GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל וונש: אם יש דברים שהחסרנו, אני מבקשת להנגיש לוועדה, גם בכתב - אנחנו מאוד מאוד נגישים - בהמשך לדיון הזה על נקודות נוספות שאולי לא עלו.
מיכל וונש: אני חושבת שהעובדה שאנחנו מצד אחד מאחדים כאן את כל הקבוצות הללו ואת המנעד הרחב שלהן, אני שוב רוצה לברך על העובדה שמנעד רחב של נסיעות וקבוצות, גילים ושיוכים דתיים, ערכיים, גיאוגרפיים, זה כל כך נכון ויש בזה מסר כל כך חשוב גם כלפי כל הקבוצות שאנחנו מביאים ארצה וגם מה שאני קוראת שינוי התפיסה בכלל בנושא הזה של קשרי ישראל-תפוצות.
מיכל וונש: אנחנו נשמע מכולכם.
מיכל וונש: אנחנו יודעים שההשלכות של העובדה שלא מצליחים להגיע ארצה הן קשות.
מיכל וונש: ההשלכות שאין את ההזדמנויות לחוש ולחוות באופן חווייתי גם את מדינת ישראל וגם את הקשר לזהות היהודית.
מיכל וונש: יש לכך השלכות גם על קשר ישראל-תפוצות וגם כמובן על הקהילות עצמן בהקשר של המשכיות יהודית, עמיות יהודית.
מיכל וונש: אני רוצה לומר שהעובדה שאין את הנסיעות הללו צריכה להדאיג אותנו והדאגה הזאת צריכה גם להתבטא בתעדוף להתייחסות מה עושים עם העובדה שאין את הנסיעות הללו וגם תקציבית מה עושים כדי לוודא שהן תמשכנה להתקיים גם כאן וגם ביום שאחרי.
מיכל וונש: אני כל הזמן אומרת שהפילנתרופיה כפי שאנחנו מכירים אותה היום, תחדל להתקיים.
מיכל וונש: שוב, ההזדמנויות שלצד המשבר.
מיכל וונש: אפשר לקחת את זה למקומות מאוד חיוביים אבל אסור לנו לעצום עיניים אל מול מה שאנחנו יודעים שיהיה האדוות הנוספות – גם, לא רק – בתוכניות כאלה שמבוססות הרבה מאוד על תמיכה פילנתרופית על כל ההשלכות של זה.
מיכל וונש: העברנו את השאלות הללו מבעוד מועד.
מיכל וונש: אני אעלה את השאלות למי שאולי לא ראה אותן.
מיכל וונש: כיצד התוכניות של הסיורים בישראל התאימו את עצמן למשבר הקורונה עד כה, זה בקצר מועד ובטווח רחוק מה הן התוכניות לעתיד.
מיכל וונש: במצב הנוכחי מה הן התחושות העולות בעקבות משבר הקורונה בקרב האוכלוסיות הצעירות ביהדות התפוצות.
מיכל וונש: אני חושבת שחשוב לתת על כך את הדעת.
מיכל וונש: יכול להיות שזה גם משליך על סוגי האינג'מנטס, גם הנסיעות אבל גם מה שקורה בתווך עד שיש נסיעות.
מיכל וונש: מהגורמים הממשלתיים שמצטרפים אלינו ארצה לשמוע האם קיימת מדיניות הוליסטית, תכניות להיערכות לאפשר למסעות הללו גם פיזית להגיע לארץ, גם בתעדוף כפי שרק בשבוע שעבר ציינו את שבוע העלייה וכפי שאנחנו יודעים חלק מהתוכניות מתנקזות לנושא הזה של עלייה, וגם אנחנו בוועדת המשנה לקשרי ישראל והתפוצות שמכירה בחשיבות של הקשר הזה.
מיכל וונש: אני חושבת לכן שחשוב שנקיים את השיח המשותף הזה ונשמע מה קורה בצור המתכללת בין כל הגורמים שנמצאים אתנו כאן היום.
מיכל וונש: נתחיל מנציגי הארגונים עצמם.
מיכל וונש: הקואליציה למען הנסיעה החינוכית לישראל.
מיכל וונש: נמצאת אתנו בקי כספי מ-JNFA.
רבקה כספי: תודה רבה.
רבקה כספי: כבוד לנו ואנחנו מודים לך חברת הכנסת קוטלר וונש על שכינסת את הישיבה היום.
רבקה כספי: אני רוצה לפתוח בשלוש נקודות מרכזיות כדי לתת מסגרת להמשך הדיון.
רבקה כספי: קודם כל, זה לא חדש לאף אחד שבגדול ישראל סגורה לתיירות כבר הרבה מאוד זמן וזה פוגע באופן עמוק ביותר בכל תעשיית התיירות כאן בארץ.
רבקה כספי: אני קראתי שבחודש ספטמבר בלבד הייתה נפילה של 96 אחוזים בתיירות הנכנסת לישראל ולא צריך להרחיב כמה זה כואב לנהגי אוטובוסים, מדריכי טיולים, בתי מלון וכל המגזר.
רבקה כספי: האובדן הזה ליהדות התפוצות הוא אישי וקהילתי וזה גורם לכאב מאוד מאוד עמוק כי בדיוק כמו שציינת, אין לנו כלי יותר טוב.
