GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב דלל: שוב אנחנו רואים בשקף הבא את האשכולות של היעדים שלנו מול הרשתות החברתיות.
יעקב דלל: מדיניות אכיפה ושקיפות, אגב, בדיוק אותם דברים שג'ק דורסי צייץ עליהם כליקויים אצל החברות.
יעקב דלל: אלה הקטגוריות שאנחנו חילקנו את היעדים שלנו מול החברות לפיהן.
יעקב דלל: בשקף הבא, נפרט את היעדים.
יעקב דלל: יוגב.
יוגב קרסנטי: אז מה בעצם מבחינת המדיניות?
יוגב קרסנטי: יעד המדיניות העיקרי שאנחנו מבקשים הוא לאמץ את הגדרת IHRA בתור סטנדרט לזיהוי.
יוגב קרסנטי: הגדרת IHRA משמשת אותנו לזהות מהו שיח אנטישמי ומה לא שיח אנטישמי.
יוגב קרסנטי: זאת הגדרה שכמו שנאמר כאן היא מקובלת, אושרה על ידיד האוניברסיטאות, מדינות, גופים בין-לאומיים.
יוגב קרסנטי: אין שום סיבה שגם הרשתות החברתיות לא ישתמשו בה כבוחן לאנטישמיות אצלן.
יוגב קרסנטי: הדבר השני, כמו שהצהירה השרה, הוא בעצם הנגשת מידע מהימן.
יוגב קרסנטי: ראינו השנה קמפיינים ברשת, קמפיינים מאוד גדולים, חלקם כנראה על ידי מדינות, גופים גדולים שעשו שימש בפלטפורמות.
יוגב קרסנטי: אנחנו מבקשים לנצל את הקמפיינים האלה להנגשת מידע אודות השואה, אודות העם היהודי.
יוגב קרסנטי: חינוך נגד הדברים האלה הוא בהחלט אפשרי.
יוגב קרסנטי: מבחינת האכיפה, אנחנו רואים פעם אחר פעם שבעצם יש שפות ויש מדינות שבהן הכחשת השואה נפוצה יותר ממדינות אחרות.
יוגב קרסנטי: אנחנו מבקשים להתמקד בשפות ומדינות האלה ולהגביר את מאמצי האכיפה בהן.
יוגב קרסנטי: אנחנו מבקשים להסיר חשבונות של אנטישמיים מורשעים.
יוגב קרסנטי: אם אדם הורשע בבית משפט בהיותו אנטישמי או בהפצת אנטישמיות, אין שום סיבה שהוא יקבל פרופיל ציבורי שמאפשר לו להמשיך ולהפיץ אנטישמיות דרך הרשתות החברתיות, והשרה התייחסה לזה קודם.
יוגב קרסנטי: הכשרת מנטרי תוכן.
יוגב קרסנטי: כמו שראיתם בדוגמאות קודם לכן, אלה דוגמאות שפשוט מנטרי התוכן לא זיהו אותן כאנטישמיות או מסיבה כזו או אחרת הן נשארו שם.
יוגב קרסנטי: אפשר לאמן אותם לזהות גם את הדברים האלה.
יוגב קרסנטי: טיפול בשיח לא אותנטי.
יוגב קרסנטי: אנחנו רואים בוטים.
יוגב קרסנטי: אנחנו רואים כל מיני מאמצים שהם לא אותנטיים, שהם לא אמיתיים.
יוגב קרסנטי: צריך לעצור אותם בעודם באיבם.
יוגב קרסנטי: והגבלות על מסחר אנטישמי.
יוגב קרסנטי: ממש לאחרונה היה לנו מבצע עם אמזון שבמסגרתו הורדו מעל 1,000 לינקים לספרות אנטישמית בשפות שונות.
יוגב קרסנטי: גם זאת תופעה שצריך לעצור אותה, את הסחר בספרות אנטישמית, במֶמוֹרַבִּילְיָה הנאצית.
יוגב קרסנטי: וכמובן כדי שנוכל לעשות את הדברים האלה בצורה טובה, אנחנו זקוקים ליותר שקיפות מצד הרשתות החברתיות, נתונים על שכיחות השיח, על פילוח של שיח אנטישמי, על אזורים גאוגרפיים שבהם הוא קיים.
יוגב קרסנטי: כל הדברים האלה יעזרו גם לנו להילחם בתופעה יותר טוב ולעזור לרשתות.
יוגב קרסנטי: יעקב.
יעקב דלל: בשקף הבא אנחנו רואים את היעדים של הממשלה לטיפול בנושא.
יעקב דלל: קודם כול, מוקם צוות בין-משרדי, דבר שדובר עליו פה בוועדה, והוא מתחיל לפעול.
יעקב דלל: אלה המלצות שלנו במה הוא צריך להתעסק.
יעקב דלל: פעם אחת בניטור יותר מקיף ממה שיש היום.
יעקב דלל: בחינת שאלת רגולציה.
יעקב דלל: בחינת איך עושים שת"פ נכון ברמה בין-לאומית עם מדינות.
יעקב דלל: טיפול בסוגיה נפרדת שהיא הנושא של האתרים באמת הקיצונים ביותר, שם האנטישמיות הארסית ביותר נמצאת.
יעקב דלל: ושיתוף פעולה עם החברה האזרחית, שחלקן מיוצגות כאן היום.
יעקב דלל: להדק מאוד את הסינכרון ואת ההתייעצות עמן.
