GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שי הר-צבי: ראשית, רציתי להביע ההערה רבה מאוד לוועדה.
שי הר-צבי: זה מספר חודשים שהוועדה מובילה את הנושא המאוד מורכב הזה, המאוד חשוב הזה, ומצאה את העת הנוכחית, שהיא מאוד מורכבת, עדיין את הזמן לקיים.
שי הר-צבי: רציתי גם להודות באופן אישי לשלומית שהצליחה בזמן אפס לכנס את הוועדה ולהרים פורום מאוד מאוד מכובד ומאוד מאוד חשוב.
שי הר-צבי: קונקרטית, אני חושב שהשנה האחרונה הייתה שנה מאוד קשה בהקשרים האלו.
שי הר-צבי: אני חושב שחלה עלייה משמעותית מאוד בשיח השנאה ברשתות החברתיות.
שי הר-צבי: הקורונה בעצם, והמעבר של אנשים בעצם, שאנחנו כבר בשיא ומשתמשים הרבה יותר ברשתות החברתיות ובאינטרנט, גרמה למעבר של שיח השנאה מהרחוב לרשתות החברתיות.
שי הר-צבי: אנחנו מדברים פה בנגיף, בעצם באיזושהי מחלה, שם היא מחלה.
שי הר-צבי: אז אם לא נטפל בה, ואם יורשה לי לעשות השאלה כמובן מהקורונה, היום היא מחלה ומחר היא תהיה מגפה שתהיה הרבה יותר קשה, וכולנו נשלם מחירים הרבה הרבה יותר קשים כדי למגר אותה.
שי הר-צבי: ולכן אנחנו כממשלה, בסופו של דבר, בשיתוף פעולה מלא של שלושת המשרדים אנחנו, התפוצות ומשרד החוץ מובילים ומתכוונים להוביל ביחד את המערכה הזאת.
שי הר-צבי: כל אחד מביא לשולחן יתרון יחסי אחר.
שי הר-צבי: אנחנו הולכים לקדם את זה.
שי הר-צבי: אני משוכנע שאנחנו נצליח לרתום את החברות.
שי הר-צבי: כבר התחלנו איתן בחודשים האחרונים בשיח.
שי הר-צבי: אבל עדיין יש הרבה עבודה לעשות.
שי הר-צבי: לא סתם אנחנו מדברים על איזשהו משלוש של מדיניות אכיפה ושקיפות.
שי הר-צבי: יכולה להיות לך את המדיניות הכי טובה בעולם, אבל אם אתה לא תאכוף אותה, אז מה עשינו?
שי הר-צבי: והצלעות האחרות במשולש.
שי הר-צבי: ולכן אנחנו צריכים ביחד לראות איך אנחנו מוציאים את הדרך הנכונה שתוביל, בסופו של דבר, למיגור התופעה לא מחר, לא מוחרתיים, אלא להתחיל בה מהיום.
שי הר-צבי: וכבר עלו כל מיני דברים, כל מיני תהיות מצד החברים המשתתפים, הקולגות שלנו בארגוני החברה האזרחית, מצידך, למה הדברים לא נעשים.
שי הר-צבי: והדברים צריכים להתחיל להיעשות עכשיו, כי מחר המחיר שכולנו נשלם, גם אנחנו כיהודים וכמדינת ישראל, גם החברות עצמן, יהיה הרבה הרבה יותר גבוה.
שי הר-צבי: ולכן העבודה צריכה להתחיל מהיום.
שי הר-צבי: תודה רבה.
מיכל וונש: אני הייתי אומרת שהיא הייתה צריכה להתחיל מאתמול.
מיכל וונש: אבל אתה צודק, שי, בהחלט.
מיכל וונש: ובאמת שיתוף הפעולה הבין-משרדי הזה ובעצם המחויבות להמשיך לשתף פעולה ושיהיה איזשהו משהו שמאגד ביניכם כצוות בין-משרדי שמשיך ללוות את הנושא – אני מקווה שגם אולי יהיה איזשהו גוף על שכן יאפשר להוביל איכשהו את המחויבות למאבק באנטישמיות ולזיכרון השואה, כפי שיש במדינות רבות אחרות.
מיכל וונש: יש תפקיד כזה.
מיכל וונש: תפקיד של שגריר בארצות הברית, בקנדה, באיחוד האירופי.
מיכל וונש: אני חושבת שזה משהו שממשלת ישראל צריכה לשקול גם, להצטרף למדינות העולם שמצאו לנכון למנות גורם שמרכז את הנושא הזה, מכיוון שהוא חשוב כל כך ומאיים כל כך וצריך את הרצף הזה של המשך הדיון.
מיכל וונש: נמצא רק אחרון חביב, עדיאל כהן, בשם ארגוני החברה האזרחית – ואז אנחנו נפנה לשר ביטון ונסכם – למילים האחרונות, כי אנחנו חייבים לסיים.
מיכל וונש: אז עדיאל, אני מבקשת בממש בשתי דקות מה שעוד לא נאמר, אם תוכל, בבקשה.
עדיאל כהן: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.
עדיאל כהן: תודה רבה גם למשרד לנושאים האסטרטגיים שהזמין אותי לדבר פה.
עדיאל כהן: בשנה האחרונה נהייתי פעיל בטיקטוק.
עדיאל כהן: הגעתי לטיקטוק לגמרי בטעות ופשוט נחרדתי לראות את כמות האנטישמיות ואנטי ציונות שקיימת שם.
