GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חוה כץ: כמובן שזה בא עם האתגרים שלו, עם הקושי לחזור לבית ריק ולמרות שהיה לי את התמיכה הרגשית של המשפחה, זה לא אותו דבר שהם לא שם.
חוה כץ: לדוגמה: אמא שלי מתקשרת באטרף כי היא ראתה פאודה והיא חושבת שזה מה שהילדה הקטנה שלה עושה.
חוה כץ: היו לי אתגרים, אבל בסופו של דבר הרגשתי שאני בתוך מעטפת שדואגים לי לכול.
חוה כץ: ואז הגעתי לאיזשהו צומת כשהשתחררתי ופתאום כאילו נפלטתי לעולם הגדול והבירוקרטיה של הארץ.
חוה כץ: להשיג עבודה וללכת לאוניברסיטה, ולא היה לי מושג מאיפה להתחיל.
חוה כץ: היד המלווה בתוך כול הקושי והבלבול היתה תוכנית כנפיים.
חוה כץ: תוכנית בהשתתפות של הסוכנות וקרן מיראז'.
חוה כץ: שלחו אותי לקורס משתחררים ושם קיבלתי יועצת דרך תוכנית כנפיים ודרכה הצלחתי להשיג עבודה, פה בירושלים, בתיאטרון ירושלים.
חוה כץ: הצלחתי להתקבל לאוניברסיטה, התחלתי עכשיו שנה ב'.
חוה כץ: קיבלתי ליווי כלכלי שהיה לי משמעותי מאוד, ובאמת זה היה היעד שליווה אותי לכול אורך הדרך.
חוה כץ: בלעדיהם אני לא חושבת שהייתי כאן היום.
חוה כץ: בנוסף לכול הליווי, עזרו לי ליצור סוג של משפחה של חיילים בודדים לשעבר שהשתחררו ונשארו.
חוה כץ: דרך כול מיני קורסים שהציעו לנו, בערבים של מפגשים של חיילים בודדים לשעבר וכאלו שהם משרתים עכשיו.
חוה כץ: בזכותם אני כאן, בזכותם אני מקווה גם להמשיך כאן.
חוה כץ: גם בתקופת הקורונה, קיבלתי עזרה מהם וייעוץ כלכלי.
חוה כץ: היה לי אותם כגב וכתמיכה.
חוה כץ: הודות להם ולוועדה הזו שחושבת על הכול.
חוה כץ: אני עדיין כאן.
שלומית אבינח: אחרונת הדוברים.
דוד ביטן: מריה קול יעקב, עלתה מקזחסטאן, הייתה בנעל"ה, שירתה כחיילת בודדה במערך איסוף קרבי במודיעין.
דוד ביטן: מסיימת לימודי תואר שני בצילום.
דוד ביטן: יש דבר כזה, לימודי תואר שני בצילום?
מריה קול יעקב: צוהריים טובים לכולם, נעים מאוד, והמון המון תודה לכול אחד מכם.
מריה קול יעקב: זו זכות גדולה לדבר היום.
מריה קול יעקב: עליתי בתוכנית נעל"ה ב-2006 מקזחסטאן, עליתי לבד.
מריה קול יעקב: לפני העלייה שמשתי כשנה בתור מדריכת נוער, מדריכת ילדים, תמיד ידעתי שאני רוצה לעלות.
מריה קול יעקב: הרבה מחבריי עלו לפני ונתנו לי דוגמה אישית.
מריה קול יעקב: ארבע שנים למדתי בפנימיית חוות הנוער הציוני בירושלים.
מריה קול יעקב: בסוף התוכנית התגיירתי ולאחר כמה חודשים התגייסתי לצבא.
מריה קול יעקב: הייתי תצפיתנית בירושלים.
מריה קול יעקב: קיבלתי מגורים בקיבוץ גבעת עוז בו אני מתגוררת עד היום.
מריה קול יעקב: השירות שלי לא היה קל, התפקיד היה משמעותי מאוד, זו הייתה תקופה לא הכי פשוטה באזור ירושלים.
מריה קול יעקב: בזמן השירות לא ממש יצא לי יותר מדי לחשוב על מה שיקרה לאחר מכן.
מריה קול יעקב: אני גם חתמתי קבע, השחרור שלי מצה"ל היה מיוחד, לא הייתה לי חופשת שחרור.
פנינה תמנו: בת כמה היית כשהשתחררת?
מריה קול יעקב: הייתי בת 20.
מריה קול יעקב: הייתי צריכה להישאר כ-א' חמ"ל לעוד חצי שנה אבל לא קיבלו תקציב.
מריה קול יעקב: באו אלי באמצע משמרת שלי ואמרו לי ב-31 בדצמבר את משתחררת עכשיו ואת נוסעת לבקו"ם.
מריה קול יעקב: בשש בערב ב-31 בדצמבר ב-2012 יצאתי מהבקו"ם והמזל שלי היה שלפני שהשתחררתי הגעתי לקורס משתחררים ומשם לתוכנית כנפיים.
מריה קול יעקב: שם נוצר הקשר עם האנשים במקום היחידי שידע לענות על השאלות שלי שהצטברו.
מריה קול יעקב: לא היה לי אף אחד בארץ.
מריה קול יעקב: אני זוכרת שהיו לי המון שאלות על איך מתחילים.
מריה קול יעקב: זה קצת כמו עלייה באותו רגע מחדש.
מריה קול יעקב: שם הכרתי שני אנשים ממש משמעותיים בחיי.