יעקב דלל: ולסיכום, בשקף האחרון, בעיות גלובליות אנחנו צריכים לפתור ביחד, בשיתוף פעולה עם כולם, בין אם מדובר בבעיית האקלים ובין אם מדובר בבעיית שיח השנאה.
יעקב דלל: באתגרים האלה אנחנו צריכים לעבוד ביחד, ממשלה מגובשת, החברה האזרחית והחברות שנמצאות כאן איתנו היום, שמודעות לבעיה ושרוצות לשפר את המצב.
יעקב דלל: אנחנו תקווה כי בעזרת המתווה ממשלת ישראל תתרום את חלקה בצורה מיטבית מול האתגר הגדול הזה.
מיכל וונש: תודה רבה על מצגת ממצה וחשובה מאוד.
מיכל וונש: (נושאת דברים באנגלית ולהלן תרגומם: ואני רק רוצה לומר שהדוח קיים באנגלית.
דוד ביטן: יושבת-ראש הוועדה.
מיכל וונש: כן, היושב-ראש.
דוד ביטן: אני פשוט רוצה ללכת.
דוד ביטן: אני באתי רק להגיד לכם שלום.
דוד ביטן: אני רוצה קודם כול להודות למשרדים, לשרים ולמשרדים, על העבודה שהם עשו.
דוד ביטן: העולם השתנה.
דוד ביטן: יש היום רשתות חברתיות, חברות-על, שבמקום להילחם איתן צריך להגיע איתן להסכמות.
דוד ביטן: אני שמח שיש תזוזה מאוד רצינית בחברות לכיוון של מלחמה באנטישמיות ובהכחשת השואה.
דוד ביטן: אבל אנחנו צריכים לעשות את העבודה שלנו.
דוד ביטן: העובדה שהוקדם צוות בין-משרדי, שכל המשרדים מאגמים גם את המשאבים וגם את המוחות שצריכים לעבוד, היא התקדמות רצינית.
דוד ביטן: ואני מאמין שאנחנו נראה שינויים עם הזמן.
דוד ביטן: אז תודה רבה לכולם.
מיכאל ביטון: וזה בזכותך.
עומר ינקלביץ': שוב פעם, זה בזכותך - - -
מיכאל ביטון: בזכותך.
מיכאל ביטון: אתם דרשתם וזה קרה.
דוד ביטן: אנחנו עושים את שלנו, אתם גם נותנים את שלכם.
מיכאל ביטון: כל הכבוד.
דוד ביטן: אני רוצה להגיד לכם שאני מודה למנהלת הוועדה שעשתה עבודה מאוד רצינית - -
דוד ביטן: - - כדי להביא לפה את החברות, כדי לארגן את הישיבות שהיו.
דוד ביטן: ולכל העובדים שעזרו לנו, מטעם כל המשרדים.
דוד ביטן: אתם עשיתם עבודה טובה.
דוד ביטן: ונמשיך לשתף פעולה בעתיד.
דוד ביטן: אני לא יודע מי יהיה יושב-ראש הוועדה אחרי הבחירות, אבל בכל מקרה, הוכחנו שלוועדה הזאת יש תפקיד.
דוד ביטן: היא לא סתם ועדה.
שלומית אבינח: מנהלת הוועדה, לדוגמה.
מיכאל ביטון: לעם ישראל יש משימות מספיק מאה שנה קדימה, נכון.
עומר ינקלביץ': שזה גם ברמה הפרקטית מאוד ספציפי.
מיכל וונש: אדוני היושב-ראש, בשם חברי הוועדה האחרים שאינם פה היום, מכיוון שזו כנראה הישיבה האחרונה של הוועדה הזאת, אני רוצה לומר שזה בזכותך, אדוני היושב-ראש, שהוועדה הזאת הפכה להיות - - -
דוד ביטן: אני לא עבדתי לבד.
מיכל וונש: בזכותך, עם עוד הרבה עזרה.
מיכל וונש: בסדר, אני מקבלת.
דוד ביטן: חברי הוועדה.
דוד ביטן: לא הייתה פוליטיקה בוועדה.
מיכל וונש: אני מקבלת.
דוד ביטן: היה רק שיתוף פעולה והיו פה חברים שבאו לכל ישיבה ובאמת עשו עבודה.
דוד ביטן: אז אי-אפשר לבד.
דוד ביטן: אין כזה דבר.
מיכל וונש: אדוני היושב-ראש, נכון, נכון.
מיכל וונש: אני רוצה רק לומר שאנחנו מודים לך ומוקירים את העבודה המסורה.
מיכל וונש: הוועדה בראשותך עשתה, בין היתר, את הדוח החשוב הזה.
מיכל וונש: אני חושבת שהוא צעד חשוב לעם היהודי ולמדינת ישראל.
מיכל וונש: אז תודה רבה, ושוב בריאות מלאה.
עומר ינקלביץ': הרבה בריאות, הרבה בריאות.
דוד ביטן: אני אבריא.
דוד ביטן: אל תדאגו.
דוד ביטן: יהיה בסדר.
מיכאל ביטון: להתראות.
מיכל וונש: תודה רבה ליושב-ראש ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
מיכל וונש: אנחנו נמשיך.
מיכל וונש: קודם כול, אני רק רוצה להתייחס למצגת המאוד חשובה.
מיכל וונש: (נושאת דברים באנגלית ולהלן תרגומם: רציתי לומר שהדוח, הדוח המלא, קיים גם בשפה האנגלית ואנחנו יכולים לשתף.
מיכל וונש: כמובן, הדוח עם הפלטפורמה הדיגיטלית.