עדיאל כהן: וזה מגיע מכל מקום.
עדיאל כהן: זה מגיע מהימין הקיצוני.
עדיאל כהן: זה מגיע מהשמאל הקיצוני, מפעילים פרו-פלסטיניים, מקהילת השחורים העבריים בארצות הברית, אפילו מיהודים אנטי ציונים בעצמם שפשוט שמשתמשים בפלטפורמה הזאת כדי להפיץ שקרים ושנאה נגד עם של עצמם, אם זה סרטונים של סתם, למשל, שלשום עלה סרטון של יהודים היום, רואים את החרדים רוקדים, והיהודים פעם, ואז פשוט רואים משרפות, והכול עם מוזיקה מצחיקה כאילו זה איזה מין בדיחה.
עדיאל כהן: ובעצם אנחנו מנסים להילחם בזה עד כמה שאנחנו יכולים, החבר'ה היהודים בטיקטוק, שאנחנו כבר ממש קהילה.
עדיאל כהן: ולא תמיד אנחנו מצליחים.
עדיאל כהן: לפעמים טיקטוק גם באה נגדנו, אם זה שחוסמים לנו את המשתמשים שלנו ומשאירים משתמשים של תכנים ממש ניאו-נאציים בקטע מאוד מאוד לא ברור.
עדיאל כהן: והכול במין מסווה כזה של פרוגרסיביות ופוליטיקלי קורקט.
עדיאל כהן: יש הרבה שימוש במילות מפתח כמו אפרטהייד, white colonizer, לא משנה כמה אני אסביר לעולם שסבא וסבתא שלי עלו מתימן ולא משנה כמה אני אסביר לעולם ששישה מיליון יהודים נרצחו באירופה, כי הם היו יהודים, עדיין אנחנו ה-white colonizers שבעצם באנו וכבשנו אדמה שהיא לא שלנו.
עדיאל כהן: ובעצם אני כבר בן 23.
עדיאל כהן: אני לא מתרגש מכל התגובות האלה.
עדיאל כהן: אבל יש המון חבר'ה צעירים בטיקטוק, אפילו בגילי בר מצווה, חבר'ה יהודים מכל העולם, שמקבלים הודעות נאצה, תגובות פשוט נוראיות.
עדיאל כהן: ואנחנו צריכים באמת לעשות כל מה שאנחנו יכולים כדי לעזור להם, לתת גב אחד לשני בעצם, לתת את אחד לשני את החוסן הזה.
מיכל וונש: תודה עדיאל, אני קוטעת אותך.
מיכל וונש: אני קוטעת אותך.
מיכל וונש: אתה אומר דברים כל כך חשובים.
עדיאל כהן: דבר אחרון.
עדיאל כהן: משפט ממש אחרון.
מיכל וונש: בטח.
עדיאל כהן: ובאמת המשרד לנושאים האסטרטגיים יצא עכשיו עם יוזמה נפלאה שנקראת Digitalk.
עדיאל כהן: זה בעצם מאגד, אנחנו מאגדים ככה את יוצרי התוכן הפרו-ישראלים שמפיצים את האור, שמפיצים את האמת ונותנים את הגב ואת התמיכה לקהילה היהודית בטיקטוק.
עדיאל כהן: זהו.
עדיאל כהן: אז תודה רבה.
מיכל וונש: תודה רבה רבה.
מיכל וונש: אני מתנצלת שאני קוטעת אותך ואני גם מתנצלת בפני אחרים שנמצאים איתנו ולא הספיקו לדבר היום.
מיכל וונש: אני יודעת שאתם בסופו של דבר נמצאים באמת בחזית, במאבק הזה.
מיכל וונש: השיתוף שלכם, שיתוף הפעולה שלכם ואפשור שהמשרדים גם עובדם עליו – טוב שהוספת גם את זה – לאפשר לכם לשתף פעולה ולתת לכם את מקסימום הכלים.
מיכל וונש: אני מוותרת על הסיכום שלי, מכיוון שהטרף בינתיים ג'ואל שנמצא בארצות הברית, רק כדי לעשות זום אאוט לטובת מנכ"לי המשרדים והשר שנמצא פה, כדי לשמוע את החשיבות של הזום אאוט שיש, להבין שהנושא הזה וכמובן גם הרשתות, הפלטפורמות הדיגיטליות והנציגים שנמצאים פה.
מיכל וונש: (נושאת דברים באנגלית ולהלן תרגומם: אני רק עוברת לאנגלית לשנייה אחת.
מיכל וונש: אני ממשיכה לומר שאנטישמיות היא רק דוגמה צפויה.
מיכל וונש: ג'ואל כאן איתנו, והייתי רוצה שהוא יגע בנושא בהצגה של שתיים-שלוש דקות.
מיכל וונש: חשוב מאוד להבין שזה למעשה אחריות המשותפת שלנו להתייחס לאתגר של דיסאינפורמציה שבו אנטישמיות היא רק דוגמה צפויה אחת.
מיכל וונש: ועל המשרדים שלנו והשרים שלנו להיות מודעים שזה אתגר גלובלי.
מיכל וונש: וכפי שאמתי – ואתה לא היית כאן כשאמרתי את זה – ג'ואל הוא למעשה יועץ לכוח המשימה הבין-פרלמטרי הבין-לאומי שבו נציגים מפרלמנטים מכל העולם, מקנדה, מארצות הברית, מבריטניה, מאוסטרליה.
