GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שירין בן אקן: אני יכולה להגיד לכם כמי שהייתה קצינת פניות הציבור – הנושא הזה רגיש מאוד ונמצא מאוד לפתחנו, גם בשעות הקטנות של הלילה, איפה שאנחנו מזהים שקיימת איזושהי מצוקה, אנחנו מלווים לכול אורך התהליך.
שירין בן אקן: לא מסתפקים באותו ערב שבו ליוונו, אלא עושים מעקב גם לאחר מכן.
שירין בן אקן: משמרים את הקשר.
שירין בן אקן: לפעמים, נלווה חייל מרגע שהמצוקה עולה לכל אורך הטיפול נתעדכן במצב שלו, והרבה פעמים גם אם זה מביא למצב של שחרור, אז אנחנו נמשיך גם לאחר מכן.
שירין בן אקן: הנושא הזה נמצא אצלנו ברגישות מאוד-מאוד גבוהה.
שירין בן אקן: ניב, אתה רוצה להוסיף משהו על ההנגשה של המידע?
דוד ביטן: אם אני יכול לסכם - - -
ניב גולד: אנחנו בהחלט מקבלים את ההמלצה שלך, זה משהו שאנחנו נמצאים במהלכו, של עבודת הסברה לאוכלוסיית העולים, אוכלוסיית העולים הבודדים.
ניב גולד: לגבי הנושא של פנייה לגורמי ברה"ן – נעשה גם פעולות נוספות על מנת להסיר חסמים שיתכן וקיימים בפניהם; על ידי הנגשת אפשרויות זימון התורים באופן ישיר יותר.
ניב גולד: אלה הפעולות.
שירין בן אקן: - - - למוקדים שלנו יכולות לפנות המשפחות של החיילים הבודדים, אנחנו נמצאים בקשר גם עם המשפחות ששוהות בחו"ל, גם עמותות שחלקן משתתפות ונמצאים בקשר רציף איתנו.
שירין בן אקן: כך שגם אם המידע לא מגיע ישירות מהחייל עצמו, הוא יכול וזורם אלינו גם ממקורות אחרים; אנשים שיוצרים איתנו קשר ומפנים את תשומת לבנו ואז נכנסים לטפל.
שירין בן אקן: אנחנו יכולים לקבל שיחה מהורה מודאג שנמצא כרגע בכול מקום בעולם, הוא יכול להגיד לנו שהוא שוחח עם החייל והילד שלו לא נשמע טוב.
שירין בן אקן: במקרה כזה אנחנו כמובן נתערב, נבדוק, נברר.
שירין בן אקן: הנושא הזה מאוד בליבנו.
דוד ביטן: אני רוצה להעיר מספר הערות, אמנם אני לא בצבא ואני לא חושב שזה התפקיד שלי, אבל אגיד לך דבר אחד או מספר שינויים שלדעתי נדרשים.
דוד ביטן: קודם כול, לגבי חיילים בודדים אתם צריכים לתת הנחייה שמשך הזמן שהם יראו קב"ן צריך להיות קצר יותר ממשך הזמן שחיילים רגילים רואים קב"ן.
דוד ביטן: אם לחייל רגיל זה לוקח שבועיים – אתם צריכים לתת הנחייה שמי שנחשב חייל בודד, ייקח לו מספר ימים.
דוד ביטן: אני לא יודע כמה, זו החלטה שלכם וזה על מנת לצמצם את הפער, זה דבר ראשון.
דוד ביטן: דבר שני, הנושא של השפה.
דוד ביטן: אני שומע פה שלמרות שאתם אומרים שאין בעיה עם זה – יש תלונות של חיילים שאומרים שכן בעיה.
דוד ביטן: לתת יותר מענה לשפה, תראו איזה שינוי אתם נדרשים לעשות בצבא על מנת שזה יעשה.
דוד ביטן: סך הכול אין הרבה חיילים בודדים.
דוד ביטן: זה לא משהו מיוחד.
דוד ביטן: דבר שלישי, ברגע שאתם יודעים שחייל בודד משרת ביחידה מסוימת, צריכה להיות פנייה למפקד שלו שאתם מצפים ממנו לתת לכם סימן שאם יש בעיה הוא יפנה אליכם.
דוד ביטן: כך אתם יכולים לאתר את הבעיה של החייל בתוך הצבא.