מיכל וונש: אני בטוחה שחלקנו אותו כבר עם כמה מהשותפים שלנו.
מיכל וונש: זה קיים באנגלית, אז נעשה כך.
מיכל וונש: אנחנו יכולים אפילו לשתף אותו באתר האינטרנט של הוועדה הזו.
מיכל וונש: לפני שנמשיך, ונמשיך אולי רק עם משרד החוץ שנמצא פה.
מיכל וונש: ) יפתח קוריאל, אם יש משהו להוסיף.
מיכל וונש: אני יודעת שהייתם שותפים חשובים.
מיכל וונש: אבל אם יש ליפתח משהו להוסיף לפני שאנחנו ממשיכים עם יפעת ברק אחריו.
מיכל וונש: שלום, יפתח.
יפתח קוריאל: כן.
יפתח קוריאל: תודה רבה.
יפתח קוריאל: אז אני רוצה לומר בשם המשרד שהסוגיה הזאת נמצאת גבוה מאוד בסדר העדיפויות של משרד החוץ ושל הנציגויות שלנו ברחבי העולם.
יפתח קוריאל: היא סוגיה של ריכוז מאמץ מיוחד לשנה הקרובה.
יפתח קוריאל: רבות מהמלצות במסמך הטוב הזה מבוצעות כבר על ידי המשרד בפועל, אם זה השת"פ G2G עם מספר גדול של ממשלות, אם זה השת"פ עם ארגונים בין-לאומיים מובילים.
יפתח קוריאל: יש לנו דיאלוג שנתי עם א"א וארגונים נוספים.
יפתח קוריאל: והנושא הזה כמובן עולה בשיחות של שר החוץ עם העמיתים שלו בתקופה האחרונה.
יפתח קוריאל: שיח שוטף עם הרשתות מבוצע גם על ידינו מהמטה וגם על ידי הנציגות שלנו בסאן פרנסיסקו.
יפתח קוריאל: אנחנו בקשר קרוב גם עם גוגל, עם טוויטר, עם פייסבוק, עם טיקטוק, עם רדיט, עם פינטרסט, עם שלל גדול ורחב של ארגונים.
יפתח קוריאל: במקביל אנחנו בקשר עם ארגוני החברה האזרחית, שאת חלקם אנחנו מכירים היטב, ונמצאים פה, ועושים עבודה מרשימה מאוד.
יפתח קוריאל: סוכם שהמשרד יהיה שותף מלא בהובלה של הצוות הבין-משרדי.
יפתח קוריאל: אנחנו מברכים על כך.
יפתח קוריאל: ואנחנו נגיש את ההמלצות שלנו על בסיס המסמך הזה ממש בימים הקרובים.
מיכל וונש: תודה רבה, יפתח.
מיכל וונש: חשוב מאוד כמובן שמשרד החוץ יהיה שותף פעיל בנושא הזה.
מיכל וונש: שרת התפוצות פשוט יוצאת, אז משפט?
עומר ינקלביץ': אני מתנצלת, רק משפט אחד.
עומר ינקלביץ': אני פשוט צריכה לצאת לאיזשהו זום דחוף.
עומר ינקלביץ': אני שוב מודה גם למשרד החוץ על העבודה המשותפת ולמשרד לעניינים האסטרטגיים.
עומר ינקלביץ': ואם במהלך הדיון טוויטר יוכלו לענות לנו בדרך כזו או אחרת על השאלה: איך זה שהחשבון של חמינאי עדיין נמצא?
עומר ינקלביץ': אני מאוד אשמח לקבל מענה לשאלה הזאת.
עומר ינקלביץ': אני מאוד מאוד מודה לכם, למשרדים, על השיתוף הפעולה.
עומר ינקלביץ': ומתנצלת שאני נאלצת לעזוב.
עומר ינקלביץ': תודה רבה, גברתי.
מיכל וונש: תודה, השרה ינקלביץ'.
מיכל וונש: אנחנו נמשיך עם יפעת ברק-צ'ייני, מנהלת התחום הבין-לאומי בקונגרס היהודי.
מיכל וונש: ואז בעצם נעבור לרשתות וגם נשאל את השאלות ונקבל חלק מהמענים לשאלות, בטח בהתייחסות לדוח.
מיכל וונש: יפעת?
יפעת ברק-צ'ייני: יפעת ברק-צ'ייני, כן.
יפעת ברק-צ'ייני: שלום.
יפעת ברק-צ'ייני: בוקר טוב מניו יורק.
יפעת ברק-צ'ייני: ובאמת תודה רבה גם לוועדה שהזמינה אותי וגם על התחשבות לא רק בשעה המוקדמת בניו יורק, אלא גם אני בעוד כמה דקות מדברת בפאנל של האו"ם בדיוק בנושא הזה.
יפעת ברק-צ'ייני: ולכן ביקשתי את ההתחשבות ולתת לי לדבר מוקדם בדיון הזה.
יפעת ברק-צ'ייני: אז תודה רבה ותודה שהסכמתם.
יפעת ברק-צ'ייני: הקונגרס היהודי העולמי, שאותו אני מייצגת הבוקר ושבו אני עובדת כבר שש שנים וחצי, הוא גוף מייצג של קהילות יהודיות ברחבי העולם.
יפעת ברק-צ'ייני: והרבה מהפעילות שלנו בתחום הזה היא באמת להביא את הקול ואת מה שקורה בקהילות היהודיות ברחבי העולם, מלמעלה מ-100 קהילות, לשולחן.