מריה קול יעקב: ענת, יועצת אישית שמלווה אותי עד היום.
מריה קול יעקב: וצביקה שהוא היועץ הכלכלי.
מריה קול יעקב: בלי קשר, זה המקום היחידי שידעתי להגיע לשם, חיכיתי לזה, זה היה כמו להגיע הביתה.
מריה קול יעקב: שם חיכו וחיבקו וזה לעומת המשפחה שלי שדאגה לי מאוד, אבל הם לא יודעים איך החיים מתנהלים בארץ – אין להם שום מושג של איך לתת לי מענה ותשובה.
מריה קול יעקב: לתת מענה ותשובה?
מריה קול יעקב: שם היה המקום.
מריה קול יעקב: קיבלתי שם מבחן להתאמת מקצוע, הבנתי שם לאן אני פונה ומה הזכויות שלי.
מריה קול יעקב: היה לי מינוס בבנק אחרי השחרור, וצביקה מצא פתרונות, פתאום מצא מקומות שלא שילמו לי ולא קיבלתי כסף שמגיע לי, שבכלל לא ידעתי על זה.
מריה קול יעקב: ממש דברים קטנים שהצטברו לי כמו לפאזל.
מריה קול יעקב: ענת עזרה לי מאוד וליוותה אותי.
מריה קול יעקב: פתאום גיליתי שיש מלגות שאני זכאית לקבל מלגות.
מריה קול יעקב: בזכות התוכנית הצלחתי באותה שנה בלי לפספס זמן, התקבלתי גם לבצלאל וגם לויצ"ו חיפה.
מריה קול יעקב: החלטתי שאני הולכת לויצ"ו.
מריה קול יעקב: סיימתי בהצלחה תואר ראשון בצילום, קולנוע ותעודת הוראה.
מריה קול יעקב: השנה סיימתי תואר שני באומנות באוניברסיטת חיפה.
מריה קול יעקב: עד היום אני בקשר עם ענת וצביקה והם היו בתערוכות שלי והם היו בהצגות שלי.
מריה קול יעקב: אני גם מרגישה חלק מהמשפחה, כמו אחות גדולה לחיילים חדשים.
מריה קול יעקב: אני גאה מאוד כול שנה להציג את תוכנית כנפיים.
מריה קול יעקב: אני גם משפחה מארחת לילדה מנעל"ה שכבר שלוש שנים מגיעה אלי ובמה שאני יכולה לעזור לה אני מכוונת אותה.
מריה קול יעקב: השנה היא מסיימת את תוכנית נעל"ה ומתגייסת ואני עוברת איתה את כול השלבים.
מריה קול יעקב: אני כבר מרגישה שעם התשובות שכנפיים שנתנו לי אני יכולה קצת לכוון ולעזור.
מריה קול יעקב: אני חושבת שזה אחד הדברים החשובים – כשאתה נמצא בתוך מסגרת זה קצת יותר קל, כי אתה יודע לאן אתה הולך, אתה יודע לשאול שאלות ולקבל פקודות.
מריה קול יעקב: כשאתה נשאר לבד, אתה חייב איזשהו מענה וליווי ואני רוצה להגיד שזה שעשה אותי מי שאני היום.
מריה קול יעקב: אז תודה רבה.
פנינה תמנו: משהו שהוא חשוב שאני רוצה שניקח מהוועדה ומהישיבה הזו חוץ מהסיפורים, הפנים והאנשים המדהימים, החיילים והחיילות המדהימות שהם גאווה ישראלית ענקית.
פנינה תמנו: מה שאנחנו צריכים לקחת, הרבה פעמים זה לא רק בלהגיש את הסיוע לחייל הבודד.
פנינה תמנו: אנחנו צריכים לבדוק עם המערכת אם החיילים בני ה-19, המפקדים בני ה-19 וה-20 יש להם בכלל את ההכשרה.
פנינה תמנו: אנחנו צריכים לדאוג שתהיה פה הכשרה הרבה יותר אינטנסיבית בכל מה שקשור לחיילים בודדים.
פנינה תמנו: אפרופו זה היה אותו דבר על נושא אפליה וגזענות: חיילים שבאים לך מכול מיני רקעים שאין להם מושג באפליה וגזענות, אין להם מושג בהתמודדות עם הדברים האלה.
פנינה תמנו: ואז אתה אומר: אם המפקדים אין להם חשיפה לעולים חדשים ומה עובר עולה חדש, חייל שמגיע לארץ – הם גם לא ידעו איזה סיוע צריך לתת.
דוד ביטן: אבל הצבא עובד על משהו אחר, הוא לא עובד על חיילים – הוא עובד על לחימה, תורת לחימה וכולי.
פנינה תמנו: הצבא חייב לתת את המענה הזה.
פנינה תמנו: חיל החינוך זה התפקיד שלו.
פנינה תמנו: כול עוד יש להם חיילים עולים, הם צריכים לתת להם את המענה והמפקדים צריכים לעבור הכשרות.
פנינה תמנו: דבר נוסף, איציק, אני מבקשת ממך לבדוק וגם הוועדה מוזמנת לבדוק את זה, כמה קב"נים דוברי שפות יש.
פנינה תמנו: בא חייל בודד וצריך סיוע, רגע – הוא רק שנה-שנתיים, הוא תוך כדי לומד עברית, אני רוצה לדעת שיש להם סיוע מאורגן והטבות.
דוד ביטן: זאת באמת שאלה חשובה.