דוד ביטן: דבר רביעי, אני חושב שאתם צריכים ליצור פנייה יזומה להורים.
דוד ביטן: הם חיילים בודדים בארץ – לא לכולם אין משפחות – להורים של החיילים האלה, עם איש קשר מיוחד אצלכם במרכז, על מנת שאפשר לפנות אליו.
דוד ביטן: אלה שינויים שאני חושב שאם יהיו אז המצב של הטיפול בחיילים הבודדים, בעניין הזה יהיה הרבה יותר טוב.
דוד ביטן: אני לא אומר לכם מה לעשות, אבל אלה ההמלצות שלי.
דוד ביטן: יש לכם עוד?
שירין בן אקן: תודה.
שירין בן אקן: אנחנו בהחלט רושמים הכול לפנינו ועובדים על הדברים.
שירין בן אקן: רק אומר שבמקרים שבהם אנחנו מזהים איזשהו מקרה רגיש בעבודה הצמודה שלנו עם גורמי הברה"ן אנחנו יודעים לבקש, להקדים בדיקה וטיפול.
שירין בן אקן: אנחנו מקבלים לזה מענה מוחלט.
שירין בן אקן: בנושא של הנגשת המידע למשפחות, כול המשפחות – אני מתכוונת המשפחות של החיילים ששוהים בארץ לבדם – מקבלות מאיתנו איגרת עם המידע ודרכי ההתקשרות באופן שבו הם יכולים ליצור איתנו קשר.
שירין בן אקן: גם כאשר אנחנו מקיימים מפגשים עם הורים, ואנחנו עושים את זה לא מעט היום בפלטפורמה הזו של הזום, אנחנו מדברים מדי שבוע עם קבוצות גדולות של הורים.
שירין בן אקן: גם שם אנחנו מוסרים את המידע הזה, מנגישים את האפשרות לפנות אלינו בכל שעות היום והלילה.
שירין בן אקן: אנחנו בשיח רצוף עם מפקדים בנושא הזה, חד משמעית, בהחלט, ואנחנו עוד נמשיך ונפעל בנושא.
שירין בן אקן: תודה לכם.
דוד ביטן: מי רצה לעלות?
מיכל וונש: רחל לסטר, בבקשה.
שלומית אבינח: כל אחד בקצרה בבקשה.
רחל לסטר: היי, צוהריים טובים, נעים להיות פה, אני רייצ'ל לסטר, אני אזרחית עובדת צה"ל, הייתי חיילת בודדה שנתיים ועכשיו אני עדיין בצבא.
רחל לסטר: אני ממש מעריכה את כל מה שאמרו ניב, שירין והיושב-ראש דוד ביטן.
רחל לסטר: אם אפשר להוסיף משהו: אני חושבת שהמידע לגבי איך לקבל תור לקב"ן – אף אחד לא יודע איך לעשות את זה.
רחל לסטר: כולם חושבים שזה חייב ללכת דרך המפקד, ולפי הסקר שעשיתי עם 200 חיילים בודדים, יש המון מפקדים שפשוט דוחים את זה ואומרים: אתה באמת צריך קב"ן?
רחל לסטר: אז כן, יש תשובה תוך שבועיים לכל מי שמבקש, אבל הבקשה מתחילה מתי שהמפקד מבקש ולא מתי שהחייל מבקש לפעמים.
רחל לסטר: יש פתרון די פשוט איך לפתור את זה: שמדור קמפיינים בתוך דובר צה"ל יכול לעבוד על משהו שיכול להעביר את כל המידע הזה של איך מבקשים קב"ן.
רחל לסטר: אם זה דרך הטלפון – כך; אם זה דרך המוקד – אני לא מכירה את המוקד – אז כך.
רחל לסטר: חייבת להיות איזושהי בקשה או פנייה מכם, דרך דובר צה"ל, מדור קמפיינים, ואז אפשר לרוץ עם המידע ולפתור חצי מהבעיה.
דוד ביטן: מי זה שאול רורקה?
שלומית אבינח: מהבית של בנג'י, שאול רורקה.
שאול רורקה: שלום.
שאול רורקה: אני לא ביקשתי לשאול שאלה.
דוד ביטן: אתה רוצה להתייחס?
דוד ביטן: טוב, אמרו לי שכן.
דוד ביטן: נתנו לך את האפשרות.