יפעת ברק-צ'ייני: וזה כולל גם ממש מקרים פרטניים שאנחנו עוסקים בהם בקהילות וגם את האסטרטגיה היותר גלובלית ובין-לאומית שאנחנו מביאים לשולחן בדיונים שלנו עם חברות אינטרנט, חלקן מיוצגות כאן, חלקן לא.
יפעת ברק-צ'ייני: קראתי לעומק בשעות לילה ארוכות את המתווה.
יפעת ברק-צ'ייני: הוא מאוד מקיף.
יפעת ברק-צ'ייני: אני חושבת שזו פעם הראשונה שבאמת נראה מתווה כזה מקיף שגם כולל סקירות מאוד טובות של רגולציה, של חקיקה.
יפעת ברק-צ'ייני: ואני רק רוצה להעיר מספר - - - מהעבודה בשנים האחרונות.
יפעת ברק-צ'ייני: אני אעשה את זה קצר.
יפעת ברק-צ'ייני: בואו נתחיל במשהו שלא במתווה ואולי בכמה המלצות.
יפעת ברק-צ'ייני: ודווקא אני רוצה להתחיל מהנקודה השנייה בדוח בנושא של רגולציה.
יפעת ברק-צ'ייני: זה נושא שאנחנו מקדמים בצורה מאוד מקיפה גם מול ארגונים בין-לאומיים, ארגונים אזוריים.
יפעת ברק-צ'ייני: ציינו במתווה את ה-DSA של האיחוד האירופי שנמצא עכשיו בתהליך.
יפעת ברק-צ'ייני: ויש לנו קואליציה של ארגונים יהודיים, שהעלינו עשר דרישות בעצם בתחום המאבק באנטישמיות שאנחנו מבקשים שייכללו בתוך ה-DSA ואנחנו ממשיכים לקדם את זה.
יפעת ברק-צ'ייני: אבל העלו את נושא החקיקה הבין-לאומית וגם את החקיקה בין-מדינות.
יפעת ברק-צ'ייני: אני חושבת שיש שני נושאים עיקריים.
יפעת ברק-צ'ייני: יש את החקיקה והרגולציה של פעילות החברות והאכיפה שלהן.
יפעת ברק-צ'ייני: וגם רגולציה שצריכה להיות הרבה ברורה בתחום הגדרות, אם זה בתחום אימוץ ההגדרה של IHRA.
יפעת ברק-צ'ייני: ל-IHRA יש גם הגדרה של Holocaust Denial and Distortion שגם צריך לקחת אותה בחשבון, והייתי מציעה להוסיף אותה בצורה יותר ברורה גם לדוח הזה, מאחר שזה מאוד רלוונטי לדיון על האינטרנט גם.
יפעת ברק-צ'ייני: וגם בנושא של, למשל, בנושאים שקשורים לשואה, בנושאים של הכחשת שואה, יש הרבה מקום לרגולציה שישראל יכולה באמת להוביל ברמה הבין-לאומית, רגולציה גם במדינות מסוימות, שזה, קודם כול, הכלי הכי חשוב בעיניי במקרה הזה.
יפעת ברק-צ'ייני: היא גם תמנע הרבה מהתופעות שאנחנו רואים היום, בין היתר, הנושא שהחברות יכולות להחליט על הגדרות שונות ועל אכיפה שונה וגם את הקפיצה שיש מרשת לרשת בעצם בתחום הזה, שכשכל רשת מחזקת את ההגדרות שלה או מחזקת את האכיפה, בעצם קופצים לרשת חדשה, לרשת אחרת.
יפעת ברק-צ'ייני: אחד האנשים שצוינו במתווה הוא דיודונה, מ'באלה מ'באלה דיודונה, צרפתי שפשוט עבר מרשת לרשת כל פעם שמישהו - - - איזושהי חקיקה יותר מקיפה ויותר סטנדרטית במדינות תמנע גם את האפשרות הזאת של קפיצה מרשת לרשת ותהפוך פחות אטרקטיבית.
יפעת ברק-צ'ייני: בנושא ההגדרות שעלה במתווה בצורה מאוד ברורה, לפני כשבועיים הקונגרס היהודי העולמי והפייסבוק ואונסק"ו, עוד ארגון שאנחנו עובדים איתו הרבה בתחום הזה, בעצם השיקו שירות שבארץ אני מקווה שהוא יהיה זמין בשבועות הקרובים.
יפעת ברק-צ'ייני: הוא זמין במדינות דוברות אנגלית: אוסטרליה, ניו זילנד, אירלנד, בריטניה, ארצות הברית.
יפעת ברק-צ'ייני: שירות בנושא של הנגשת מידע בתחום השואה.
יפעת ברק-צ'ייני: בעצם במדינות האלה יש חיפוש של כמעט כל נושא שקשור לשואה, להכחשת השואה, ובאמת רשימה מאוד מקיפה של מושגים רלוונטיים שפייסבוק כינסה יחד עם המון נציגים ומומחים ברחבי העולם שיכולים להיות רלוונטיים, שזה לא רק המושגים ההזויים שאנחנו חושבים עליהם.
יפעת ברק-צ'ייני: זה בעצם מקפיץ הודעה למשתמשי פייסבוק כשהם עוסקים בחיפוש של אחד המושגים האלה, שגם מסבירה בקצרה מהי השואה וגם מפנה לאתר של הקונגרס היהודי העולמי ואונסק"ו aboutholocaust.org שבו יש מידע בסיסי, חשוב ורלוונטי בנושא השואה, בעצם עובדות בנושא השואה.
מיכל וונש: תודה, יפעת.