פנינה תמנו: רק אומר שמי סימס לי את זה, זה ישעיהו מפרויקט נעל"ה שמכיר את ההתמודדויות האלה.
דוד ביטן: אני מודה קודם כול לשרה שהייתה פה כול הישיבה.
דוד ביטן: בעצם פיצית על זה שבהתחלה לא היית, אבל היית במקום חשוב, בשדה התעופה, קיבלת עולים.
דוד ביטן: אני מודה כמובן לכול מי שהיה פה והשתתף, וגם למנהלת הוועדה שהיום הזה הוא עליה, היא יצרה קשר עם החיילים, עם הסיפורים, הביאה לנו את הכול מסודר ומתוכלל.
דוד ביטן: אני מודה גם למנכ"ל שבא.
דוד ביטן: הנושא שעל סדר היום, ישיבת המשך בנושא אמנים עולים.
דוד ביטן: שלשום שוחחתי עם המנכ"ל והוא אמר לי שנמצא פתרון זמני.
דוד ביטן: אני צריך את זה לפרוטוקול ואנחנו נתקדם הלאה.
קלאודיה כץ: אכן במשרד נמצא פתרון זמני.
קלאודיה כץ: גויס כוח אדם לנושא טיפול באמנים עולים.
קלאודיה כץ: אנחנו נפעיל את תהליך הסיוע לאמנים בזמן הקורונה שהוא שונה מאשר בזמנים אחרים ובמקביל נעבוד על כך כדי שהדבר יחזור לעצמו באופן מסודר.
דוד ביטן: זאת אומרת, יש להם פתרון לכל קבוצות העולים האלה כבר עכשיו.
דוד ביטן: אני הבנתי מה הם עושים אבל אני רוצה לשמוע את זה.
דוד ביטן: הם יתחילו מיד בפעילות שלהם?
קלאודיה כץ: אתה מדבר על סיוע למצטיינים לפרויקטים.
קלאודיה כץ: אנחנו נתחיל לקיים את הוועדות לבדיקת ואישור הפרויקטים ובדיקה של הבקשות של מצטיינים.
קלאודיה כץ: יש התארגנות מסוימת.
דוד ביטן: תוך כמה זמן יסתיים התהליך הזה?
קלאודיה כץ: עד סוף השנה.
טלי פלוסקוב: לא, תוך כמה זמן יסתיים התהליך?
דוד ביטן: אני רוצה לדעת תוך כמה זמן התהליך הפנימי הזה יסתיים מול האמנים.
דוד ביטן: זה שאתם אומרים שלקחתם כמה עובדים והם יתחילו בדיקות ויסיימו את זה ביוני הבא, זה לא מספק אותי.
קלאודיה כץ: הכוונה היא לתת סיוע בשנת התקציב הזאת כי אחרת זה לא רלוונטי.
דוד ביטן: מתי יפורסם המכרז?
קלאודיה כץ: כתבנו טיוטה והעברנו אותה.
קלאודיה כץ: כרגע יש דיונים במשרד על המודל הכלכלי של המכרז.
קלאודיה כץ: אנחנו בשיא הדיונים.
קלאודיה כץ: הוא יפורסם.
קלאודיה כץ: בינתיים, עד שהמכרז יפורסם, תופעל המתכונת הזמנית הזאת.
דוד ביטן: אני רואה בזה סוף פסוק.
דוד ביטן: תודה רבה לכולם על המאמץ שהשקעתם.
טלי פלוסקוב: אני רוצה קודם כל להודות ליושב ראש הוועדה.
טלי פלוסקוב: הוכחת שוב שאם אתה לוקח נושא, אתה מגיע לפתרון.
טלי פלוסקוב: תודה לכל מי שנמצא במשרד הקליטה.
טלי פלוסקוב: אם יש לכם בעיות, אם אתם נתקעים, תעדכנו אותנו ואנחנו נרים את כל המשרדים, נעלה את הסוגיה הזאת ונביא בשורות לאנשים האלה.
טלי פלוסקוב: אסור שהם יישארו ללא מענה במיוחד, כמו שציינת, קלאודיה, בתקופה של קורונה.
שלומית אבינח: הם יקבלו רטרואקטיבית את הכסף שהם לא קיבלו כל השנה?
דוד ביטן: הם צריכים לעבוד כדי לקבל.
דוד ביטן: אם יעבדו – יקבלו, אם לא יעבדו – לא יקבלו.
אלכס קושניר: העבודות הסתיימו בשנה הקודמת והן תוקצבו ועכשיו יש תקצובים חדשים.
דוד ביטן: אני רוצה לומר לחברי הוועדה שקיבלנו מכתב מטיק-טוק.
טלי פלוסקוב: גם אני קיבלתי.
דוד ביטן: הוועדה קיבלה מכתב ובו הם מודים לנו על כל התהליך שעשינו ואנחנו גם הודינו להם על התהליך שהם עשו.
דוד ביטן: על סדר היום המשך תקצוב תוכנית "הדרך החדשה" בתחומי השיכון והתעסוקה, תוכנית שקשורה ליהדות עולי אתיופיה.
דוד ביטן: בדיון הקודם דנו בנושא שיכון ותעסוקה אך לא הספקנו לדון בנושא התעסוקה ובעיקר נייחד דיון זה לנושא הזה.
דוד ביטן: יחד עם זאת, בנושא השיכון, בישיבה הקודמת עלה הצורך בהגדלת הזכאים להשתתף בהגרלה של משרד השיכון לבני העדה האתיופית כך שיותר מ-200 זוגות לשנה יוכלו לרכוש דירה.