דוד ביטן: עובדת סוציאלית מירה קידר, מקרן מיראז'.
שלומית אבינח: הם עשו את המחקר של כנפיים.
שלומית אבינח: מירה, שלום.
מירה קידר: אוקיי.
מירה קידר: המחקר עוסק באובדנות, מניעת אובדנות, נכון שזה הדיון השני, אבל רציתי להתייחס לנושא של צרכים של חיילים עולים בודדים, בהקשר של שימוש בקב"נים והסתייעות בקב"נים.
מירה קידר: אנחנו בכנפיים היינו בסוג של רומן ארוך וממושך עם ברה"ן, עם ד"ר לוצ'י לוסיאן, בהקשר הזה של קושי של חיילים עולים בודדים להגיע לקב"נים בגלל פער תרבותי.
מירה קידר: יש המון סיבות לכך בצבא ואני לא אכנס לזה.
מירה קידר: הייתה מחשבה, טרם הקורונה, לא מזמן, לפתוח יחידה יעודית לקב"נים תחת הדרכה של פסיכיאטרית עולה כדי שהיא תכשיר ותדריך אותם לצמצם את הפער הזה שדיברתי עליו.
מירה קידר: נפגשתי איתה פעמיים, היא הגישה לנו תוכנית עבודה, לפי דעתי תוכנית העבודה נמצאת גם בתוך הצבא.
מירה קידר: הקורונה טרפה את הקלפים, אבל לדעתי זה דבר שחייבים להתייחס אליו.
מירה קידר: מידיעה אישית בתוכנית, בכנפיים, יש לנו היכרות עם המון עולים צעירים בודדים.
מירה קידר: יש קושי רגשי להגיע לקב"ן, מהרבה סיבות.
מירה קידר: יש פה איזשוהי אפשרות, היינו מוכנים גם לממן את העלות של ההכשרה הזו.
מירה קידר: הלכנו קדימה עם הדבר הזה, אני חושבת שכדאי לא לוותר על הדבר הזה, ולהכניס מרכיב נוסף, אחר, לתוך העבודה הזאת עם חיילים עולים בודדים.
דוד ביטן: אני רוצה להבין מה זאת אומרת הכשרה?
דוד ביטן: את רוצה שכל הקב"נים בצה"ל יעברו איזשהו קורס?
מירה קידר: הצבא הגדיר שיהיו X קב"נים מתוך הפול שלהם שיעסקו בעולים, עם כלים, עם ידע ספציפי, תחת הכשרה והדרכה של פסיכיאטרית ספציפית.
מירה קידר: אמרתי שהיא אותרה, ונפגשנו והיא כתבה תוכנית כדי לשדרג את ההנגשה, את האפשרות הזו של קב"נים לעולים.
מירה קידר: כול זה מתוך הבנה שגם הצבא יודע שחיילים עולים בודדים מגיעים לפעמים לקב"ן כשכבר עשו כברת דרך לא טובה מבחינה נפשית ואפשר היה לצמצם נזקים אם היו רואים יותר לפני.
מירה קידר: זאת הייתה מחשבה מתוך הצבא שאנחנו מתוך ברה"ן, חברנו והצענו אפילו את המימון של שעות ההדרכה, הכשרה של הפסיכיאטרית הזאת.
מירה קידר: הקורונה באמת טרפה את הקלפים, אבל צריך להחזיר את הנושא הזה.
מירה קידר: לדעתי יש קושי, מתוך היכרות עם המון חיילים עולים בודדים בצריכה של שירותי קב"ן וחבל, כי הקב"נים הם מיומנים, אולי לא בהקשר של עולים, אבל בוודאי ובוודאי שהם אנשי מקצוע.
מירה קידר: יש לי להגיד עליהם דברים טובים.
מירה קידר: אבל יש פה פער שצריך לצמצם אותו.
דוד ביטן: זה רעיון, אבל זה יכול לקלקל את הזמינות של החייל הבודד לקב"ן.
דוד ביטן: כיוון שאם מחכים שהוא ילך למספר קב"נים מצומצם שעברו קורס, אז זה יצמצם את הזמינות שלו לקב"ן.
דוד ביטן: אנחנו ביקשנו דווקא מהצבא לצמצם את לוחות הזמנים.
דוד ביטן: בשיטה שלך זה יאריך את לוחות הזמנים.