מיכל וונש: ואני חושבת שחשוב מאוד שנטפל בזה ביחד עם הפלטפורמות שמכירות שיש בעיה גלובלית, וכמובן שכל אחד נוקט בחקיקה ובמטרות חקיקתיות שאנחנו צריכים לטפל במדינותינו.
מיכל וונש: אז, ג'ואל, אם תוכל רק לתת לנו הצגה של שתיים-שלוש דקות על כך.
מיכל וונש: ואז נסכם.
ג'ואל פינקלשטיין: (נושא דברים באנגלית ולהלן התרגום הסימולטני: תודה רבה, מיכל.
ג'ואל פינקלשטיין: שוב, אני מאוד שמח שמצאתם זמן לתת לי לדבר איתכם.
ג'ואל פינקלשטיין: אני מנהל של מכון מחקר, ואנחנו למעשה התחלנו את המחקר הכי גדול שקשור לתוכן במדיה החברתית.
ג'ואל פינקלשטיין: ועודנו משתמשים בלמידת מכונה, אנחנו הסתכלנו על מאות אלפים של תגובות ברשתות ואנחנו מדברים על ניסיון להבין את האנטישמיות ואת ההבדל בין העולם האמיתי ורשתות חברתיות.
ג'ואל פינקלשטיין: ומה שאנחנו מצאנו הוא למעשה ההבדלים בין הפלטפורמות בעולם האמיתי והעולם הווירטואלי.
ג'ואל פינקלשטיין: ואני רוצה להראות לכם כיצד זה מתפשט וכיצד אנחנו צריכים להגדיר את האנטישמיות לא רק כבעיה של היהודים, אלא באופן מאוד מהותי כמעין מדד של מצב הדמוקרטיה העצמה.
ג'ואל פינקלשטיין: כשאנחנו מסתכלים על העלייה של מיליציות, כמו בוגאלו ומיליציות של קיצוניים שרוצחים אנשי משטרה ותוקפים את הדמוקרטיה, מתארגנים במדיה החברתית.
ג'ואל פינקלשטיין: הכלים שלנו אפשרו לנו להסתכל על מילות המפתח ולהבין מה קורה עם המיליציות האלה בזמן שהן נוצרות.
ג'ואל פינקלשטיין: אנחנו פיתחנו רשת שלמה שמראה שבוגאלו, למשל, מבקשת להשמיד את הנציגים של החוק, למשל, ועד טבלואידים שלוחמים נגד Antifa.
ג'ואל פינקלשטיין: ויש לנו פה מיליונים של הערות ותגובות.
ג'ואל פינקלשטיין: אנחנו הצלחנו להגדיר אידאולוגיות אנטישמיות למעשה כמדדים ראשוניים של הקמת קבוצות קיצוניות בנושאים אחרים.
ג'ואל פינקלשטיין: במדיה החברתית אנחנו רואים את זה גם בשמאל וגם בימין, הקבוצות האלה, למשל, Antifa, שמדברות על המהפכה.
ג'ואל פינקלשטיין: אנחנו מדברים על המאבק בכוחות המשטרה, למשל.
ג'ואל פינקלשטיין: מה משותף לקבוצות האלה, למשל, במדיה החברתית?
ג'ואל פינקלשטיין: הן קודם כול מפיצות את הרעיוניות שלהן בעודם משתמשות בשפה מקודדת ובאותם הדימויים המקודדים.
ג'ואל פינקלשטיין: המילים מאפשרות במרכז הפעולות המרכזי, שם יש לכם אלגורתמים שלמעשה מאפשרים להתייחס לתפיסה מאוד שבטית וזה למעשה צלחת פטרי לקונספירציות אנטישמיות במיוחד.
ג'ואל פינקלשטיין: ולאחר מכן זה מביא למתקפות אמיתיות בעולם וזה גורם בדרך כלל בעלייה במילים מקודדות ואימייג'ים מקודדים.
ג'ואל פינקלשטיין: וזה יכול להיות מקום בו ההאקרים - - - כמובן.
ג'ואל פינקלשטיין: וזה מה שהנתונים שלנו מראים, שהפצה של זה למעשה מגיעה מהרבה מאוד ווקטורים בו-זמנית ובכל אחד מהמקרים האלה.
ג'ואל פינקלשטיין: וזה כמובן הדיאלוג הציבורי שמאוד קשה לעקוב אחריו.
ג'ואל פינקלשטיין: וכל הצדדים מוכנים להתמודד עם זה ולנצל את זה לטובתם.
ג'ואל פינקלשטיין: אז שוב כשאנחנו פתרנו את הבעיה הזאת – קודם כול, אנחנו צריכים לעקוב אחר זה כמו אחר מחלה מבחינה המדעית והאובייקטיבית.
ג'ואל פינקלשטיין: כמו שאנחנו מנטרים וירוסים כמו קורונה, למשל, אנחנו צריכים לנטר את זה, ולא רק לצורך שלומם של היהודים, לצורך שלומה של הדמוקרטיה.
ג'ואל פינקלשטיין: המרכז להגנה נגד מידע כוזב יוכל לעבוד עם מחוקקים על מנת לייצר שקיפות של פלטפורמות.
ג'ואל פינקלשטיין: כאשר הממשלות יוכלו לנהל את הפלטפורמות בהקשרים שיאפשרו למעשה טסקטואליזציה של המגמות האלה בלי להפר את הפרטיות של בני אדם.
ג'ואל פינקלשטיין: כשמדינות מנסות לשלוט בפלטפורמות, זה ייצר בעיה.