דוד ביטן: בדיון התברר כי כל סכום הסיוע המחושב הוא בבסיס תקציב המדינה דבר שיוצר קשיים בהגדלת המספר - לדעתי לא כל צורך וביקשתי מנציגי החשב הכללי שהשתתפו בדיון הקודם לבחון את האפשרות שלא להחשיב את כל הסכום בבסיס תקציב המדינה אלא רק את הריבית ולבצע בחוק ההסדרים הבא תיקון לחוק שבו ייכתב במפורש שלא צריך להכניס את זה לבסיס התקציב כי הכסף ניתן כהלוואה וממילא מוחזר למדינה.
דוד ביטן: שילוב יוצאי אתיופיה 2020 ואילך, זרוע העבודה.
דוד ביטן: שיעורי התעסוקה בקרב יוצאי אתיופיה, גברים ונשים, עלו מאוד ב-20 השנים האחרונות אך עדיין קיימים פערים בשכר הממוצע במשק בית ישראלי ממוצע למשק בית אתיופי ממוצע.
דוד ביטן: כיום ההכנסה הממוצעת של משק בית של יוצאי אתיופיה הוא כ-70 אחוזים מההכנסה של משק בית ממוצע וזאת למרות שהתעסוקה בקרב יוצאי אתיופיה מלאה.
דוד ביטן: הפערים בשכר ניכרים גם כאשר משווים בין עובדים באותה רמת השכלה ובאותו גיל.
דוד ביטן: משרד העבודה והרווחה והשירותים החברתיים יישם את התוכנית לשדרוג תעסוקתי של יוצאי אתיופיה בין השנים 2019-2016.
דוד ביטן: התוכנית יושמה כחלק מהתוכנית הממשלתית לשילוב יוצאי אתיופיה שמוביל משרד ראש הממשלה.
דוד ביטן: כמו כן, 50 משתתפים קיבלו מענקים למימון הכשרות, 450 משתתפים השתתפו בהכשרות מקצועיות, 180 משתתפים למדו הנדסאות, 265 השתתפו בהכשרות ושילוב בהיי-טק, 300 השתתפו בתוכנית לאקדמאים מצטיינים.
דוד ביטן: 85 אחוזים מתוכם הושמו בעבודה, כ-35 אחוזים דיווחו על שיפור בשכר ו-65 אחוזים דיווחו כי חל שיפור בתנאי העבודה.
דוד ביטן: יעדי התוכנית ב-2025-2020.
דוד ביטן: שדרוג תעסוקתי ל-18,000 יוצאי אתיופיה, עליית שכר ממוצעת של כ-10 אחוזים עבור 14,000 משתתפים.
דוד ביטן: מספר המשתתפים.
דוד ביטן: ב-2020 – 1,300 משתתפים.
דוד ביטן: ב-2021 – 2,800 משתתפים.
דוד ביטן: ב-2022 – 3,400 משתתפים.
דוד ביטן: התקציב הנדרש.
דוד ביטן: ב-2020 – חמישה מיליון שקלים.
דוד ביטן: ב-2021 – כ-14 מיליון שקלים.
דוד ביטן: ב-2022 – כ-34 מיליון שקלים.
דוד ביטן: כיוון שלא אושר תקציב ל-2020, לא הובאה לאישור הממשלה תוכנית רב שנתית נוספת.
שלומית אבינח: אתה רוצה לשמוע קודם כל בנושא השיכון?
דוד ביטן: הייתי במשרד האוצר ונאמר לי שזה בלתי אפשרי.
דוד ביטן: אני לא מקבל את זה שזה בלתי אפשרי.
שלומית אבינח: יש לנו ב-זום את ארבל אלטשולר מאגף החשב הכללי.
ארבל אלטשולר: שלום.
ארבל אלטשולר: בוקר טוב.
ארבל אלטשולר: אדוני היושב ראש, ברשותך אני אזכיר כמה דברים ואתייחס בקצרה אבל אני כבר אומר שלא כל התשובה נמצאת במגרש שלי וחלק מהדברים יצטרכו להיות באגף התקציבים.
ארבל אלטשולר: הלוואות ליוצאי אתיופיה, הזכאים לוקחים הלוואות תקציביות בסך של 600,000 שקלים בתנאי ריבית מיוחדת כפי שכבר ציינת.
ארבל אלטשולר: כל הלוואה שכזו ממומנת מתקציב המדינה.
ארבל אלטשולר: כלומר, נמשכים 600,000 שקלים מחשבון בנק על שם המדינה ומועברים דרך הבנק למוכר הדירה.
ארבל אלטשולר: זה גם הערך הגדול של התוכנית הזאת מנקודת מבטם של הזכאים.
ארבל אלטשולר: כפי שהסברתי גם בפעם הקודמת, מכיוון שמדובר בהלוואה תקציבית, ככל שהחלק הארי של ההלוואה הוא ממקורות תקציביים, מגבלת של שיעור מימון מרבית של בנק ישראל, אותה מגבלה של 75 אחוזים, לא אוכפת.
ארבל אלטשולר: כלומר, הם יכולים להגיע לשיעור מימון גבוה יותר ולהידרש להון עצמי הרבה יותר נמוך.
ארבל אלטשולר: אנחנו מחויבים לרשום כל תנועה וכל פעולה כספית כפי שהיא בוצעה בהתאם לכללי החשבונאות הלאומית ובהתאם לחקיקה התקציבית.