רבקה כספי: הנסיעות לארץ הן אבן יסוד של העבודה שלנו לבנות ולחזק את הזהות היהודית של המשתתפים וזה גם הכלי המרכזי שלנו לחבר אותם לישראל.
רבקה כספי: אנחנו כאן עומדים על סף תהום כי חלילה אנחנו יכולים לאבד עשרות שנים של עבודה, של בניית מגזר שלם שמאפשר ומחזק את הנסיעות האלה.
רבקה כספי: אבן יסוד של העבודה שלנו היא לבנות את הזהות היהודית ואת החיבה והקישור של הקהילות אל מדינת ישראל.
רבקה כספי: הנקודה השנייה, ואת נגעת בה, היא שאנחנו עושים את שלנו.
רבקה כספי: סיפור הלידה של הקואליציה שלנו הוא דבר שמדבר בעד עצמו.
רבקה כספי: זה 37 ארגונים שונים שמביאים כל שנה כ-80,000 משתתפים שרובם הם מתחת לגיל 30, כלומר, בשלב מאוד מרכזי בבניית הזהות שלהם כאזרחי העולם, כאזרחים בוגרים שיכולים לבחור בכיוון זה או אחר.
רבקה כספי: לרוב הנסיעות האלה מביאים חברים של קהילות היהודיות אבל לא רק.
רבקה כספי: זה גם כלי מרכזי של בניית האדם מתוך העולם הנוצרי למדינת ישראל.
רבקה כספי: הקואליציה הקימה את עצמה מתוך צורך אמיתי.
רבקה כספי: פנו אלינו בבקשה שנעזור בכינוס הקבוצה אבל הצורך בא מהשטח.
רבקה כספי: לא אנחנו היינו אלה שבאנו ואמרנו שזה כדאי.
רבקה כספי: מעל חצי שנה נפגשים בארבע מטרות כאשר האחת היא לשמר את התשתית שמאפשרת את כל התוכניות האלה, השנייה – ואני חושבת שזה חשוב מאוד שכולם ידעו – לדאוג שאף אחד מהמשתתפים הפוטנציאליים לא ילך לאיבוד בדרך כי הוא היה מועמד לטיול בגיל תיכון ועד שנחזור לנסיעות האלה, אולי הוא יהיה בשנה שנייה באוניברסיטה וזאת כבר קבוצה אחרת של הזדמנויות.
רבקה כספי: הארגונים התחייבו זה לזה וכולם ביחד שאנחנו נדאג להעביר את ההזדמנויות האלה כדי לחבר את המשתתפים שכרגע נחסכה מהם החוויה הזאת.
רבקה כספי: אנחנו ביחד מאותתים לכל השטח שאנחנו כאן, אנחנו עובדים ביחד, אנחנו נהיה כאן כדי לקבל אותם ברגע שזה יתאפשר.
רבקה כספי: אנחנו עובדים ביחד על השיח מול הממשלה בדיוק ברוח הישיבה היום.
רבקה כספי: אני חושבת שראוי לומר שהיינו צריכים את הקואליציה הזאת אבל קורונה דחפה ליציאה.
רבקה כספי: ברור שעל הנסיעות לטווח הקצר, תכף נשמע על כמה הצלחות מאוד לגבי הבאת קבוצות בטווח הרחוק יותר ואנחנו מקווים שההצלחה הזאת פותחת דלת למחשבה ולאישורי כניסה לקבוצות האחרות כמובן עם כל אמצעי הזהירות הנדרשים.
רבקה כספי: העבודה של הקואליציה היא משותפת לאינטרס של מדינת ישראל וגם לקהילות היהודיות בחוץ לארץ.
רבקה כספי: כמו שכבר אמרנו, זו הדרך שלנו לחזק ולבנות את הזהות היהודית.
רבקה כספי: זה מניח את כל התשתית לאהדה לישראל לאורך עשרות שנים בחייהם של האנשים שמשתתפים.
רבקה כספי: זה מצד הקהילות בחוץ לארץ.
רבקה כספי: מצד המדינה, אנחנו יודעים שאנחנו זקוקים לתמיכות האלה, שאנשים מעבר לים שרוצים טוב לישראל, שמוכנים לעבוד קשה בכל מיני צורות וגם בצורה מאוד פרקטית.
רבקה כספי: אנחנו יודעים שכל המגזר של התיירות אמור להיות המגזר האחרון לצאת ממשבר הקורונה וכולנו כאן כואבים את כאב האנשים שהם לא יכולים לדמיין חזרה לעבודה.
רבקה כספי: הארגונים האלה לקח ואת הצד הראשון והאמיץ, להניח את האינטרסים הפרטניים של כל אחד אלא לעבוד ביחד.
רבקה כספי: תקוותנו שהממשלה תענה באותו מטבע והיא תסייע לנו להחזיר המשתתפים בנסיעות האלה לארץ, כמובן עם הזהירות הנדרשת.
רבקה כספי: כפי שאמרת בהתחלה ובזה אני אסיים.
רבקה כספי: אנחנו מאמינים שנכון לתת תעדוף לקבוצות האלה ואנחנו בטוחים שיש דרכים ויגרום לעידוד התיירות בארץ, אם זה סבסוד לבתי מלון, או לחברות האוטובוסים וכולי וכי הכסף הזה יישאר בארץ ויפעיל מחדש את המגזר הזה שכולנו רוצים לראות אותו פועל בהתאם לאפשרויות.