מיכל וונש: אם אני יכולה רק לבקש, ממש תסכמי בקצרה כי אנחנו בזמן קצוב.
מיכל וונש: זאת הדוגמה אולי החשובה ביותר שאנחנו נשמח גם לשמוע משאר הרשתות לגביה, מכיוון שהיא באמת השימוש הכי נכון, לא שימוש בינארי של חסימה או אפשור, אלא שימוש של חינוך.
מיכל וונש: זו דוגמה מאוד מאוד חשובה.
מיכל וונש: אנחנו נשמח לשמוע עליה גם מהרשתות האחרות ומה עוד ניתן לעשות עם הכלי הזה.
מיכל וונש: אם אני אוכל לבקש, רק ממש בקצרה תוכלי לסכם כדי שניתן להם צ'אנס להשתתף.
מיכל וונש: יש עוד הרבה אנשים בזום.
יפעת ברק-צ'ייני: זו הנקודה האחרונה שלי בנושא של באמת השימוש בזה.
יפעת ברק-צ'ייני: אנחנו מקבלים את זה גם מרשתות האחרות.
יפעת ברק-צ'ייני: וכאן אני רוצה לציין כמובן את העובדה שפייסבוק, וזה גם בשביל המתווה, היא הרשת היחידה שיש לה אשת קשר ספציפית לתחום הזה.
יפעת ברק-צ'ייני: אני חושבת שאפשר להכניס למתווה בקשה מהחברות בעצם שיהיו אנשי קשר שמוקדשים לקידום הנושא הזה.
יפעת ברק-צ'ייני: שמבינים אותו.
יפעת ברק-צ'ייני: ואני חושבת שעם פייסבוק זה באמת מראה את התוצאות הכי טובות עם ג'ורדנה שפה בשיחה, ואני יודעת שאנחנו עושים איתם עוד ועוד.
יפעת ברק-צ'ייני: שוב תודה ותודה על ההתחשבות.
מיכל וונש: תודה רבה, יפעת.
מיכל וונש: (נושאת דברים באנגלית ולהלן תרגומם: עוברים לאנגלית כי הדוברים הבאים שלנו יהיו נציגי הפלטפורמות השונות שכאן איתנו היום.
מיכל וונש: ושיתוף הפעולה איתכם היה מאוד חשוב, וזה מאוד חשוב שיפעת בדיוק הזכירה את הפרויקט המשותף הזה עם הקונגרס היהודי העולמי, אתם יודעים, כדי להיות מסוגלים לנצל את היכולת החינוכית של הסימון כדי ללחוץ ולקבל מידע עבור אלה העוסקים בהכחשת השואה או בהפרה שלIHRA .
מיכל וונש: וזה חשוב שנטפל בנושא ההגדרה של IHRA, באימוצה השלם למעשה, ולא רק באימוץ חלקים נוחים שלה.
מיכל וונש: חלק מהסיבה היא שאין לנו הגדרה הוליסטית.
מיכל וונש: אז כמובן זה מאפשר לנו לעבור דרך הסדקים בדיוק בדרך שהיינו מבקשים כדי למנוע.
מיכל וונש: וכפי שאמרתי, קבלת הגדרת העבודה של IHRA – כולל הדוגמאות, כולל דה-לגיטימציה, דמוניזציה וסטנדרטים כפולים נגד מדינת ישראל – היא בדיוק הצורה שמאפשרת לנו להתגנב דרך הסדקים של מה שאנחנו רוצים למנוע.
מיכל וונש: ולכן אנחנו הולכים למעשה עכשיו לדון עם הנציגים השונים שיש לנו.
מיכל וונש: מי כאן?
מיכל וונש: טוויטר?
מיכל וונש: אני רואה את אליזבת קנטר.
מיכל וונש: ראיתי.
מיכל וונש: טיקטוק כאן.
שלומית אבינח: כולם פה.
מיכל וונש: (נושאת דברים באנגלית ולהלן תרגומם: כולם פה.
מיכל וונש: אז פנטסטי.
מיכל וונש: אז אולי נתחיל עם ליז ונתקדם ברשימה בלי סדר מיוחד.
מיכל וונש: מה שלומך, ליז?
מיכל וונש: תודה על היותך כאן איתנו.
אליזבת קנטר: (נושאת דברים באנגלית ולהלן תרגומם: תודה רבה.
אליזבת קנטר: יש לי כמה הערות מוכנות שאני אנסה לעבור עליהן במהירות.
אליזבת קנטר: אני יודעת שאין לנו הרבה זמן.
אליזבת קנטר: אז אני רק רציתי לומר תודה רבה.
אליזבת קנטר: אני ליז קנטר.
אליזבת קנטר: אני מפקחת על קשרי ממשל של טיקטוק בישראל.
אליזבת קנטר: אני כמובן אסירת תודה להיות כאן היום.
אליזבת קנטר: אני גם רוצה להושיט את איחוליי הטובים ליושב-ראש ביטן.
אליזבת קנטר: לפני שאני מדברת יותר על הנושא של השולחן העגול של היום, אני רוצה כמובן להדגיש שהעדיפות העליונה שלנו היא לקדם חוויה בטוחה ומקבלת כדי שכל אחד יוכל להיות חופשי לבטא את עצמו בטיקטוק.
אליזבת קנטר: אני אנסה לקצר את הערותיי לטובת הזמן.
אליזבת קנטר: אז אני רק רוצה להבליט במהירות את שלושת הדרכים העיקריות שבהן אנחנו מטפלים בקהילת משתמשים שלנו.