ג'ואל פינקלשטיין: אז אתה הופך לרוסיה או לסין.
ג'ואל פינקלשטיין: ואז אתה הופך למקור של מידע כוזב.
ג'ואל פינקלשטיין: וכפי שאנחנו ראינו את זה בינואר, כשאנחנו לא מנהלים פלטפורמות בשום דרך, יש פלטפורמות אשר למעשה משגרות התקפות נגד הדמוקרטיה.
ג'ואל פינקלשטיין: אנחנו חייב לפתור את הבעיה הזאת.
ג'ואל פינקלשטיין: והדרך לעשות את זה היא במכונים בלתי תלויים וברשתות שיכולות לייצר שקיפות בנתונים להמון – בשיתוף פעולה בין מדיניות והפלטפורמות.
ג'ואל פינקלשטיין: )
מיכל וונש: (נושאת דברים באנגלית ולהלן תרגומם: תודה רבה, ג'ואל, ואני שמחה שהצלחת להצטרף אלינו.
מיכל וונש: אני חושבת שזו מעורבות ראשונית חשובה מאוד עם המשרדים.
מיכל וונש: אני חושבת שאנחנו נמשיך עם השרים הנכנסים של המשרדים השונים.
מיכל וונש: אבל אני חושבת שכל הממשלות, לא רק הממשלה שדיברתם איתה עד כה, אבל גם ממשלת ישראל תצטרך לטפל ולהתערב.
מיכל וונש: ונקטנו בצעדים הראשוניים בדוח הזה ובשיתוף הפעולה הבין-משרדי הזה.
מיכל וונש: אני מודה לך ששפכת אור על זה.
מיכל וונש: ואני אסירת תודה לכל אחד שהצטרף אלינו היום.
מיכל וונש: אני רק רוצה להודות באנגלית ואז בעברית לכל הנציגים של הפלטפורמות הדיגיטליות.
מיכל וונש: אני חושבת שאנחנו בזה ביחד.
מיכל וונש: הפלטפורמות הדיגיטליות, בהרבה מובנים, הן הרבה מזה.
מיכל וונש: זה קורה כמובן באון-ליין, באוף-ליין.
מיכל וונש: זה לא נשאר באון-ליין, כפי שג'ואל הראה לנו בקצרה מאוד.
מיכל וונש: והאחריות המשותפת שלנו והאחריותיות המשותפת שלנו כאזרחי העולם, בכל אחת מהמדינות שלנו, רק גדלו.
מיכל וונש: אני אסירת תודה מאוד.
מיכל וונש: ) ואני אומרת תודה לכל מי שנמצאים פה, לכל השותפים, הגורמים האזרחיים שנמצאים כשותפים ובעצם מסמנים את הדרך גם לכנסת ישראל, גם לממשלת ישראל, בעבודה הבין-משרדית שנעשתה עד כה.
מיכל וונש: השותפות שלכם חשובה מעבר למה שניתן לומר כאן היום בכל מיני דרכים.
מיכל וונש: ואנחנו מחויבים להמשיך ולעבוד יחד עם כל השותפים שלנו, עם נציגי הפלטפורמות הדיגיטליות, עם בעלי הפלטפורמות הדיגיטליות.
מיכל וונש: בעצם לא רק, כפי שנאמר פה כמה פעמים במאבק נגד האנטישמים, אלא במחויבות שלנו לחנך את דור העתיד לזהות את הדיסאינפורמציה שבעצם מסכנת את מדינות הדמוקרטיות בעולם כולו.
מיכל וונש: האנטישמיות היא דוגמה ומקרה בוחן חשוב מאוד, ולנו יש אחריות גדולה גם כלפי אזרחי מדינת ישראל, גם כלפי אחיותינו ואחינו בקהילות השונות בתפוצות.
מיכל וונש: ואני הייתי אומרת שיש לנו גם אחריות מאוד גדולה, כעם שעל ההיסטוריה שלו האמירה never again נאמרה, להסתכל על ההווה ועל העתיד כדי להבטיח את המימוש של ההבטחה הזאת, של המחויבות הזאת אל מול מציאות מאוד מאוד עגומה.
מיכל וונש: אז תודה רבה.
מיכל וונש: תודה רבה לוועדה, ליושב-ראש הוועדה שאפשר והוביל והביא אותנו בעצם לנקודה הזאת של הדוח הבין-משרדי.
מיכל וונש: תודה רבה למנהלת הוועדה שעבדה ללא לאות גם כדי לקיים את הדיון הזה, אבל הרבה מעבר לו כמובן, מאחורי הקלעים.
מיכל וונש: ותודה רבה לכל המשתתפים וכמובן לכל אנשי ונשות הוועדה באופן כללי.
מיכל וונש: זה כנראה הדיון האחרון של הוועדה הזאת.
מיכל וונש: הוועדה, בעיניי, החשובה ביותר שהשתתפתי בה בכנסת ישראל היוצאת.
מיכל וונש: תודה לכולם ויום טוב.
אלכס קושניר: חברים, אני שמח ועצוב לפתוח את ישיבת ועדת העלייה והקליטה.
אלכס קושניר: אני שמח, כי התאפשר לנו לקיים את הדיון הזה.
אלכס קושניר: אני רוצה לומר תודה לדוד ביטן שנעתר, לשלומית, למרב, לציפי, שבאמת עבדו קשה כדי שהדיון הזה יתקיים, בהתחשב בתקופה שאנחנו נמצאים בה.