מיכל וונש: אני אחדד כמה נקודות שהעלית שמאוד מאוד נוגעות גם להמשך הדיון.
מיכל וונש: נקודה אחת היא לשדר את תחושת הדחיפות והחירום שאני בטח חשה אותה לצד ההזדמנות עליה דיברתי, לצד הצד האופטימי יותר, האחרית שיש לנו גם כמה שמאיר את הדרך בכלל לשינוי הפרדיגמה - שאני חושבת שגם את נגעת בה – לתפיסה שלנו של קשרי ישראל-תפוצות.
מיכל וונש: תפיסת יחסי ישראל-תפוצות שצריכה בעצמה לעבור איזשהו שינוי פרדיגמטי.
מיכל וונש: אני חושבת שאנחנו נוגעים בו גם בדיון הזה, באמצעות הדיון הזה, באמצעות הנושא הזה.
מיכל וונש: זו חלק מהסיבה שוועדת המשנה הזו קמה, מתוך כנסת ישראל, להכיר, לדעת, להבין ולהנגיש את החשיבות של השינוי הפרדיגמטי הקיים, מה זה אומר קשרי ישראל-תפוצות אל מול המציאות הנוכחית.
מיכל וונש: אני רוצה לומר שוב שהעובדה שהקמתם את הקואליציה הזאת, יש בה מסר מאוד חשוב גם מבחינת מהות וגם מבחינת נראות והוא נכון מכל כך הרבה בחינות.
מיכל וונש: אני מאוד מעריכה את העובדה שיש את הרצף, את המאגר הזה שמאפשר לא לאבד אף אחד.
מיכל וונש: אני חושבת שאם הערך המוסף הגדול של הדבר הזה יהיה גם זה, יש בכך אמירה מאוד מאוד משמעותית לגבי הנושא גם באופן כללי.
מיכל וונש: כמובן שנבקש לשמוע מגורמי המקצוע שנמצאים כאן כיצד יכול לבוא לידי ביטוי התעדוף הזה, התקצוב והתמיכה בהתייחס לדחיפות וגם לשינויים שנעשו עד כה.
מיכל וונש: אני אשמח לשמוע את יהודה מהסוכנות היהודית.
יהודה סטון: בשמחה.
יהודה סטון: אני קודם כל מבקש לברך.
יהודה סטון: אני חושב שהדיון הזה הוא אקוטי, משמעותי ורלוונטי בין שאר כי מתקיימים הרבה מאוד דיונים מול גורמי ממשלה שונים.
יהודה סטון: יש כאן צורך לאגום אותם.
יהודה סטון: לפני שאני אתן סקירה לגבי מה שנעשה עד עכשיו מול הממשלה, בגדול המשבר הזה שולח עמים ומדינות להיכנס פנימה ולא לחבור יחד.
יהודה סטון: כל אחד סוגר את השערים שלו, מוודא שלא יבואו, אני אשמור על עצמי.
יהודה סטון: אנחנו אפילו רואים את זה ברמת ערים.
יהודה סטון: חומות או לא חומות, לא משנה.
יהודה סטון: בהקמת הקואליציה יש מסר שאומר שלאתגרים גדולים צריך לחבור יחד.
יהודה סטון: זה האופן שבו העם היהודי פעל וזה האופן שייקח אותנו קדימה.
יהודה סטון: במובן הזה אנחנו יותר מאשר מברכים על כך.
יהודה סטון: אני חושב שזה אקוטי, משמעותי ואנחנו שמחים שניתן לזה ביטוי גם כאן במדינת ישראל.
יהודה סטון: אם נסתכל על השוק, כמו שבקי אמרה, אנחנו מדברים על שוק של בין 80,000 ל-100,000 צעירים שמגיעים לכאן בשנה רגילה, שאני חושב שמשפיעים על מדינת ישראל בשלושה אלמנטים.
יהודה סטון: בראש ובראשונה על יחסי ישראל-תפוצות.
יהודה סטון: אנחנו יודעים להגיד היום שלמעלה ממחצית ממי שמבקר בישראל, בסוף מוצא את עצמו בתפקידי הנהגה כאלה או אחרים, בעבודה בתוך הקהילות היהודיות בעולם.
יהודה סטון: זה אומר שאנחנו מאפשרים למי שיתפוס עמדות הנהגה ביהדות התפוצות להיות בקשר ישיר אתנו.
יהודה סטון: אנחנו יודעים שמי שמנהיג את הקמפוסים החבר'ה הצעירים האלה, כנ"ל.
יהודה סטון: 50 אחוזים מהם ביקרו בישראל ואני מדבר על חוויות קצרות או ארוכות שנמצאות בישראל.
יהודה סטון: אנחנו יודעים שהתוכניות השונות שקיימות מביאות לכאן רופאים, מתמחים.
יהודה סטון: אנחנו יודעים להגיד שהן מביאות לכאן מורים.
יהודה סטון: יש לנו עכשיו תוכנית מסע שיכול להיות שידברו עליה לאחר מכן.
יהודה סטון: אנחנו יודעים לומר שיש לזה משמעות אקוטית אם אנחנו רוצים להיות בקשר עם יהדות התפוצות.
יהודה סטון: הדבר השני.
יהודה סטון: זה תורם כסף לכלכלה הישראלית וצריך לומר זאת בכנות וצריך לשים את זה על השולחן כאשר מחפשים כאן תמריצים לכלכלה הישראלית.