ארבל אלטשולר: יש כאן תנועה של 600,000 שקלים ולכן אנחנו רושמים בהתאם תנועה של 600,000 שקלים.
ארבל אלטשולר: אנחנו לא יכולים לבצע רישום אחר.
ארבל אלטשולר: יש לזה גם משמעות בפועל מכיוון שנמשכו 600,000 שקלים, לצורך העניין גם הגירעון למימון, אותו סכום שצריך לגייס עכשיו באמצעות חוב, הוא גבוה יותר ב-600,000 שקלים.
ארבל אלטשולר: כל רישום שאנחנו מבצעים תואם את זה בדיוק כשם שאנחנו מחויבים לרשום בצורה תקינה כל תנועה כספית אחרת או שאנחנו לא יכולים לרשום תנועה כספית שלא בוצעה.
ארבל אלטשולר: חשוב להבהיר שכל זה הוא לא באמת הנקודה שאתה הערת לגביה.
ארבל אלטשולר: הקושי העיקרי מבחינתך הוא הכללת אותו סכום במגבלת ההוצאה.
ארבל אלטשולר: כאן אני אומר כמה מלים אבל הנושא הוא פחות במגרש שלנו.
ארבל אלטשולר: חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית מגדיר במפורש שהוצאה ממשלתית כוללת בתוכה גם תקציב אשראי והתקציב הזה הוא תקציב אשראי ככל הלוואה תקציבית אחרת, בדיוק כמו שאר תוכניות הסיוע של משרד הבינוי והשיכון או הלוואות תקציביות אחרות שהמדינה מעמידה.
ארבל אלטשולר: מה שאתה בעצם רצית לראות, זה תקציב האשראי הזה לא נכלל במסגרת מגבלת ההוצאה שזה שינוי של כל החקיקה הפיסקלית ובראש ובראשונה של חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית.
ארבל אלטשולר: אני אומר שמנקודת מבטנו יש חשיבות מאוד מאוד גבוהה לשמירה ולעמידה במגבלות הפיסקליות.
ארבל אלטשולר: אני משוכנע כמובן שהמחוקק, כאשר הוא קבע את אותן מגבלות פיסקליות, ראה את הערך שיש בהן ואת החשיבות שיש לכך שמדינת ישראל מתנהלת בצורה אחראית מבחינה פיסקלית וההשלכות שיכולות להיות להתנהלות פחות אחראית.
ארבל אלטשולר: כל שינוי שכזה במגבלות הפיסקליות הוא פחות במגרש שלנו.
ארבל אלטשולר: אני יכול להסביר קצת על הרציונל, אני יכול להסביר איך אנחנו רושמים ואיך הכללים מתנהלים אבל נכון יותר שבנושא הזה יתייחסו נציגי אגף התקציבים.
ארבל אלטשולר: שוב, הנושא כאן הוא מגבלת ההוצאה.
ארבל אלטשולר: הוא לא איך אנחנו רושמים את הפעולה בספרים.
ארבל אלטשולר: אנחנו רושמים אותה כפי שנדרש.
דוד ביטן: כמה משפחות לא מחזירות את ההלוואה?
ארבל אלטשולר: בשלב הזה אין לנו אפשרות לדעת מה שיעור הכשל.
ארבל אלטשולר: התוכנית התחילה רק בשנת 2017 והביצועים הראשונים היו קרוב מאוד לסוף שנת 2017.
ארבל אלטשולר: בנקודה זו עדיין אי אפשר לדעת מה שיעור כשל האשראי.
דוד ביטן: הייתי רוצה לקבל תשובה בעניין הזה.
דוד ביטן: אתם סתם מכניסים מהתקציב מיליארד וחצי שקלים ללא צורך ולכן יש בעיה עם העניין הזה.
דוד ביטן: אם צריך לתקן את החוק ספציפית לפרויקט הזה, כי זה משהו לאומי, אפשר לעשות את זה בלי לפגוע בכל התהליך שקיים היום מבחינת האשראי.
דוד ביטן: אם לא, אז אנחנו נצטרך להכניס הסתייגות לחוק ההסדרים הבא.
דוד ביטן: עדיף שתסתדרו אתי ואם לא, אני אאלץ להכין הסתייגות ואני מקווה שאני אעביר את ההסתייגות הזאת.
דוד ביטן: אני לא רוצה לעשות את זה על הראש שלכם אבל אין היגיון בעניין הזה.
ארבל אלטשולר: אדוני היושב ראש, נכון יותר שאגף התקציבים יתייחס לזה.
ארבל אלטשולר: אנחנו רושמים בהתאם לכללים בספרים.
יפתח עשהאל: אדוני היושב ראש.
יפתח עשהאל: בוקר טוב.
יפתח עשהאל: אני מאגף התקציבים.
יפתח עשהאל: בהמשך לדבריו של ארבל, המחוקק היה מאוד ברור בהכללת תקציב האשראי בתוך תקציב המדינה ובמגבלת ההוצאה בחוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית מ-1992.
יפתח עשהאל: מבחינתנו, לשנות חוק, אנחנו עומדים בחוק שהמחוקק קבע ועכשיו שינוי חוק כזה יכול להביא להשלכות רוחב מאוד נרחבות עם השלכות מאוד גדולות על תקציב המדינה ועל התנהלות הממשלה, שפורץ את החוק הזה שחוקק, שמסדיר את התנהלות הממשלה והמחוקק ראה לנגד עיניו בצורה מאוד מאוד ברורה את חשיבות ההגבלה של ההוצאה ועמידה בחוק.