אלכס קושניר: כשאנחנו מדברים על נושא כזה, צריך לשים את הפוליטיקה בצד, לשכוח שיש לנו בחירות, ולזכור שיש פה חיילים שזקוקים לסיוע.
אלכס קושניר: לצערי הרב יש בעיות בקבלת הסיוע.
אלכס קושניר: מדובר בחיילים משוחררים בודדים עולים.
אלכס קושניר: היות וזו כנראה ישיבת ועדה אחרונה, אני רוצה לומר שבכנסת הזאת, בכנסת ה-23, הועדה הזאת בראשותו של דוד ביטן הצליחה לקדם המון נושאים שקשורים לעולים ולחיילים בודדים.
אלכס קושניר: זאת ההזדמנות שלי להודות לו על זה שהוא נעתר לבקשתי ואיפשר לי להקים את ועדת המשנה לחיילים בודדים בשירות או בשחרור, שגם בה הצלחנו לקדם הרבה מאוד דברים בנוגע ליוצאים בשאלה, בנוגע לסיוע.
אלכס קושניר: קיימנו דיונים על חיילים בודדים שמסתבכים בחובות, על הדיור לחיילים בודדים.
אלכס קושניר: עשינו הרבה מאוד דברים.
אלכס קושניר: אני מאוד מקווה שתהיה לזה המשכיות בכנסת הבאה.
אלכס קושניר: אני רוצה להודות לך, שלומית, על זה שלא היה רגע ולא הייתה שנייה שלא היית זמינה, על כך שנתת מענה ועבדת למען המטרה הזאת.
אלכס קושניר: גם לך, מרב, שכל פעם שהיה צריך איזה שהוא ייעוץ משפטי או איזה שהוא אינפוט שלך תמיד היית נמצאת.
אלכס קושניר: גם לציפי, שלא נמצאת פה, מגיעה תודה.
אלכס קושניר: בכלל, שלומית, תמסרי תודה ממני לכל הצוות שעשה עבודה מקסימה בכנסת הזאת, בכנסות הקודמות, ואני בטוח שגם בכנסות הבאות.
אלכס קושניר: עכשיו לענייננו.
אלכס קושניר: אני חושב שזה לא סוד ולא חדש שחיילים בודדים עולים זכאים לסיוע ממשרד השיכון.
אלכס קושניר: עצוב שאנחנו מקיימים דיון על סיוע שהיה אמור להגיע לחיילים בודדים ולא הגיע.
אלכס קושניר: אני חייב להגיד תודה ליובל, לג'וש, ולעוד חברים נוספים שהסבו את תשומת ליבי לסוגיה הזאת.
אלכס קושניר: אני מבין שהם נמצאים במגעים עם משרד השיכון ועם צה"ל כדי לפתור את הסוגיה.
אלכס קושניר: עד כמה שאני מבין את המצב, מדובר בבעיה בירוקרטית.
אלכס קושניר: החיילים המשוחררים העולים אמורים לקבל סיוע ממשרד השיכון בשל היותם עולים.
אלכס קושניר: הסיוע הוא לחמש שנים סך הכל.
אלכס קושניר: אם אנחנו מורידים את השירות הצבאי מהספירה, זה יוצא 400 שקלים.
אלכס קושניר: בשנה החמישית - 89 שקלים.
אלכס קושניר: הבעיה היא שברגע שהחייל משתחרר מהצבא הוא נעלם מהרדאר של משרד השיכון, משרד השיכון מפסיק את הסיוע.
שלומית אבינח: יש עוד בעיה, והיא שהם צריכים לפנות בעצמם.
אלכס קושניר: זאת הבעיה השנייה.
אלכס קושניר: הבעיה השנייה זה שכדי לממש את הזכות הזאת הם צריכים לפנות למשרד השיכון, וזה לא כל כך פשוט.
אלכס קושניר: כנראה גם חסר מידע על הסוגיה והרבה מאוד חיילים נופלים בין הכיסאות.
אלכס קושניר: מעבר להסדרת הסיוע שצריך להתבצע באופן אוטומטי מבלי שהחייל צריך לעשות משהו מבחינתו, הוא רק צריך לקבל את הכסף בחשבון שלו, אני חושב שאנחנו חייבים לפתור את הסוגיה של הרטרואקטיביות.
אלכס קושניר: אני מבין שהעמדה של משרד השיכון היא לשלם שלושה חודשים רטרו רק לאלה שהשתחררו במהלך השנה האחרונה, שזה לא צודק ולא תקין.
אלכס קושניר: הבעיה הנוספת שהתעוררה היום בבוקר נוגעת לסיוע לחיילים משוחררים שמשולם על ידי הקרן לחיילים משוחררים במשרד הביטחון.
אלכס קושניר: מנכ"ל משרד הביטחון מתריע על העדר תקציב החל מחודש יוני, ואני מדבר על הסיוע של 1,000 שקלים בחודש.
אלכס קושניר: משרד הקליטה הוא הגוף שמקבל את כל המידע, מכיר את החיילים האלה בשל היותם עולים.
אלכס קושניר: עד כמה שאני מבין, מנסים עכשיו להגיע לאיזו שהיא הסדרה של העברת מידע בין צה"ל למשרד השיכון כשיש גוף באמצע שיש לו את כל המידע.
אלכס קושניר: הגוף הזה לא יכול להעביר את המידע למשרד השיכון בגלל כל מיני חוקים שנוגעים להעברת מידע בין המוסדות.