מיכל וונש: מנוע צמיחה.
יהודה סטון: צמיחה.
יהודה סטון: כאשר מסתכלים על הפריפריה במדינת ישראל, על התיירות בפריפריה, התוכניות האלה העלו תפוסה מסדר גודל של 30 אחוזים ללמעלה מ-50 אחוזים תפוסה.
יהודה סטון: אנחנו יודעים להגיד שבעונות המתות, רק תגלית לבד העלתה את זה ל-75 אחוזי תפוסה.
יהודה סטון: אנחנו יודעים לומר שזה מייצר פרנסה ועבודה לישראל ואנחנו יודעים לומר שזה תורם למעלה משני מיליארד שקלים לשוק הישראלי.
יהודה סטון: אלה סכומים אדירים שנכנסים פנימה למדינת ישראל.
יהודה סטון: את כל זה כמובן עושים תוך כדי תרומה לביטחון הלאומי של מדינת ישראל.
יהודה סטון: האנשים מגיעים לישראל, חווים את מדינת ישראל, רואים את זה בעיניהם ויודעים לספר את הסיפור כשהם חוזרים הביתה ואנחנו מקבלים עוד ועוד שגרירים של מדינת ישראל שחוזרים למקומות שלהם.
יהודה סטון: חשוב לומר מה נעשה במהלך המשבר.
יהודה סטון: אנחנו בקשר ישיר גם עם משרד הבריאות, עם אשי סלומון, ועם משרד הפנים, בעיקר עם מור יוסף.
יהודה סטון: כאן בשלב הראשון הצלחנו יחסית די מהר, למרות שאין כניסה לתיירים, לאפשר לתוכניות הארוכות להגיע לישראל ולקיים אותן.
יהודה סטון: ידברו על זה אחר כך.
יהודה סטון: מספרי שיא שמגיעים לישראל.
יהודה סטון: הייתה שם עבודה מאוד מאוד יפה וצריך להחמיא להם, לא רק להעביר ביקורת אלא גם לומר דברים טובים.
יהודה סטון: בעצם התחלנו התחלה של עבודה עם משרד התיירות, עם השר הקודם, כדי לשאול את עצמנו איך עולם התיירות הנכנסת יכול להיות הראשון שייכנס ברמת התוכניות הקצרות כי יש לנו כבר פרקטיקה – אני מדבר על כלל התוכניות – שיודעת לקיים את המהלך הזה בצורה בטוחה וזה מאוד מאוד משמעותי.
יהודה סטון: צריך להסתכל על התוכניות האלה כעל סנונית לפני המחנה שתעזור לנו ללמוד.
יהודה סטון: בסוף אלה קבוצות אפשר לשלוט בהן.
יהודה סטון: אתה יכול לדעת מי נכנס, איך נכנס, יש להם מדריך.
יהודה סטון: זאת לא תיירות כללית שמטיילת בארץ.
יהודה סטון: כאן אתה יודע היכן הם נמצאים, יש לך בקרה, אתה יכול למנוע הדבקה קהילתית ויש פרקטיקות מאוד מאוד משמעותיות בהקשר הזה.
יהודה סטון: לתפיסתי צריך להתחיל עם זה.
יהודה סטון: הדבר האחרון שאני רוצה לומר.
יהודה סטון: המשבר הזה, ה הוא שלח אותנו לעשות?
יהודה סטון: הוא שלחו אותנו לטפל באלה שהפכו להיות עוד יותר מסכנים ואין להם מה לאכול.
יהודה סטון: אני יכול לדבר על תוכניות שלנו כמו פותחים עתיד ובכלל אנחנו לטפל בחבר'ה שבאמת מחר בבוקר אין להם פרנסה.
יהודה סטון: באותה נשימה הוא שלח אותנו לטפל בהורים שלנו.
יהודה סטון: אנחנו מכירים את התוכניות השונות של הממשלה לטיפול בבדידות.
יהודה סטון: זאת בבואה למה שקורה בקהילות היהודית בעולם.
יהודה סטון: במי לא מטפלים?
יהודה סטון: בצעירים.
יהודה סטון: בעצם לקחו את המשאבים שהושקעו בעולם הצעירים והפנו אותם לשני הקצוות האלה.
יהודה סטון: הדבר הזה, אם אנחנו לא נטפל בו עכשיו, תחשבו שהאוניברסיטאות סגורות, תחשבו שאלה חבר'ה שאין להם תוכניות, לרוב רווקים והם בודדים בבתים כאשר הבדידות הורגת אותם.
יהודה סטון: אם אנחנו לא נדאג להביא אותם לישראל – כפי שאמרת, זאת ההזדמנות, זה רגע האמת לומר שדווקא עכשיו ישראל מחבקת אתכם, נביא אתכם לישראל.
יהודה סטון: נרוויח כאן רווח אדיר של ההנהגה העתידית.
יהודה סטון: אם לא נעשה את זה, כמו שבקי אמרה אנחנו עשויים לאבד אותם.
יהודה סטון: לא רק אנחנו אלא גם הקהילות היהודיות בתפוצות.
יהודה סטון: במובן הזה אני חושב שאנחנו יותר מבשלים, אחרי שהתנסינו, להיכנס לתהליך אינטנסיבי עם המדינה ולבחון איך אפשר להביא לכאן תוכניות קצרות, ושוב, עם הרבה הוקרה למה שהמדינה עושה בהקשר הזה.