יפתח עשהאל: לכן כאשר אנחנו מדברים על התוכנית הזאת, היא חייבת להיכלל בתקציב המדינה.
דוד ביטן: זה לא מקובל עלי מסיבה פשוטה.
דוד ביטן: קודם כל, אני לא מבין למה אתם לא מכריחים את הבנקים לתת את ההלוואות האלה למשפחות האלה.
דוד ביטן: אין שום סיבה שלא.
דוד ביטן: מדובר ב-600,000 שקלים, משפחות אתיופיות, כפי ששמעת ממני בסקירה, האנשים עובדים, הם לא מובטלים, הם אנשי עבודה ולכן אין שום סיבה שהבנקים לא ייתנו להם הלוואות.
דוד ביטן: ברור שהבנקים משחקים ראש קטן כי הם מקבלים את זה מבחינה תקציבית מהמדינה ולכן הם אומרים שהם לא יעשו את זה.
דוד ביטן: לכן צריך לפעול בנושא הזה.
דוד ביטן: אני חושב שכן אפשר לעשות תיקון.
דוד ביטן: אין לזה השלכות רוחב כי מדובר בתוכנית ספציפית ובפרויקט לאומי.
דוד ביטן: יש לכם שתי אופציות, או שתלכו אתנו בעניין הזה ותעשו תיקון לחוק, ואם יש לזה השלכות רוחב – תגדילו את מספר המשפחות שזכאיות לזה מ-200 ל-400.
דוד ביטן: אז לא נצטרך לעשות תיקון לחוק.
דוד ביטן: אני לא עומד על תיקון החוק.
דוד ביטן: אם אתם רוצים לרשום, תרשמו.
דוד ביטן: זו בעיה שלכם.
דוד ביטן: אתם צריכים להגדיל את מספר המשפחות מ-200 ל-400 אבל אתם לא עושים את זה בגלל הבעיה הזאת שאתם רושמים את זה בתקציב.
דוד ביטן: ולכן יש שתי אופציות, או שתגדילו ותרשמו בתקציב מה שאתם רוצים או שתתקנו את החוק ואז לא צריך לרשום ואז באופן אוטומטי התקציב שיירשם הוא רק הריבית שאתם מתחייבים לבנקים, הפחתת הריבית, ולשנה אלה חמישה מיליון שקלים.
דוד ביטן: אני לא מבין מה הבעיה כאן.
דוד ביטן: יש לנו זמן.
דוד ביטן: עוד לא הגשתם את התקציב, עוד לא הגשתם את חוק ההסדרים.
דוד ביטן: אני חושב שיש המון משפחות שצריכות את זה.
דוד ביטן: יש עוד אנשים שעומדים לעלות לארץ, מעלים עכשיו עוד 2,000 עולים מאתיופיה.
דוד ביטן: נכון שאלה שעכשיו עולים, אני לא חושב שהם צריכים להיות בתוכנית כיוון שהם עוד לא התחילו לעבוד ועוד דלא נקלטו ולכן אפשר להגביל.
דוד ביטן: אני לא יודע מה הקריטריונים ל-200 המשפחות האלה אבל אני מאמין שהם צריכים לשהות בארץ תקופה מסוימת, הם צריכים לעבוד ועוד דברים נוספים.
דוד ביטן: אני אדבר על זה עם שר האוצר כיוון שזאת לא רק החלטה שלכם אלא זאת החלטה יותר כללית.
דוד ביטן: בעוד חודש בנושא הזה נקיים ישיבה ואני מקווה שתהיה לנו כבר התקדמות בעניין הזה.
דסטה גדי יברקן: אדוני היושב ראש, אני באמת רוצה להודות לך על הדיונים המרתוניים סביב עולים בכלל ובני עולים במקרה הזה.
דסטה גדי יברקן: זה לא מובן מאליו ואני ממש מודה לך על כך.
דסטה גדי יברקן: אני רוצה לפתוח ולומר שממשלת ישראל לדורותיהן השקיעו ביוצאי אתיופיה המון כספים בהחלטות ממשלה כאלה ואחרות אבל רוב התוכניות לא צלחו.
דסטה גדי יברקן: אחת התוכניות, אולי מהבודדות, שממשלת ישראל יזמה והצליחה, הצלחה של כמעט 100 אחוזים, זאת התוכנית הזאת.
דוד ביטן: כי לא נותנים להם הלוואה לדירה.
דסטה גדי יברקן: זה עניין של מימוש.
דסטה גדי יברקן: קודם כל, הסיוע הזה הוא סיוע שנותן להם קרש מקפצה, דחיפה קטנה, כי הם קונים את הבית ויש ערבות בנקאית.
דוד ביטן: הם קונים בלי ריבית.
דוד ביטן: 10 שנים.
דסטה גדי יברקן: לכן אם יש משהו שעובד, אני חושב שאנחנו צריכים לחשוב.
דסטה גדי יברקן: אני הייתי רוצה לשאול את האוצר מעבר לזה, אם הוא יכול לתת לזה תקציבים נוספים עתידיים, איך הוא רואה את התוכנית הזאת.
דסטה גדי יברקן: האם בעיניו היא הצליחה.
דסטה גדי יברקן: נמצאים כאן נציגי משרד השיכון ואני מניח שיש להם משהו לומר על זה כי הם אלה שבסופו של דבר מוציאים את זה לפועל.