אלכס קושניר: חברים, מדובר פה בבעיה שהיא בעיה בירוקרטית פשוטה.
אלכס קושניר: אני מאוד מקווה שנוכל לצאת מהדיון הזה עם פתרון קדימה ואחורה, ושהדבר הזה יתבצע באופן אוטומטי.
אלכס קושניר: חברת הכנסת מיכל וונש, בבקשה.
מיכל וונש: תודה רבה ליושב-ראש הוועדה דוד ביטן על עשייה כל כך טובה ואפקטיבית לטובת ציבור העולים וציבור החיילים הבודדים שאני נמניתי עליו לפני שנים רבות.
מיכל וונש: הערכה גדולה גם לצוות הוועדה המסור: לשלומית, למרב, ולכל חברי הכנסת שפעלו בוועדה הזאת בשיתוף פעולה.
מיכל וונש: הלוואי וכל הכנסת הייתה משתפת כך פעולה.
מיכל וונש: נמצא בידי מכתב ששלחתי עוד בדצמבר, אחרי שפנו אלי אותם חיילים שנאבקים את מאבק כל החיילים באין מנגנון שלוקח אחריות פה, במשכן הזה.
מיכל וונש: יש במכתב בדיוק את הנקודות שהעלית, שמה שנדרש זה פשוט מנגנון טכני.
מיכל וונש: מה שתמוה זה שכשהחיילים מתגייסים לצבא הם יודעים לעשות את המעבר לגבי מי שקיבל קודם לכן את שכר הדירה, אבל הם לא יודעים לעשות את זה כשאותם חיילים משתחררים.
מיכל וונש: כל מה שצריך זה להפעיל את המנגנון גם הפוך.
מיכל וונש: אני מצטרפת לקריאתך שלא ייתכן, וגם במכתב מדצמבר התייחסתי לכך, שהרטרואקטיביות חלה רק על שלושה חודשים אחורה, הרי מדובר בכספי האדם.
אלכס קושניר: שמגיעים לו על פי החוק.
מיכל וונש: זה שלו, זה מגיע לו על פי חוק.
מיכל וונש: מדינת ישראל היא מדינת עולים, אבל מעשיה לא מעידים על כך שהיא מוקירה, מבינה ורואה את העולים.
מיכל וונש: שוב ושוב אנחנו נחשפים לזה בנושא של החיילים הבודדים.
אלכס קושניר: אוהבים עלייה, פחות אוהבים עולים.
אלכס קושניר: אני רוצה לתת לג'וש או ליובל להציג את הבעיה, ואז נוכל לעבור למשרדי הממשלה.
ג'וש דריל: כמו שחברי הכנסת אמרו, אנחנו הובלנו את המאבק הזה.
ג'וש דריל: כבר לפני שנה וחצי הבנו את הבעיה, ניסינו לפתור את הנושא מול המשרד, רק ללא הצלחה.
ג'וש דריל: לפני שלושה חודשים יזמנו בעצמנו פלטפורמה שבפועל עזרה למעל 1,000 חיילים בודדים משוחררים למצות את הזכות הזאת.
ג'וש דריל: בעזרת הטופס ובעזרת התקשורת נאבקנו לשנות את המדיניות הזאת כדי שחיילים משוחררים בודדים יוכלו לקבל את מה שמגיע להם.
ג'וש דריל: כשאנחנו מדברים על חיילים בודדים משוחררים, אנחנו מדברים על אוכלוסייה שכרגע יש בפניה את הדילמה אם לשלם שכר דירה או לקנות אוכל.
ג'וש דריל: באחת הפגישות שקיימנו עם משרד הבינוי אחד הנציגים התייחס אליהם כאל לקוחות.
ג'וש דריל: אני רוצה לוודא שאנחנו מבינים שמדובר פה בבני אדם, מדובר פה בעולים חדשים שעזבו את הבתים שלהם, את המשפחות שלהם.
ג'וש דריל: אנחנו צריכים לראות שאנחנו דואגים להם, אנחנו צריכים לראות שבהמשך לא יקרה מצב שחיילים בודדים משוחררים ייפלו בין הכיסאות.
ג'וש דריל: מסדרת פגישות עם משרד הבינוי הבנו שהחודש אמורה להיות האוטומציה.
ג'וש דריל: ראוי ומוצדק שכל החיילים הבודדים המשוחררים שהיו בחמש השנים האחרונות יקבלו החזר כספי מלא.
ג'וש דריל: זאת לא בעיה שרק עכשיו אנחנו מגלים, זאת בעיה שכבר לפני שנה וחצי דיברנו עליה וניסינו לפתור.
ג'וש דריל: צריך לוודא שכל חייל בודד משוחרר שנפגע, שלא קיבל כסף, וזה לא משנה אם זה 1,000 שקל או 14,000 שקל, יקבל את מה שמגיע לו.
אלכס קושניר: משנה למנכ"ל משרד השיכון, האם אתם נערכים לחידוש הסיוע, והאם מדובר בסיוע אוטומטי?
אלכס קושניר: האם אתם בוחנים ושוקלים לעשות פעולה של תשלומים רטרואקטיביים לחיילים זכאים?
אלכס קושניר: האם אתם בכלל יודעים מה כמות החיילים שזכאים לסיוע ולא קיבלו לאורך השנים?
אלכס קושניר: מתי אתם מתכוונים להעביר את הכסף?