מיכל וונש: מאוד חשוב תמיד לומר את זה.
מיכל וונש: אני יודעת שכל מי שנמצאים – גם גורמי הקואליציה וגם המשרדים השונים שנמצאים כאן – עושים לילות כימים בנושאים הללו.
מיכל וונש: אני כחברת כנסת טרייה למדה שחלק מהדבר המדהים – באמת מהכוח והאחריות של הוועדות – הוא לקיים את הדיון במעין שולחן עגול שכולנו מפוקסים על נושא מאוד ממוקד.
מיכל וונש: זה מזמן לנו את ההזדמנויות לשמוע זה את זה ולא בביקורת אלא לייצר את שיתופי הפעולה הנכונים.
מיכל וונש: תודה שאתה גם מכיר ומוקיר, ואני בטח ובטח מכירה ומוקירה בדרמה הגדולה של כל המשרדים בחירום הגדול שכל המשרדים נמצאים בו והתחושה הזאת שמושכים אותם לכל הכיוונים מה דחוף יותר.
מיכל וונש: מהבחינה הזאת אנחנו מוסיפים, לפחות הוועדה מושכת לעוד כיוון כאשר יש כאן את ההזדמנות להאיר זרקור שהוא באמת דחוף והוא באמת חירום.
מיכל וונש: אני רוצה להתחבר לעוד משהו שאמרת בסיפה של דבריך וזה מגיע אלי גם מוועדה אחרת שאני יושבת הראש שלה בנושא התמודדות עם סמים ואלכוהול.
מיכל וונש: הדור הזה הוא בבואה של החברה כולה באתגרים הכלכליים-בריאותיים של משבר הקורונה.
מיכל וונש: גם מבחינה נפשית-חברתית, המקומות שלוקחים את הדור הזה מחייב אותנו ביתר שאת על כל ההקשרים הערכיים והזהותיים, וגם מבחינת התודעה של מה יקרה לאורך זמן אם לא נאיר את הזרקור על החשיבות של לקיחת אחריות על הדור הזה בארץ ובחוץ לארץ, בתפוצות.
מיכל וונש: אני חושבת שכאן הקשר הזה בין ישראל והתפוצות, האחריות של מדינת ישראל בסופו של דבר, ישראל בת ה-72, בהכרח, בחיוב ובזכות שלנו לקיים את חזון ייעוד וערכי מדינת ישראל כלפי הדור הזה.
מיכל וונש: שוב, אנחנו חייבים לעשות כאן את עבודתנו ותודה אתה מעלה גם את הנושא הזה שבהחלט הוא חשוב מאוד.
מיכל וונש: אני אבקש מעופר גוטמן מ"מסע" שנמצא ב-זום.
עופר גוטמן: שלום.
עופר גוטמן: תודה לבקי כספי ולקואליציה.
עופר גוטמן: אנחנו מאוד שמחים להיות חלק ממנה.
עופר גוטמן: אם כבר משהו יצא מהסיפור הזה, זה בהחלט שהארגונים עובדים הרבה יותר ביחד, הרבה יותר מחוברים ואני מקווה שזה ימשיך גם אחר כך.
עופר גוטמן: תודה ליושבת ראש על כינוס הוועדה לנושא כל כך חשוב.
עופר גוטמן: אנחנו קצת חריגים בנוף.
עופר גוטמן: מילה על מסע.
עופר גוטמן: תוכנית ארוכה.
עופר גוטמן: אנחנו מביאים ביטן 10,000 ל-12,000 משתתפים בשנה שהם באים ללמוד כאן, ללמד, להתמחות, להתנדב בחברה הישראלית.
עופר גוטמן: מחקרים שעשינו, רק מסע גורמת למשק הישראלי למעלה משני מיליארד שקלים.
עופר גוטמן: כל התוכניות שנמצאות כאן, מדובר על סכומים הרבה יותר גדולים, תרומה של כל הארגונים בקואליציה בשנה רגילה למשק בישראל.
עופר גוטמן: אותנו הקורונה תפסה במצב שהיינו באמצע תוכניות.
עופר גוטמן: היו לנו אלפי משתתפים בארץ בחודש מארס ולקחנו החלטה אסטרטגית להמשיך ולהתאים את התוכניות למצב הנוכחי אבל להמשיך אותן.
עופר גוטמן: אנחנו שמחים ש-4,500 מהם החליטו להישאר בתקופה ההיא, מה שנתן לנו את היכולת להמשיך לפעול היום.
עופר גוטמן: היינו במגעים ארוכים עם משרד הבריאות, עם משרד הפנים, עם מינהל האוכלוסין – יהודה נגע בזה – והסוכנות היהודית עזרה רבות בתהליכים האלה וגם וועדת הקליטה של הכנסת, שרת הקליטה ומשרד התפוצות.
עופר גוטמן: כולם מאוד דחפו והגענו למתווה שעזר לנו לפתוח את השמיים לתוכניות ארוכות.
עופר גוטמן: פתחנו את השנה והתחילו להגיע משתתפים.
עופר גוטמן: לתדהמתנו עלייה גדולה בביקוש.
עופר גוטמן: אנחנו לא בשנה רגילה ואנחנו בעלייה מספרית גדולה בביקוש של המשתתפים.
