים לסיים.
רוני הרשקוביץ: איזה שאלה?
מיכל וונש: השאלה לגבי 17 מיליארד דולר ממזרח אירופה והשבת הרכוש שנמצא בסמכות המשרד לשוויון חברתי.
רוני הרשקוביץ: זה לא נושא שאני מטפל בו.
טלי פלוסקוב: מיכל תקשיבי, בשתי הדקות שנותרו לנו בטח לא נמצא פתרון לדבר הזה.
טלי פלוסקוב: לפי דעתי זה לא הוא, זה קולט אביטל או - -
מיכל וונש: לא, זה המשרד שלהם.
מיכל וונש: זה המשרד לשוויון חברתי מטפל.
טלי פלוסקוב: אז לא כרגע.
טלי פלוסקוב: אין לנו פה שרה ולא מנהלת - -
רוני הרשקוביץ: זה לא נושא שהרשות לזכויות ניצולי שואה טיפלה בו.
שלומית אבינח: אני אבדוק את זה.
שלומית אבינח: תעבירי לי את זה, מיכל.
טלי פלוסקוב: שני משפטים לסיכום בבקשה.
רוני הרשקוביץ: יש לנו צוות מתכלל, שיש לנו הרבה שותפים במשרדים אחרים – הצוות המתכלל הבין-משרדי – בהמון נושאים שאנחנו משתפים פעולה עם משרד הבריאות, עם משרד השיכון, עם ביטוח לאומי - -
טלי פלוסקוב: חיסונים, חיסונים, חיסונים.
טלי פלוסקוב: קחו חלק בחיסונים, אנחנו צריכים לחסן ניצולי שואה.
רוני הרשקוביץ: חיסונים – גם אנשים שפונים אלינו – נכון להיום יש אנשים שפונים אלינו, לא רבים, אבל יש אנשים שמגיעים למוקד שלנו ואנחנו מקשרים אותם, אנחנו פונים לקופות החולים ואנחנו מסייעים להם לקבל את החיסונים.
רוני הרשקוביץ: זה דבר שאנחנו עושים אותו, לא ברמה של להביא אותם אבל גם הנושא הזה מטופל ברמה מסוימת.
רוני הרשקוביץ: לא בכל דבר אבל מה שאנחנו יכולים – אנחנו עושים גם בהיבט הזה.
טלי פלוסקוב: אנחנו ננדנד לכם, אל תדאגו, אנחנו נפנה אליכם ונפריע לכם.
רוני הרשקוביץ: סליחה, היה גם הנושא של ה-BEG, שהיה משא ומתן עם גרמניה שסיימנו אותו לפני שנה וחצי – כיום שלושת רבעי מהאנשים שמקבלים מה-BEG שדרגו את התוספת הזאת.
רוני הרשקוביץ: אנחנו הלכנו לאנשים לבתים בשביל לנסות למלא להם את הטפסים ולסיים את כל הדברים האלה כמה שיותר מהר.
רוני הרשקוביץ: אנחנו יודעים שאנחנו קצרים בזמן ואנחנו פועלים בבתים.
טלי פלוסקוב: אני מסכמת, ברשותכם, סיכום קצר אשתדל אבל ככה הכנתי:
טלי פלוסקוב: לפי דוח מבקר המדינה האחרון, משרד העבודה והרווחה ניצל רק 30% מתקציב התכנית המיועדת לניצולים נזקקים.
טלי פלוסקוב: רק 30%.
טלי פלוסקוב: בכנסת הנוכחית, במסגרת דיוני ועדת המשנה בראשותי, לעניין אינטגרציה של עולים חדשים בחברה הישראלית, הקדשנו מספר דיונים לנושא ניצולי שואה ופליטי השואה – זאת בדיוק הקבוצה שאנחנו צריכים להתרכז ולשפר את תנאי החיים שלהם כי הם אלה שזקוקים לעזרה היום.
טלי פלוסקוב: לגבי השואה – את השואה אסור להשכיח ולשכוח.
טלי פלוסקוב: את הלקח שלה, שיש להנחיל וללמד את הדורות הבאים, ודיברתי על זה לא מעט, ומדינת ישראל היא התשובה לכל האויבים שלנו בעבר, בהווה ובעתיד – חשוב לזכור שאחרי 76 שנים מאז ששוחרר מחנה אושוויץ, יש לנצל יום זה ליום חשבון נפש לאומי, רבותי.
טלי פלוסקוב: חשוב לזכור ביום זה לאלה מצבים החברה הישראלית יכולה להתדרדר לאו דווקא בגלל האויבים שלנו אלא בגלל השנאה הפנימית העולה בחברה הישראלית, שכבר מתבטאת באלימות פיסית ברחובות וכולנו עדים לזה לאחרונה.
טלי פלוסקוב: חשוב שמדינת ישראל תישאר דמוקרטית אך מאוחדת, וזה המסר שאני מאוד רוצה שייצא מהדיון הזה.
טלי פלוסקוב: כמובן, אני רוצה להודות לכל המשתתפים בדיון הזה, והיו פה הרבה.