דסטה גדי יברקן: התוכנית האת עובדת ומתוך 6,000 ומשהו זוגות שנרשמו בהגרלה מאז התוכנית הזו החלה, מימשו כ-800 זוגות.
דסטה גדי יברקן: נשארו קרוב ל-5,000 זוגות ללא דירה.
דסטה גדי יברקן: אם היום, במקום לתת ל-250 או ל-200 זוגות בשנה, אנחנו יכולים להגדיל את זה ל-500.
דוד ביטן: גם 400 זה טוב.
דסטה גדי יברקן: גם 400 זה טוב.
דסטה גדי יברקן: אבל עדיין לתת אופציה.
דסטה גדי יברקן: בסופו של דבר זה לא רק שהם מקבלים דירה, שהם זוכים לרכוש דירה.
דסטה גדי יברקן: חשוב להבין שהם מביאים את רוב הכסף, המדינה רק נותנת.
דוד ביטן: צריך להדגיש שבמחיר למשתכן נתנו לאנשים הרבה יותר מאשר נתנו בתוכנית הזאת מבחינת תקציב המדינה.
דסטה גדי יברקן: לכן חשוב לי לעשות את ההבחנה הזאת שאנשים לא יחשבו שכל זוג יוצא אתיופיה מקבל דירה חינם מהמדינה.
דסטה גדי יברקן: אסור לתת את כיוון החשיבה הזה, חס וחלילה.
דסטה גדי יברקן: לכן התוכנית הזאת עובדת.
דסטה גדי יברקן: אנחנו מבקשים להאריך אותה משום שהרבה חבר'ה שיש להם ילדי והם נשואים, נמצאים בבית של ההורים שלהם שיש להם דירות עמידר.
דסטה גדי יברקן: דירות בנות שלושה חדרים בהם מתגוררים שש-שבע נפשות.
דסטה גדי יברקן: הדבר הזה מניע את המשק, גם מניע את שוק הדיור בישראל ואם עכשיו ייכנסו לרכישת דירות מאות זוגות צעירים שיכולים לזכות בהן, הם גם מניעים את הכלכלה, גם מניעים את הרכש, גם מניעים את הדיור ואני חושב שהאוצר לא בכל דבר באופן אינטואיטיבי צריך לומר לא ושהוא לא נותן כסף.
דסטה גדי יברקן: אני מבין שיש לכם משימה חשובה, לשמור על תקציב המדינה, אבל עדיין הכסף הזה חוזר למדינה וה-600,000 שקלים עליהם אנחנו מדברים, זה לא באמת כסף נזיל שהמדינה מוציאה אותו.
דסטה גדי יברקן: אמנם היא נותנת את האשראי ואת הערבות אבל בואו נמצא דרכים יצירתיות כי בסוף, כמו שהיושב ראש אמר, אם אתם לא תעשו את זה, אנחנו נצטרך לעבור לכיוון של חקיקה ואנחנו לא צריכים להיות במקום הזה.
דוד ביטן: לא צריך.
דוד ביטן: רק הסתייגות קטנה בחוק ההסדרים הבא.
דסטה גדי יברקן: כמובן אחר כך יהיה לי מה להוסיף.
דסטה גדי יברקן: נמצאת גם טלל ואנשי משרד השיכון שבטח יש להם מה לומר.
דסטה גדי יברקן: אני רוצה לשמוע אותם ואחר כך אני אומר כמה דברים נוספים.
דוד ביטן: אנחנו לא רוצים ללכת בשיטה של חקיקה.
דוד ביטן: אנחנו מעדיפים להגיע להסכם.
דסטה גדי יברקן: עדיף.
דוד ביטן: משרד השיכון.
<< אורח >> יעקב שנרב: משרד השיכון מופיע כאן בשלושה ראשים.
<< אורח >> יעקב שנרב: אני המשנה למנכ"ל.
<< אורח >> יעקב שנרב: נמצא כאן שאול מוצפי שהוא מנהל את תחום התוכניות ונמצאת אסנת שמנהלת את התחום הספציפי הזה בנוסף לשאר תפקידיה.
<< אורח >> יעקב שנרב: מדובר כאן במכלול.
<< אורח >> יעקב שנרב: זאת לא רק התוכנית כשלעצמה, רק הכסף כמו שראינו בפעם הקודמת אלא מדובר גם על ארגון עוגן לבית.
<< אורח >> יעקב שנרב: יוצאי אתיופיה, אם אתה נותן להם רק את הכסף, התוכנית הזו לא הייתה מצליחה כמו שהיא הצליחה.
<< אורח >> יעקב שנרב: היא הצליחה בכלל מכלול של ארבעה מרכיבים ורק השלם הזה הצליח להביא את התוצאה.
<< אורח >> יעקב שנרב: גם רתימת ארגון עוגן לבית שסגן השר היה השושבין של השידוך הזה, גם עובדת בתקן ייעודי, אסנת שנמצאת אתנו ב-זום, שפשוט לקחה את הנושא הזה באופן אישי, עברה משפחה משפחה, דואגת שזה יקרה, מתוקצבת במסגרת החלטת ממשלה.
<< אורח >> יעקב שנרב: בלי זה לדעתי זה לא היה יוצא לפועל.
<< אורח >> יעקב שנרב: יש את ההלוואות עצמן ויש את ההיערכות המחשובית שמאפשרת את התקשורת הישירה עם הבנקים כדי שלא נפספס אף משפחה.