עופר גוטמן: נכון לעכשיו יש לנו 8,000 אנשים שרובם כבר בארץ אבל אנחנו רק בתחילת השנה ויש עוד זמן רב עד סוף שנה.
עופר גוטמן: לעומת שנה שעברה אנחנו בעלייה גדולה.
עופר גוטמן: הרבה אנשים שפחות מחוברים לזהות היהודית שלהם וזה לא היה חלק מדרך החיים להגיע לכאן, לא תכננו לבוא לכאן, בסופו של דבר הגיעו לכאן.
עופר גוטמן: הרבה חבר/ה צעירים או בגילי תיכון שהתכוונו ללכת לאוניברסיטה אבל מאחר והם לא רוצים ללמוד ב-זום, החליטו לבוא למשהו אחר, לחוויה מנהיגותית, מעשירה, התנדבותית בארץ.
עופר גוטמן: אנחנו רואים המון משתתפים שדחו את לימודיהם באוניברסיטה בצפון אמריקה לאחר שהתקבלו אליה ומדובר בכאלה שהתקבלו אוניברסיטה יוקרתית.
עופר גוטמן: הקבוצה השנייה היא תוכניות של קריירה.
עופר גוטמן: אנשים שבחרו לבוא לכאן להתמחות.
עופר גוטמן: סיימו את הקולג' ובגלל המצב הכלכלי גם באירופה וגם בצפון אמריקה לא מצליחים להשתלב בשוק העבודה או החליטו שבמקום לעשות השנה הזאת שנה מבוזבזת שהם שורדים בה, הם יעשו משהו מיוחד, יבואו ויעשו משהו שיקדם אותם חברתית מקצועית.
עופר גוטמן: והם מוצאים את עצמם בישראל.
עופר גוטמן: זה לא פשוט.
עופר גוטמן: אנחנו מתנהלים באופן קבוע מול משרדי הממשלה, עומדים בכל התקנים, עובדים צמוד עם משרד הבריאות אבל בסופו של דבר מתאימים את המצב למה שקורה בארץ.
עופר גוטמן: הסגר השני תפס אותנו, כמו את כל ישראל, ולא התכוונו שהוא יקרה.
עופר גוטמן: היינו צריכים לשנות הרבה מהתוכניות ובסופו של דבר אנחנו שמחנו שהחבר'ה שלנו, יותר מרבע, ממש התנדבו בחברה הישראלית בתקופה הזאת, אם זה במד"א, באריזת ערכות בדיקת קורונה, בחקלאות, בעזרה עם קשישים, התנדבות בלימודים מקוונים באנגלית בפריפריה.
עופר גוטמן: הם חווים הרבה יותר את ישראל.
עופר גוטמן: הם חיים כמונו בתקופה הזאת ואני חושב שזאת חוויה אותה הם לא ישכחו.
עופר גוטמן: בהחלט רובם, כשהם יחזרו לארצותיהם, יהיו הרבה יותר מחוברים לכאן.
עופר גוטמן: הם לוקחים תפקידי מנהיגות.
עופר גוטמן: עוד דבר שחשוב לקחת אותו בחשבון שלפחות בתוכנית מסע, 30 אחוזים מהמשתתפים בסופו של דבר עולים לארץ וכאן אנחנו מדברים לא רק על חיזוק הקהילות היהודיות בדור הבא של המנהיגים אלא גם בערוץ מעודד עלייה, עלייה צעירה, עלייה ששמחה להצטרף לחברה הישראלית.
עופר גוטמן: אנחנו שמחים שאנחנו יכולים להמשיך.
עופר גוטמן: אנחנו חושבים שחייבים למצוא את הדרך שכל התוכניות האלה יוכלו להמשיך כי מבחינתנו מדובר כאן על סדרה של דברים.
עופר גוטמן: הרבה מאוד משתתפי מסע היו לפני כן בתוכנית קצרה ואם אין תוכניות קצרות, בסופו של דבר לא יוכלו להמשיך את החיבור ולא יוכלו להמשיך את החיבור העמוק שלהם לארץ.
עופר גוטמן: תודה.
מיכל וונש: אני יושבת ומקשיבה וחושבת עד כמה אתם פיילוט שמראה איך אפשר לעשות את זה תוך כד ההתאמות, גם אל מול הצרכים המשתנים של משרד הבריאות וגם אל מול התובנות, ואולי אפילו לשנות את ההרכב או את התוכניות, גם אם הן קצרות מועד, בהתאם לתכנים המשתנים שאתם רואים שהם משמעותיים יותר.
מיכל וונש: אני חושבת שזה שאתם הצלחתם להמשיך לאורך כל התקופה, נותן המון נתונים, ממש ידע אמפירי שאפשר להשתמש בו בתוך הקואליציה ביתר שאת וביחד עם משרדי הממשלה השונים ולהנגיש כדי שהתעדוף הזה יהיה גם בר קיימא ויתכתב עם המציאות כפי שהיא בתקופה של הקורונה.
מיכל וונש: אני חושבת שיש לכם כאן
מיכל וונש: ממש משאב אדיר שצריך לחשוב איך מפלחים את הנתונים וכולי אבל רק להתחיל בזה וגם להדהד את מה שיהודה אמר ודרך הדוגמאות שהוא נתן.