אלכס קושניר: מדובר בחיילים שצריכים לבחור על מה הם מוציאים את הכסף - האם על אוכל, האם על שכר דירה, או על כל צורך קיומי אחר.
אלכס קושניר: האם הממשק הזה שדיברתם עליו קיים, חי?
אלכס קושניר: האם אפשר לסמוך על זה שמעכשיו והלאה כל החיילים הזכאים יקבלו את התקציב?
מיכל וונש: קיבלתי מראש אכ"א היוצא אישור לכך שהוסכם במשרד הביטחון ובמשרד הבינוי על כך שיועבר המידע.
מיכל וונש: זה לא אמור להיות האתגר.
<< אורח >> יעקב שנרב: אני מודה לג'וש שנכנס לנושא.
<< אורח >> יעקב שנרב: הפנייה הראשונה הייתה בדצמבר שנה האחרונה.
<< אורח >> יעקב שנרב: נכנסתי לתפקיד לפני חמישה חודשים באגף השיכון.
<< אורח >> יעקב שנרב: אני כמעט שלוש שנים במשרד השיכון, אבל רק חמישה חודשים עוסק בנושא של סיוע בדיור.
<< אורח >> יעקב שנרב: יושב-ראש הוועדה מכיר אותי.
<< אורח >> יעקב שנרב: הדבר הזה לא חדש, עם כל הכבוד.
<< אורח >> יעקב שנרב: אנחנו מעריכים את העבודה של ג'וש, אנחנו מוקירים אותה.
<< אורח >> יעקב שנרב: הפתרון הוסדר בין האלוף אלמוג, כמו שציינה חברת הכנסת, וביני בשש דקות, אחרי ששנים לא הצלחנו לקבל.
<< אורח >> יעקב שנרב: שיתוף הפעולה עם משרד הקליטה מצוין גם כשהיית, אדוני היושב-ראש, מנכ"ל, גם לפני, וגם אחרי.
<< אורח >> יעקב שנרב: אנחנו מודים על כך.
<< אורח >> יעקב שנרב: פשוט לא ניתן היה מסיבה משפטית להעביר.
<< אורח >> יעקב שנרב: מצאנו פתרון.
<< אורח >> יעקב שנרב: צה"ל שיתף איתנו פעולה בצורה יוצאת מן הכלל.
<< אורח >> יעקב שנרב: הפגישה הייתה קצרה מאוד.
<< אורח >> יעקב שנרב: החודש כבר שולם לקבוצה הראשונה.
<< אורח >> יעקב שנרב: כמה עובדות בשביל שנדע מה קורה.
<< אורח >> יעקב שנרב: קודם כל, העולה, כשהוא מגיע, מקבל בשבעת החודשים הראשונים סל קליטה.
<< אורח >> יעקב שנרב: החיילים בזמן השירות מקבלים 2,400 בממשק שמגיע באופן אוטומטי, באופן שוטף.
<< אורח >> יעקב שנרב: להגיד שהם לא מקבלים זה פשוט לא להכיר את הנתונים.
אלכס קושניר: יעקב, שלא תבין אותי לא נכון, יש סיוע שכן מגיע, ואנחנו מודים על כך.
אלכס קושניר: אנחנו מדברים על סיוע מאוד ספציפי.
אלכס קושניר: אמרת שיש קבוצה אחת שקיבלה את הכסף.
אלכס קושניר: מי זאת הקבוצה הזאת, ובכמה חיילים מדובר?
<< אורח >> יעקב שנרב: קיבלנו מצה"ל חמישה קבצים שמתייחסים ל-23,602 אנשים.
<< אורח >> יעקב שנרב: מתוך האנשים האלה יש אנשים שאפילו לא יודעים שהם קיבלו את הכסף.
<< אורח >> יעקב שנרב: הממשק עובד.
<< אורח >> יעקב שנרב: לא ידרשו מהם הפעם לפנות כמו שהיה בעבר שהם היו חייבים, אלא הם פשוט יקבלו אס.
<< אורח >> יעקב שנרב: אם.
<< אורח >> יעקב שנרב: אס.
<< אורח >> יעקב שנרב: גמרנו, אנחנו כבר אחרי זה.
<< אורח >> יעקב שנרב: דיווחתי על זה לוועדה.
<< אורח >> יעקב שנרב: חבל שלא העבירו לכם.
<< אורח >> יעקב שנרב: הדבר הזה כבר מאחורינו, זה כבר קורה.
<< אורח >> יעקב שנרב: הקבוצה הראשונה שיכולנו לאבחן כבר קיבלה את הכסף, הכנסנו את הכסף לחשבון.
אלכס קושניר: האם אנחנו מדברים על 23,602 חיילים?
<< אורח >> יעקב שנרב: לא.
<< אורח >> יעקב שנרב: קיבלנו קובץ שמכיל 23,000.
<< אורח >> יעקב שנרב: צה"ל הגדיר כ-18% מתוכם כחיילים בודדים.
<< אורח >> יעקב שנרב: אלה קבצים שפעם ראשונה מישהו מעביר ואנחנו מנסים למפות.
<< אורח >> יעקב שנרב: יש בתוך הרשימה מספרי זיהוי שלא קיימים, יש אנשים שתאריך העלייה שלהם הוא אחרי השחרור.
אלכס קושניר: לכמה חיילים העברתם כסף?
<< אורח >> יעקב שנרב: אני לא יודע לכמה, אבל לקבוצה הראשונה שקיבלנו מתוך הקובץ העברנו בשביל לא לעכב.