טלי פלוסקוב: אני שוב פונה לראשי רשויות - -
שלומית אבינח: אני מתנצלת בפני כל מי שלא הספיקו לדבר.
טלי פלוסקוב: אני באמת מתנצלת בפני כל אלה שלא הספיקו לדבר – שעתיים של דיון לא הספיקו לנו, כנראה שבפעם הבאה צריך לקחת יותר.
טלי פלוסקוב: אנחנו פונים לראשי הרשויות שגרים אצלם ניצולי שואה, מרותקי בית – שילכו ויעזרו לחסן את האנשים האלה.
טלי פלוסקוב: זו משימה גם של ראשי רשויות, גם של קופות החולים.
טלי פלוסקוב: קופות החולים – לא לחכות שניצול השואה יתקשר אליכם.
טלי פלוסקוב: אתם תתקשרו ותתנו לו פתרון.
טלי פלוסקוב: תנו דגש לניצולי השואה.
טלי פלוסקוב: צריך למהר.
טלי פלוסקוב: נכון להיום, 900 אנשים נפטרו מקורונה.
טלי פלוסקוב: שוב, אני רוצה להודות לכל הארגונים שיום יום עובדים ועוזרים למען הניצולים.
טלי פלוסקוב: צריך לחשוב שבתקופת הקורונה ממד הזמן הוא קריטי.
טלי פלוסקוב: אני מאחלת לכולם בריאות איתנה.
שלומית אבינח: נציגת משרד החוץ מאוד כועסת שלא נתנו לה לדבר.
טלי פלוסקוב: נציגת משרד החוץ מאוד כועסת שלא נתנו לה לדבר.
טלי פלוסקוב: בבקשה, אנחנו כן ניתן לה.
מיכל וונש: גברתי יושבת-הראש, עד שהיא תעלה, אני אנצל לומר שאני מאוד מקווה שזאת השנה האחרונה שבה הוועדה הזאת היא היחידה שמקיימת דיון ביום החשוב הזה, וזה מסביר את הסיבה שיש לנו כל כך הרבה משתתפים שלא הספיקו לדבר.
מיכל וונש: זה שלא היה במליאה ובכל הוועדות מכל ההיבטים את היום הזה, הכנסת צריכה להקדיש שנה אחרי שנה לכל הנושאים הרבים שעלו ולא עלו כאן.
מיכל וונש: אז תודה לך, גברתי יושבת-הראש.
טלי פלוסקוב: בבקשה, גברתי ממשרד החוץ.
טלי פלוסקוב: אני מתנצלת שכך זה יצא בסוף.
טניה ברג-רפאלי: אין שום בעיה, אני לא כועסת באופן אישי רק יש לי כמה מילים להגיד בשם המשרד ואני חושבת שזה כן חשוב כי כל הפעילויות שאנחנו עושים כלפי חוץ – יש להן השלכה גם על החברה שלנו ולכן, חשוב להגיד את המילים האלה אז תודה רבה שאתם נותנים לי את הזמן עכשיו.
טניה ברג-רפאלי: משרד החוץ עוסק בשימור זיכרון השואה ובמאבק באנטישמיות כל השנה.
טניה ברג-רפאלי: זה חלק מהמשימה של הדיפלומטים שלנו ברחבי העולם.
טניה ברג-רפאלי: זו חובה מוסרית שלנו, כישראלים, כיהודים, להעביר לדורות הבאים את סיפור השואה על לקחיה, במיוחד בימים אלה שאנו עדים לתופעה הולכת ומתרחבת של עיוות והכחשת שואה, האדרת פושעים נאצים כגיבורים לאומיים וניסיונות לשכתב את ההיסטוריה.
טניה ברג-רפאלי: הנושא נמצא גבוה על סדר היום של משרד החוץ בהובלת שר החוץ גבי אשכנזי, שמעלה את חשיבות המאבק באנטישמיות בכל פגישה עם עמיתיו.
טניה ברג-רפאלי: יותר מאוחר היום הוא ישתתף בטקס מקוון שיזם משרד החוץ בשיתוף עם המשרד לשוויון חברתי ובו ישתתפו בין השאר נשיא המדינה ונשיא צ'כיה, דוברים בשידור חי ממחנה טרזין שבצ'כיה.
טניה ברג-רפאלי: כאן המקום להזכיר שיום השואה הבין-לאומי נקבע בלוח השנה העולמי כתוצאה מיוזמה של משרד החוץ, שהוביל החלטה בעצרת הכללית של האו"ם ב-2005, שקבעה את יום שחרור מחנה אושוויץ, 27 בינואר, כיום הזיכרון העולמי.
טניה ברג-רפאלי: מדי שנה נציגויות ישראל ברחבי העולם מציינות את היום הזה במגוון פעילויות וטקסים בשיתוף גורמי ממשל וציבור מקומי ושגרירויות של מדינות אחרות.
טניה ברג-רפאלי: השנה אנו משתפים פעולה עם עמותת "שם ונר" בהדלקת נרות אישיים לנספים ברחבי העולם – יש לי כאן דוגמה, שזה במקרה דוד של סבתא שלי, כולל טקס מיוחד שקיים אתמול ראש הטקס במשרד החוץ עם שגרירים זרים בישראל והביאו במשותף נרות אישיים הנושאים שמות של הנספים.