אליזבת קנטר: הנחיות הקהילה שלנו משקפות את הערכים שלנו ומסבירות את סוג ההתנהגות שאנחנו מרשים בקהילה שלנו.
אליזבת קנטר: אנחנו אוכפים את הכללים האלה, כמו פלטפורמות אחרות, דרך שילוב של טכנולוגיות ואלפי-אלפי מנטרים שממוקמים ברחבי העולם.
אליזבת קנטר: בישראל יש לנו מנטרים דוברי עברית ודוברי ערבית שעובדים איתנו.
אליזבת קנטר: אנחנו כמובן פיתחנו מדיניות בטיחות חלוצית, אנחנו משקיעים בטכנולוגיות חדישות כגון התאמת תמונה, כלים רגישים לאיתור מילים, למידת מכונה, מסווגים, שעובדים ברקע באופן פרואקטיבי כדי לסמן תכני שנאה ותכנים קיצוניים פוטנציאליים בפלטפורמה שלנו.
אליזבת קנטר: בנוסף, אנחנו גם עשויים להסיר סימנים שעלולים לרמז אולי על התנהגות אנטישמית או אולי על שנאה בפלטפורמה שלנו.
אליזבת קנטר: )
מיכל וונש: (נושאת דברים באנגלית ולהלן תרגומם: ליז, איך טיקטוק מגדירה אנטישמיות, אם יורשה לי לשאול?)
אליזבת קנטר: (נושאת דברים באנגלית ולהלן תרגומם: חשבתי שאת עלולה לשאול זאת.
אליזבת קנטר: אנחנו מגדירים שיח שנאה לכל קהילה מוגנת.
אליזבת קנטר: אנחנו מחפשים הערות שעלולות להיות מעוררי שנאה כלפי הקהילה המוגנת.
אליזבת קנטר: אני מנחשת ששאלת אם אימצנו פורמלית את הגדרת IHRA.
מיכל וונש: אנחנו לא שם עדיין.
אליזבת קנטר: (נושאת דברים באנגלית ולהלן תרגומים: אנחנו לא מתייחסים להגדרת IHRA כשאנחנו נגשים לקבוצות המוגנות שלנו באותה מידה כשזה מגיע לשיח שנאה.
מיכל וונש: (נושאת דברים באנגלית ולהלן תרגומים: אוקיי.
מיכל וונש: ואיך זה עובד?
מיכל וונש: אז האם אנחנו לא חושבים שצריכה להיות הגדרת צורות שונות של שיח שנאה כפי שהן נוכחות בפלטפורמות?
מיכל וונש: שוב, אם אני חייבת להשתמש בדוגמה של הכחשת השואה, בסרטוני דעה וכן הלאה, שדיברנו עליהם לפני כן, האם יש איזשהו שיקול לאמץ הגדרה ספציפית לסוג אחר של, כמובן לא באופן מיוחד אנטישמיות, אלא של צורה אחרת של שנאה?
מיכל וונש: ומכיוון שיש לנו הגדרה לאנטישמיות, אני מתחילה שם.
מיכל וונש: קרוב לוודאי שיש, את יודעת, הגדרות נוספות שצריך לשקול גם.
מיכל וונש: אנחנו פשוט לא דנים עליהן כאן היום.
מיכל וונש: ולכן כמובן אני לא רוצה להוציא אותן מן הכלל.
מיכל וונש: אבל אני שואלת ספציפית אם יהיו ומה צריך לקרות כדי שיהיה אימוץ של ההגדרה של אנטישמיות, שאומצה בערך על יד 20 מדינות ברחבי העולם וכמובן, את יודעת, על ידי ארגונים גדולים וחשובים אחרים וכן הלאה.
אליזבת קנטר: (נושאת דברים באנגלית ולהלן תרגומים: כן, כמובן.
אליזבת קנטר: כפי שאמרתי, מדיניות שיח השנאה שלנו, שמתפרסמת באתר האינטרנט שלנו, מכסה את כל האנשים בהתבסס על מאפיינים הגנתיים, כמובן, כולל יהודים.
אליזבת קנטר: זה כולל ביטויים רטוריים ופיזיים של שנאה כפי שצוינו בהגדרת IHRA.
אליזבת קנטר: אנחנו מנסים לאמץ גישה לשיח שנאה שהמנטרים שלנו יכולים לפרש ולנסות לחסום בדרך שבה אנחנו מחנכים את המנטרים שלנו על שיח השנאה.
אליזבת קנטר: אבל אני חושבת שזהו שיח מתמשך על הגדרת IHRA.
אליזבת קנטר: אנחנו רואים בכל סוג של תוכן שנאה, שקורא או מסית לאלימות נגד ישראלים או יהודים, כסוג של תוכן שעלול להפר את הנחיות הקהילה שלנו.
אליזבת קנטר: אבל אין לנו התייחסות ספציפית בהנחיות האלה להגדרת IHRA.
מיכל וונש: (נושאת דברים באנגלית ולהלן תרגומים: תודה, ליז.
מיכל וונש: אנחנו בדיוק דנו עם פייסבוק על היכולת להשתמש, את יודעת, בפלטפורמה ככלי חינוכי מאשר כצנזורה.
מיכל וונש: האם זה משהו שטיקטוק עוסקת בו?)
אליזבת קנטר: (נושאת דברים באנגלית ולהלן התרגום הסימולטני: כן, בהחלט.
אליזבת קנטר: רציתי בדיוק לדבר על זה בהחלט.