מיכל וונש: בוועדה הגדולה יותר בראשותו של דוד ביטן, אנחנו עוסקים הרבה מאוד בהכרח להסרת החסמים בתקופה הזאת אל מול מה שאתה משקף היטב, העלייה בעניין, בנסיעה, בתוכנית מסע, בתוכנית הספציפית, אבל גם העלייה הגוברת בעלייה, באפשרות לעלייה, בפתיחת תיקים עליה אנחנו שומרים מהסוכנות היהודית או מה-גלובל סנטר.
מיכל וונש: אני יודעת שיש עלייה דרמטית.
מיכל וונש: אני חושבת שכל הגורמים שנמצאים כאן, והוועדה עוסקת בזה הרבה מאוד, הם עומדים אל מול הזדמנות היסטורית.
מיכל וונש: אני לא יודעת מתי היא תבוא שוב.
מיכל וונש: אנחנו אל מול הזדמנות היסטורית שאתה יודע לגבות אותה מספרית ה-גלובל סנטר יודע לגבות אותה מספרית והיא מחייבת אותנו לחשיבה מאוד משמעותית של הסרת חסמים שגם עליה אנחנו מדברים היום בהקשר הספציפי הזה אבל גם באופן כללי יותר.
מיכל וונש: אמרנו שמחד יש קורלציה ישירה בין המגיעים בתוכנית מסע ובסופו של דבר היעד הזה של מדינת ישראל למספרי עלייה גם כמנוע צמיחה, גם בהינתק מהתוכניות ומנוע הצמיחה הכלכלי שהן מהוות בפני עצמן, מנוע צמיחה של החברה הישראלית עם עלייה בעלייה לישראל בתקופה הזאת, מה שחשוב כל כך.
מיכל וונש: אני אומר עוד שני דברים שאתה הדהדת אותם היטב.
מיכל וונש: האינג'מנט בתוך הקהילות לאחר מכן, הזהות היהודית, הצורה השונה לחלוטין שהאנשים הללו חוזרים לקהילות שלהם והמחויבות שלנו, כפי שאני רואה אותה בהמשכיות העם היהודי בתפוצות.
מיכל וונש: זה נושא של ביטחון לאומי של מדינת ישראל.
מיכל וונש: זה גם מעמדה של ישראל בזירה הבין-לאומית כולל בקמפוסים וזה נושא שאני עוסקת בו רבות.
מיכל וונש: אני חושבת שההשקעה בדור הזה, בדיוק בדור הזה, שבמקום ללכת לאייווילינג כי הם לא רוצים ב-זום וחבל על הכסף, אני חושבת ששם הזדמנות לזהות את ההשלכות ארוכות הטווח גם על העלייה פנימה, גם על הססטנביליות של הקהילות בתפוצות וגם באופן כללי על מעמדה של מדינת ישראל בזירה הבין-לאומית.
מיכל וונש: ממש עניין של ביטחון לאומי.
מיכל וונש: זה דור העתיד של המנהיגים בכל העולם ואסור לנו להפקיר אותו.
מיכל וונש: תודה שאתה ממחיש את זה בצורה הזאת.
מיכל וונש: שוב, אני רק מחדדת שאתם מבחינתי פיילוט.
מיכל וונש: אתם יושבים על מאגר נתונים שאפשר להתאים אותם גם לנסיעות קצרות המועד שאני מקווה שנקיים את הדיון הזה עם הגורמים.
מיכל וונש: נמצא אתנו בוועדה ג'וש.
יהושע בקון: תודה רבה גברתי, תודה רבה לבקי ותודה לכל השותפים שנמצאים אתנו כאן וב-זום.
יהושע בקון: הסיורים האלה בכלל, ותגלית בפרט, הם הגשר שמחבר את הדור הצעיר בתפוצות לישראל.
יהושע בקון: כרגע לצערנו הגשר הזה ברובו חסום ואנחנו מבינים שיש לזה השלכות ארוכות טווח משמעותיות גם לכאן וגם לקהילות בחוץ לארץ.
יהושע בקון: יש משהו שאנחנו קוראים לו החסם לכניסה לעולם היהודי.
יהושע בקון: הסיורים האלה, הם שער הכניסה להרבה מהצעירים שלא מחוברים וכך הם נכנסים.
יהושע בקון: מבחינת האימפקט על האנשים האלה, אנשים שמגיעים לסיורי תגלית הם בעלי סיכוי גבוה ב-41 אחוזים להתחתן עם בן זוג יהודי, הם בעלי סיכוי גבוה ב-53 אחוזים שמרבית או כל חבריהם יהיו יהודים, הם בעלי סיכוי גבוה ב-41 אחוזים להשתתף באירוע יהודי.
יהושע בקון: הנתונים האלה נכונים גם 10, 15 ו-20 שנים אחרי שהם השתתפו בתוכנית.
יהושע בקון: יש כאן השפעה ארוכת טווח וחוצת מגזרים.
יהושע בקון: 84 אחוזים מבוגרי תגלית מגדלים את הילדים שלהם כיהודים גם אם הם נשואים למי שהוא לא יהודי.
יהושע בקון: כלומר, אם חוזרים אחורה לשנות ה-90, עת התחיל משבר הג'ואיש קונטינויטי, הדיבורים אז היו שמי שנשוי ליהודי, הרוב המוחלט מגדלים את הילדים שלהם כלא יהודים.
יהושע בקון: כלומר, יש כאן שינוי מאוד מאוד משמעותי.