אלכס קושניר: אני מבקש שעד סיום הישיבה נקבל את מספר החיילים שקיבלו את הכסף.
<< אורח >> יעקב שנרב: אני אנסה לבדוק תוך כדי.
<< אורח >> יעקב שנרב: צריך להבין שלגבי החיילים האלה היינו צריכים לקבל את פרטי הבנק מצה"ל.
<< אורח >> יעקב שנרב: לקחתי את המשימה הזאת עוד הרבה לפני שפגשתי בג'וש.
<< אורח >> יעקב שנרב: כל מי שהיה לנו את כל הפרטים שלו - קיבל.
<< אורח >> יעקב שנרב: קיבלנו גם קבוצה של 1,117 אנשים מעמותה שעשתה עבודה.
<< אורח >> יעקב שנרב: צריך להבין שרק 300 מתוכם בכלל מופיעים ברשימה של צה"ל.
<< אורח >> יעקב שנרב: חלק ממי שמילאו פרטים בעמותה כבר מקבלים.
<< אורח >> יעקב שנרב: חלק לא מקבלים כי הם לא זכאים.
אלכס קושניר: איך הם לא זכאים?
אלכס קושניר: איך יכול להיות מצב שחייל בודד לא זכאי?
אלכס קושניר: תן לי סיבה אחת.
<< אורח >> יעקב שנרב: אם, למשל, הוא סיים את החמש שנים לפני הגיוס.
<< אורח >> יעקב שנרב: חלק מהחיילים לא מכירים את הפרטים האלה.
<< אורח >> יעקב שנרב: אנחנו אחרי זה.
<< אורח >> יעקב שנרב: הממשק קיים, עובד, חי.
<< אורח >> יעקב שנרב: כבר קיבלנו את הרשימה מצה"ל.
<< אורח >> יעקב שנרב: אנחנו ממפים כמה שיותר מהר.
<< אורח >> יעקב שנרב: אנחנו לא עושים טובה לאף אחד, זו העבודה שלנו.
<< אורח >> יעקב שנרב: שאלת אותי לגבי אחורה.
<< אורח >> יעקב שנרב: החלטת ממשלה, ואתה מכיר אותה כמוני, לא מאפשרת יותר משלושה חודשים אחורה.
<< אורח >> יעקב שנרב: אני לא אנוח ולא אשקוט עד שנפתור את הבעיה הזאת, ואנחנו נפתור אותה.
אלכס קושניר: אם במשך ארבע שנים הדבר הזה לא נפתר, כנראה שצריך איזו שהיא התערבות.
אלכס קושניר: אמרת שקיים ממשק.
אלכס קושניר: מזה אני מסיק שמעכשיו והלאה זה יעבוד בצורה שוטפת.
אלכס קושניר: האם אני מבין נכון?
<< אורח >> יעקב שנרב: נכון, הבנת מצוין.
אלכס קושניר: זאת אומרת, מעכשיו כל חייל שמשתחרר יקבל באופן אוטומטי את הכסף.
<< אורח >> יעקב שנרב: אם הוא זכאי.
אלכס קושניר: מעכשיו וקדימה לא יהיה חייל משוחרר שזכאי לסיוע הזה שלא יקבל אותו בצורה אוטומטית.
מרב תורג'מן: מחודש מרץ.
אלכס קושניר: אני מבין נכון?
<< אורח >> יעקב שנרב: במידה והוא מופיע ברשימות של צה"ל.
אלכס קושניר: יש את הקובץ שקיבלת מצה"ל.
אלכס קושניר: אמרת שיש איתו הרבה מאוד בעיות.
אלכס קושניר: האם מדובר בקבוצה של חיילים שהשתחררו בעבר, או שזאת אותה קבוצה שאנחנו מדברים עליה עכשיו?
<< אורח >> יעקב שנרב: זאת הקבוצה של האנשים שהשתחררו בחמש השנים האחרונות.
אלכס קושניר: האם הטיפול ב-23,621 האנשים האלה הוא טיפול שמוודא איך הם מקבלים את הכסף קדימה במידה והם זכאים?
<< אורח >> יעקב שנרב: יותר מ-80% מהאנשים בתוך הרשימה הצבא לא מגדיר כחיילים בודדים בתום התקופה הזאת.
אלכס קושניר: האם מהיום והלאה לכל חייל שמשתחרר פתרנו את הבעיה?
<< אורח >> יעקב שנרב: כן.
אלכס קושניר: זה ממשק אוטומטי שעובר, לא קבצים פעם בחודש שתקבל.
<< אורח >> יעקב שנרב: קבצים פעם בחודש, וגם הממשק.
<< אורח >> יעקב שנרב: זה עובר מכספת לכספת.
<< אורח >> יעקב שנרב: כשזה יגיע אלי לתוך המערכות הוא יקבל.
שלומית אבינח: בלי צורך להגיע לשום מקום?
<< אורח >> יעקב שנרב: בלי צורך להגיע לשום מקום.
<< אורח >> יעקב שנרב: גם לגבי אלה שלא הגיעו, אם נצליח לקבל את כל המידע כולל חשבון בנק, לא נבקש כלום, הם יראו בחשבון שלהם כסף.
אלכס קושניר: בעניין של התשלום אחורה יש לך בעיה, כי אתה אומר שיש החלטת ממשלה שלא מאפשרת לך לשלם יותר משלושה חודשים רטרו.
<< אורח >> יעקב שנרב: הבנת מצוין.