אליזבת קנטר: ביום הזיכרון לשואה יחד עם הסוכנות היהודית וגם עם הקונגרס היהודי העולמי אנחנו בבריטניה, למשל, עבדנו יחד עם הקרן לחינוך זיכרון השואה ולמניעת הפצת דברי אנטישמיות, יצרנו סרטונים חינוכיים לאותם משתמשים שמחפשים תכנים שקשורים לשואה ולהכחשת שואה.
אליזבת קנטר: בסוף של דבר, הם הגיעו לאותו תוכן חינוכי שאנחנו יצרנו.
אליזבת קנטר: אנחנו אפילו לקחנו את זה רחוק יותר.
אליזבת קנטר: כשאנשים משתמשים במונחי חיפוש מסוימים, תמיד יפנו אותם לאותו אתר של תכנים חינוכיים.
אליזבת קנטר: זה לא רק קשור לשואה, זה גם בנושא של מהי אנטישמיות, מהו אדם יהודי.
אליזבת קנטר: בעצם בקרוב מאוד אנחנו נכין רשימה שלמה של תוכן חינוכי שכזה.
אליזבת קנטר: בבריטניה זה עבד מצוין.
אליזבת קנטר: אנשים הגיבו מעולה לאותו תוכן.
אליזבת קנטר: ראינו שאולי חלק מאנשים פשוט לא מודעים לשואה.
אליזבת קנטר: אבל כמובן הדבר הזה הוא מאוד טרגי, ולכן אנחנו ניסינו לגייס ולאפשר להם את התוכן החינוכי.
אליזבת קנטר: וההבנה שלנו היא שהגישה כרגע היא להתמקד ולעשות את זה בשווקים אחרים, לא רק בבריטניה, ובארגונים אחרים באמצעות הקונגרס היהודי והארגונים האחרים.
מיכל וונש: (נושאת דברים באנגלית ולהלן התרגום הסימולטני: מדהים.
מיכל וונש: ראשית, תודה רבה על כך, ליז.
מיכל וונש: ותודה על כך שאתם כל הזמן מעורבים באופן מתמשך בתהליך הזה.
מיכל וונש: וזה דבר קריטי לטפל, כפי שאמרתי, לא רק בתופעות חד-פעמיות של אנטישמיות, אלא בשנאה באופן כללי ובהפצת מידע כוזב באופן כללי שאותו אנחנו רואים כאתגר גלובלי שאנחנו כולנו מתמודדים איתו.
מיכל וונש: והייתי אומרת שאנטישמיות היא אחת מהדוגמאות המובהקות לכך.
מיכל וונש: אז, תודה על המחויבות ועל מעורבות שלכם.
מיכל וונש: אני בטוחה שנמשיך את השיחה הזאת כמובן יחד עם עוד משרדים ממשלתיים שלנו ונעבוד ביחד.
מיכל וונש: אבל שוב, כמובן, דבר אחד שהייתי רוצה לומר, החשוב ביותר, הוא גישה הוליסטית וגישה מקיפה, כך שאנחנו נוכל בעצם למעשה לסגור את החלון הזה ולפתוח מצד שני חלון אחר.
מיכל וונש: מפייסבוק יש לנו את ג'ורדנה קטלר איתנו כאן.
מיכל וונש: ג'ורדנה נמצאת כאן ותודה רבה על כך שאת איתנו כאן ועל המעורבות המתמידה שלכם יחד עם הוועדה שלנו ועם המשרדים השונים וכמובן עם הקונגרס היהודי ששמענו עליה, וכל דבר אחר שאנחנו צריכים להיות מודעים לו בכל הקשור להתקדמות עם IHRA וכן הלאה.
מיכל וונש: מה שלומך?)
ג'ורדנה קטלר: (נושאת דברים באנגלית ולהלן תרגומם: בסדר גמור.
ג'ורדנה קטלר: אני אדבר באנגלית או בעברית?
ג'ורדנה קטלר: אני לא בטוחה.
ג'ורדנה קטלר: )
מיכל וונש: (נושאת דברים באנגלית ולהלן תרגומם: לבחירתך, לבחירתך.
ג'ורדנה קטלר: (נושאת דברים באנגלית ולהלן התרגום הסימולטני: אז אני פשוט אשאר עם האנגלית.
ג'ורדנה קטלר: רק רציתי להודות גם ליושב-ראש ביטן ולך, מיכל, על כל העבודה הקשה שאתם עושים על מנת להביא אותנו כאן.
ג'ורדנה קטלר: כשהייתי פעם הראשונה בוועדה הזאת, שהייתה רק לפני כמה חודשים בקיץ האחרון, אנחנו המשכנו לנסות להראות את אותה התקדמות שאנחנו עשינו.
ג'ורדנה קטלר: הייתי רוצה להגיד מאותה בעצם תוכנית הראשונית של המאבק בסטריאוטיפים של עם היהודי – זו מדיניות שאנחנו מיישמים מאוגוסט בהנחיות של זיהוי של דיבור שנאה, למשל, כל הבנקים והכחשה של השואה, כל העניין הקשור לשליטה במניעים הכלכליים של העולם.
ג'ורדנה קטלר: אני חושבת שזה מאוד חשוב בעצם להסתכל על זה מבחינה הוליסטית, לדעת כיצד אנחנו רואים את עצמנו וכיצד מיישמים את הכללים.
ג'ורדנה קטלר: חשוב מאוד להסתכל על זה לא רק כאיזשהו חלק מהמדיניות, אלא כל המדיניות שלנו צריכה להיות קונספט אחיד.