<< אורח >> יעקב שנרב: המכלול הזה, כמו שנאמר ואני לא אחזור, הביא תוצאות טובות.
<< אורח >> יעקב שנרב: אמנם הקריאו עד עכשיו את המסמך שהעברנו אבל דילגו על שני נתונים.
<< אורח >> יעקב שנרב: האחד, 84 אחוזים מהדירות הן יד שנייה ומהדירות שנרכשו מקבלן, דירות חדשות, קודם נאמר שמחיר למשתכן מקבלים הטבות יותר גדולות.
<< אורח >> יעקב שנרב: צריך להבין שגם מי שמקבל את ההטבה הזאת יכול לרכוש דירה במחיר למשתכן ולקבל כפול, גם את זה וגם את זה.
<< אורח >> יעקב שנרב: זה לא סותר.
<< אורח >> יעקב שנרב: יוצאי אתיופיה – אגב, אנחנו מדגישים את זה, אלה לא אתיופים אלא יוצאי אתיופיה ואני יודע שגם סגן השר והיושב ראש מקפידים על כך – יכולים לרכוש באמצעות התוכנית הזאת גם במחיר למשתכן.
<< אורח >> יעקב שנרב: לכן זה לא שמחיר למשתכן קיבלו יותר אלא הם יכולים לקבל את ההטבה הכפולה ובצדק מבחינת התוכנית.
<< אורח >> יעקב שנרב: מבחינתי התוכנית היא טובה.
<< אורח >> יעקב שנרב: התקצוב שלה הוא לא נמוך כמו שנאמר כאן, בגלל צורת הקציבה וגם בגלל סיבות אחרות.
<< אורח >> יעקב שנרב: הדבר היה צריך לקבל החלטה אבל אנחנו ערוכים להמשיך ובתנאי שההחלטה תתקבל בזמן הקרוב כי ברגע שאנחנו מפסיקים, זה אומר שיורד התקן ולגייס היום עובדים, בתקופה כזאת, אתם יודעים מה המשמעות, ואתם יודעים מה זה להתחיל מהתחלה מערכות מחשוב.
<< אורח >> יעקב שנרב: הבקשה שלנו כוללת שני דברים.
<< אורח >> יעקב שנרב: האחד, שתתקבל החלטה, ושנית, שתתקבל בתוך שנת התקציב הזאת כי ההיערכות מחדש, מהתחלה, תגרום לעיכובים שיגרמו לפחות משפחות שיוכלו להיכנס לתוכנית הזאת.
<< אורח >> יעקב שנרב: בסך הכול יש לנו יחס וקשב גדול מאוד מהאגפים השונים במשרד האוצר, בפרט בתוכנית הזאת ובשאר הדברים בכלל.
<< אורח >> יעקב שנרב: יש ויכוחים והכול בסדר, אני רואה שארבל מחייך, אבל יש לנו שיתוף פעולה ואנחנו מתקדמים.
<< אורח >> יעקב שנרב: עד כאן.
<< אורח >> יעקב שנרב: אם תרצו לשמוע את שאול מוצפי, מנהל האגף, ואת אסנת שמנהלת את הנושא, אנחנו נשמח.
דוד ביטן: קיבלתי כל מיני פניות של אנשים שלא עומדים בקריטריונים אבל לאור המצב שלהם הם כן יכולים להיות זכאים.
דוד ביטן: למה שלא תקימו ועדת חריגים מיוחדת עם למשל חמישה אחוזים ואם יש 200 משפחות כאלה, יהיו עשרה שיוכלו לקבל במסגרת ועדת חריגים.
<< אורח >> יעקב שנרב: מדובר כאן בהגרלה.
<< אורח >> יעקב שנרב: לא מדובר במענק.
<< אורח >> יעקב שנרב: יש מסלולים של מענקים.
<< אורח >> יעקב שנרב: כמו שנאמר כאן, גם מחיר למשתכן וגם דברים נוספים ולכל דבר כזה יש ועדת חריגים.
<< אורח >> יעקב שנרב: להגרלה הזאת, לקריטריונים המאוד ברורים והמרחיבים מאוד – לא מדובר כאן
<< אורח >> יעקב שנרב: בכמה משפחות בודדות אלא מדובר על 6,241 אנשים שניגשו, מתוכם 200 כל שנה – ואני יכול להעיד שהתנאים להיכלל ברשימה ולהגיש הם מאוד מאוד מרחיבים ובצדק.
<< אורח >> יעקב שנרב: ברגע שאתה פותח ועדת חריגים, זה לא נוספים.
<< אורח >> יעקב שנרב: אתה לוקח מאנשים שנקבעו.
<< אורח >> יעקב שנרב: הרבה פעמים בדיור ציבורי ובדברים אחרים יש כללים שהם מכניסים קבוצות יחסית קטנות ומקרים מאוד מאוד קשים ושם יש ועדות חריגים.
<< אורח >> יעקב שנרב: במקרה הזה, בכל מקרה מדובר על 200 ולא משנה מי.
<< אורח >> יעקב שנרב: כל העברת ועדת חריגים שלא תהיה, מכניסה או מגדילה את הכמות של הניגשים להגרלה.
<< אורח >> יעקב שנרב: המשמעות היא שאנשים שהם במצב הפחות טוב יידחו ממנה.
<< אורח >> יעקב שנרב: הסיכוי שלהם לזכות בהגרלה יהיה קטן יותר.