יהושע בקון: הם תורמים יותר למטרות יהודיות וישראליות.
יהושע בקון: הם משתתפים יותר באירועים של הקהילה.
יהושע בקון: כלומר, יש כאן השפעה משמעותית.
יהושע בקון: זאת חו8ויה שמשנה להם את החיים.
יהושע בקון: נדבר קצת על מה שעשינו.
יהושע בקון: כלומר, יש כאן הרבה בעיות אבל במשבר הנוכחי יש גם הזדמנויות.
יהושע בקון: עשינו הרבה פעילות באון ליין כדי לא לאבד את האנשים.
מיכל וונש: נשמח לשמוע.
יהושע בקון: הרצנו מספר גדול של יוזמות.
יהושע בקון: הגענו לתשעה מיליון אנשים באון ליין.
מיכל וונש: לכמה בדרך כלל אתם מגיעים כשאתה משווה את המספרים?
יהושע בקון: אני אסביר מה זה אומר תשעה מיליון.
יהושע בקון: זה ריצ' של תשעה מיליון.
יהושע בקון: כלומר, משהו שאנחנו עשינו הופיע אצל מישהו.
יהושע בקון: בעיקרון תשעה מיליון.
יהושע בקון: 300,000 אנשים הגיבו, שיתפו, השתתפו בצורה פעילה.
יהושע בקון: אני אתן כמה דוגמאות.
יהושע בקון: באפריל העלינו קמפיין – אנחנו מחכים לכם.
יהושע בקון: שמנו מחנכים בסיור מורי דרך של תגלית באתרים מרכזיים שעומדים עכשיו ריקים, הסברנו להם מה זה ואמרנו שאנחנו מחכים לכם.
יהושע בקון: ביולי העלינו סיור אינטר-אקטיבי עם מדריך של תגלית, דרך אגב, מומלץ בחום לכולם.
יהושע בקון: אפשר להקיף את כל הארץ בשמונה דקות.
יהושע בקון: הקמפיין הזה הגיע לשלושה מיליון אנשים, 870,000 צפו בסרטונים שלו ו-133,000 עשו את הסיור.
יהושע בקון: בחודשים האחרונים התחלנו סדרה של פגישות מחזור ב-זום של בוגרי תגלית עם מורי הדרך שלהם והצוות החינוכי שלהם.
יהושע בקון: עד עכשיו השתתפו 1,200 מצפון אמריקה ועוד 1,000 מחמ"ה ועד סוף השנה נגיע לעוד אלפים רבים ואנחנו נמשיך עם זה.
יהושע בקון: זה משהו שאנחנו לוקחים מהקורונה ואנחנו מתכוונים להמשיך אתו גם בעתיד.
יהושע בקון: עשינו עוד הרבה מאוד דברים.
יהושע בקון: עשינו תחרות תמונות.
יהושע בקון: אנשים העלו תמונות שהם צילמו בסיורי תגלית והדבר הזה קיבל 600,000 צפיות.
יהושע בקון: כמעט ולא שמנו כסף על הדבר הזה.
יהושע בקון: בוגרים שלנו יצרו הגדה אינטר-אקטיבית שמאפשרת לאנשים במקומות שונים לעשות סדר פסח ביחד.
יהושע בקון: 17,000 אנשים נכנסו להגדה.
יהושע בקון: הקמנו דלת לדלת, יוזמה לסיוע לקשישים, בעיקר בארץ.
יהושע בקון: מעל 10,000 השתתפו.
יהושע בקון: בצרפת עשינו פרויקט עם בוגרים שנקרא פרויקט בתיאבון שגם סייע לקשישים בודדים בזמן הקורונה עם אוכל.
יהושע בקון: מאות אנשים הצטרפו.
יהושע בקון: כאן בארץ עזרנו לעולים חדשים.
יהושע בקון: הייתה יוזמה של בוגרים ישראלים שלנו שנקראת אהבה מ-זום ראשון.
יהושע בקון: באו אלינו כמה בוגרים ואמרו שהם רוצים לשדך אנשים והם הצליחו להגיע לכ-1,000 דייטים.
מיכל וונש: שהם כולם בוגרי תגלית?
יהושע בקון: לא רובם המוחלט היו בוגרי תגלית.
יהושע בקון: עולים וישראלים.
יהושע בקון: יצאו מזה לא מעט שידוכים מוצלחים.
יהושע בקון: יש עוד הרבה מאוד יוזמות.
יהושע בקון: בסך הכול הגענו לתשעה מיליון אנשים.
יהושע בקון: מאז יולי התחלנו לעשות סקרים אצל אנשים שהיו אמורים להגיע בקיץ ולא הגיעו.
יהושע בקון: כמובן שמה שבקי ויהודה אמרו על הדיכאון של אנשים, זה משהו שעלה בצורה מאוד ברורה.
יהושע בקון: מתוך האנשים שהשתתפו בסקרים, אחד מכל חמישה איבד מישהו קרוב לו בגלל הקורונה.
יהושע בקון: מתוך 1,200 אנשים שהשתתפו בכל סקר, אחד מכל חמישה.
יהושע בקון: אבל יש כאן גם הזדמנויות.
יהושע בקון: 20 אחוזים מהם מוכנים לבוא עכשיו לסיור.
יהושע בקון: אנחנו מדברים על סקר אחרון שנערך בספטמבר והבא יהיה בנובמבר.