ג'ורדנה קטלר: דבר ששמתי לב בדוח מהמשרד שראינו אותו הוא למעשה לאתגר ולאתר את האנשים המסוכנים ואינדיבידואלים מסוימים.
ג'ורדנה קטלר: זה לא בתוך ההנחיות שלנו בכל הנוגע לדיבור שנאה, אלא למעשה לאיתור של – יש מדיניות אחרת שמתמקדת בבידוד ובהתנהגות של אנשים שמוגדרים כמסוכנים, בין אם להרשות להם להיות בפייסבוק או לא.
ג'ורדנה קטלר: ושוב דיברנו על כמה דוגמאות.
ג'ורדנה קטלר: אנחנו מסתכלים אם התנהגות שמתרחשת אולי בפוסט אחד, אבל אנחנו מסתכלים גם על ההתנהגות שלהם בעולם האמיתי.
ג'ורדנה קטלר: אנחנו חושבים שכל הצעדים האלה ביחד הם חלק מהגישה ההוליסטית שאנחנו נוקטים בה על מנת להיאבק באנטישמיות.
ג'ורדנה קטלר: אבל זה לא רק זה.
ג'ורדנה קטלר: אנחנו רוצים להיות חלק פעיל בכל מה שקשור לחינוך לזיכרון השואה.
ג'ורדנה קטלר: והדבר הזה מאוד חשוב ברמה הגלובלית.
ג'ורדנה קטלר: ולכן אנחנו תומכים, למשל, בקיר של יד ושם: I remember, עבודה של הקונגרס היהודי באינטרנט ביום השואה.
ג'ורדנה קטלר: השנה אנחנו גם בהחלט נעבוד על זה פה בישראל ובכל מקום בעולם יחד עם ארגונים השונים.
ג'ורדנה קטלר: אנחנו נדבר על זה בעוד כמה חודשים.
ג'ורדנה קטלר: שוב תודה שהזמנתם אותי.
ג'ורדנה קטלר: אני אשמח לענות על כל שאלה כמובן כמו תמיד.
ג'ורדנה קטלר: וזה מאוד חשוב שנמשיך ואנחנו ננקוט בעוד צעדים ונוכל להתקדם בסוגיה החשובה הזאת.
מיכל וונש: (נושאת דברים באנגלית ולהלן תרגומם: תודה רבה, ג'ורדנה.
מיכל וונש: ואנחנו נשמע מנציג של טוויטר, רונן קסטלו.
מיכל וונש: רונן, אם לא אכפת לך, להתחיל אפילו עם השאלה שהשרה שאלה לפני שהיא עזבה, ואולי אני אכליל קצת יותר: איך טוויטר קובעת אילו הצהרות להסיר ואילו להשאיר?
מיכל וונש: היא שאלה באופן ספציפית על חמינאי, כמובן, הקורא לרצח העם, שזה נראה מפר משהו.
מיכל וונש: אבל אנחנו תהינו על כך.
מיכל וונש: ואם אתה אפילו יכול להתייחס לשאלה למה טוויטר עד כה לא טיפלה בהכחשת השואה בפלטפורמה שלכם.
רונן קסטלו: (נושא דברים באנגלית ולהלן התרגום הסימולטני: אז שוב תודה רבה, כפי רבים פה אמרו כבר, על כך שהזמנתם להשתתף ביום הזה.
רונן קסטלו: ואנחנו השתתפנו גם במפגש האחרון באוקטובר ולפני זה ביולי.
רונן קסטלו: ואנחנו בהחלט נמשיך לעשות את זה.
רונן קסטלו: ותודה רבה על כך ששיתפתם את הדוח לפני כמה ימים.
רונן קסטלו: אנחנו עדיין קוראים את זה ואנחנו רוצים להיות מעורבים הרבה יותר עמוק בזה בעוד כמה ימים ושבועות.
רונן קסטלו: אנחנו כרגע קוראים את זה ומנתחים את זה.
רונן קסטלו: ואני בהחלט אעביר את הנייר הזה לאותם צוותים שעובדים על פיתוח מדיניות וגם כמובן לאותם הסוכנים שעובדים על מימוש המדיניות שלנו.
רונן קסטלו: וזה דבר שחשוב לומר.
רונן קסטלו: לגבי השאלה ששאלת, כפי שכבר אמרנו בפגישות הקודמות, הכחשת שואה ואנטישמיות נכנסות תחת הסעיף שלנו של תוכן דיבור שנאה, דה-הומניזציה של משתמשים שונים, וכמובן האדרה של אלימות או הכחשה של אירועים היסטוריים אלימים.
רונן קסטלו: והמדיניות הזו, אם יורשה לי לומר, ואני הכנתי כמה הערות, אבל אני רוצה רק לומר שני דברים בכל הנוגע למדיניות הזאת שלנו, מכיוון שהיא עודכנה פעמים מאז שאנחנו נפגשנו באוקטובר.
רונן קסטלו: ואז אני רק אתן לכם שתי דוגמאות.
רונן קסטלו: בדצמבר המדיניות הזאת עודכנה על מנת להתייחס לשפה שגורמת לדה-הומניזציה של אנשים על בסיס של מוצא, מדינה או גזע.
רונן קסטלו: וזה כבר אסר על השפה אשר למעשה מייצרת דה-הומניזציה של אנשים על בסיס של קסטה, של דת וכן הלאה.
רונן קסטלו: כמו שפייסבוק אמרו, זה בדיוק ההכרה בכך שדה-הומניזציה של אדם און-ליין מובילה למעשה למעשים.