טניה ברג-רפאלי: גם במישור המקוון, שבו משתוללות תופעות מדאיגות כגון הכחשת שואה והתבטאויות אנטישמיות – משרד החוץ פעיל בקמפיינים דיגיטליים שונים וגם הוא חובר לאלה הקיימים.
טניה ברג-רפאלי: למשל, השנה העברנו לפעילות של "יד ושם" עם קיר הזיכרון הווירטואלי ובו ניתן בערוצי המדיה החברתית לציין ולזכור שמות של נספים.
טניה ברג-רפאלי: יש להזכיר שהמאבק באנטישמיות נמצא גבוה בסדר היום של משרד החוץ ונציגויות ישראל בעולם.
טניה ברג-רפאלי: כחלק מהמאבק בתופעה המסכנת את החיים היהודיים בעולם אנו עוסקים בקידום אימוץ הגדרת IHRA, שהיא הברית הבין-לאומית לשימור זיכרון השואה, כמכשיר לזיהוי ואיתור התופעה.
טניה ברג-רפאלי: יש לנו לא מעט הצלחות בעניין.
טניה ברג-רפאלי: אסיים בנתון אופטימי זה: מעבר ל-31 מדינות שכבר אימצו את ההגדרה, גם הצטרפו ליגת הכדורגל האנגלית, מוסדות אקדמיים בבריטניה ובארצות-הברית ושורה של גופי שלטון מקומי ועיריות ברחבי העולם.
טניה ברג-רפאלי: רק לפני מספר ימים, ראש הרובע התשיעי בפריז הודיע לשגרירותנו על אימוץ ההגדרה וקרא למועצת העיר פריז כולה לאמצה גם כן.
טניה ברג-רפאלי: נקווה שעוד מדינות ועוד מוסדות יאמצו הגדרה זו.
טניה ברג-רפאלי: תודה.
טלי פלוסקוב: רבותי, אני שוב מודה לכולם על הדיון.
טלי פלוסקוב: אנחנו צריכים להמשיך ולדאוג לניצולים שלנו, אלה שהיום אתנו, ולנסות ולהאריך את החיים שלהם כמה שיותר, וכמה שיותר איכותי.
אופיר כץ: שלום לכולם, אני שמח לפתוח את ישיבת הוועדה, היום יום רביעי י"א בטבת התשפ"ג, ה-4 בינואר 2023
אופיר כץ:  לפני שנעבור להצבעה, עודד, אני שמח שזה אתה
אופיר כץ:  מההיכרות שלי איתך בקדנציה הקודמת הוכחתי לי שבדברים החשובים אתה שם את העניין של קואליציה / אופוזיציה בצד
אופיר כץ:  לשם דוגמה, השגתי כסף בוועדת הכספים ורציתי לתת אותו לסטודנטים מהפריפריה שקשה להם לשלם את המלגות שלהם
עודד פורר: גם סטודנטיות, יושבת פה יושב-ראש הוועדה למעמד האישה
עודד פורר: סטודנטיות וסטודנטים
עודד פורר:  היה לי קשה ולא הצלחתי להעביר את המלגות לסטודנטים
עודד פורר:  פניתי לעודד והוא עזר לי בשמחה והעמיד את משרדו לרשותי
עודד פורר:  הם עשו זאת במהירות – עודד, המנכ"ל וצוות המשרד – חילקנו ביחד 600 מלגות לסטודנטים
עודד פורר:  זה מוכיח מי אתה, שאתה שם את הדברים החשובים, לא מסתכל ימינה ושמאלה ולא על עניינים פוליטיים
עודד פורר:  אני מאחל לך שגם בוועדה הזאת תמשיך בדרך זו ואני בטוח שתעשה את העבודה על הצד הטוב ביותר
עודד פורר:       בהתאם להוראות סעיף 106א(1) לתקנון הכנסת הוועדה תבחר יושב-ראש מבין חבריה לפי המלצת ועדת הכנסת
עודד פורר:  החליטה להמליץ לוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות לבחור בחבר הכנסת עודד פורר כיושב-ראש הוועדה
עודד פורר:  מי בעד? מי נגד? מי נמנע?
עודד פורר: אושרה
אופיר כץ: 	הוועדה החליטה פה-אחד למנות אותך ליושב-ראש
אופיר כץ:  בבקשה, אדוני, הכיסא שלך
עודד פורר: תודה רבה לחבר הכנסת כץ, יושב-ראש ועדת הכנסת – עכשיו כבר באופן רשמי
עודד פורר:  אדוני, יושב-ראש הכנסת, מדובר במעין סגירת מעגל מכיוון כיהנתי כמנכ"ל משרד העלייה והקליטה לפני כעשר שנים
עודד פורר:  אני רוצה להודות ליושב-ראש המפלגה, אביגדור ליברמן, ולכל סיעת ישראל ביתנו שבחרו בי כדי לעמוד בראשות ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות כנציג הסיעה בכנסת