דוד ביטן: יכול להיות שכל קב"ן שמעוניין בכך, יכול לעבור איזושהי הכשרה או קורס חד פעמית לעניין הזה.
דוד ביטן: ואז כול קב"ן תהיה לו איזשהי סוג של הכשרה.
דוד ביטן: אבל ללכת רק למשהו מצומצם?
דוד ביטן: אם הוא לדוגמה משרת ברמת הגולן, הוא יצטרך להמתין לנסוע לתל אביב לקב"ן ספציפי שעבר הכשרה – זה יכול ליצור בעיה מסוימת.
דוד ביטן: כך אני רואה את זה, אני לא יודע איך החברים פה רואים את זה, אבל אני רואה את זה כך.
מירה קידר: זאת הייתה הצעה של ברה"ן ואפשר למצוא את השילוב.
דוד ביטן: אני מקבל את ההמלצה שלך במובן הזה שכן לכתוב שתהיה איזשהי הכשרה לקב"נים בנושא של חיילים בודדים ועולים חדשים, שהם יחשבו על זה, שיקבלו את זה בצבא.
דוד ביטן: אני לא יודע איך הם יעשו את זה, אני לא איש מקצוע, אבל בגדול הרעיון הוא רעיון טוב.
דוד ביטן: דוד ברוך סינגר, הדובר האחרון, בבקשה.
דוד ברוך סינגר: שלום.
דוד ברוך סינגר: רציתי להעיר לגבי לוחמים שחוזרים מהקרב, ובפרט חיילים בודדים, במיוחד במקרים האלו הם צריכים לדבר עם מישהו, ואין להם משפחה או חברים לחזור אליהם, ואז זה ממש בעייתי.
דוד ברוך סינגר: דווקא הדגש על לוחמים שהם בקו, והם בקרבות, באופן בהיר, נראה לי שצריך לשים על זה דגש, ואם אפשר לעשות מוקד אנונימי ואפשר לדבר בטלפון שכל חייל יוכל להתקשר ופשוט לשאול, לדבר עם משהו על המצב האישי שלו.
דוד ברוך סינגר: זה יהיה אנונימי ולא דרך המפקדים, ולא דרך היחידה, ונראה לי שזה יכול לפתור הרבה דברים בלדבר עם מישהו, במקום ללכת לכל התהליך הרשמי.
דוד ברוך סינגר: זה נראה לי גם פתרון.
שלומית אבינח: נויה גוברין, מנפש בנפש, דוברת אחרונה.
נויה גוברין: צוהריים טובים לכולם, אדבר ממש בקצרה ואעלה כמה נקודות, קודם כול בהמשך למה ששירין אמרה: יש מרכז בודדים שנגיש 7/24 לחיילים.
נויה גוברין: אנחנו אכן מקיימים כול שבוע שיחות עם ההורים, כול פעם עם חטיבה אחרת, מעין יום הורים שבו ההורים כן מעלים אם יש איזושהי דאגה.
נויה גוברין: במסגרת התוכנית יש לנו קו שעובד 7/24 כך שחיילים יכולים להתקשר, לא משנה באיזו שעה, וכבר היו לנו מספר פניות של חיילים במצוקה שידענו להיעזר במרכז בודדים ולהעביר את תוכן הפנייה והיא טופלה באופן מידי.
נויה גוברין: אנחנו מקיימים קשר עם רשת של פסיכולוגיים מתנדבים הדוברים שפות שונות, והם מוכנים להציע סיוע לחיילים בודדים.
נויה גוברין: זה משהו שמדי פעם – כרגע זה רק לחיילים משוחררים – ואם יש צורך אז בהחלט אנחנו יכולים להפנות.
נויה גוברין: הסיפור הזה של מצוקה במהלך שרות, זה בהחלט משהו שיכול להתרחש תוך כדי השירות, של הקושי בהסתגלות, של הבדלי המנטליות, של השירות בשירות קרבי.
נויה גוברין: אבל יש משהו שחלק מהבודדים מגיעים איתו עוד מחו"ל, איזשהו מצב רגשי נתון, איזשהו קושי, איזושהי מצוקה.
נויה גוברין: ולצערי היום, קל מאוד לעבור את המסנן הזה של צו ראשון של מיטב שלא תמיד עולים על זה שהם נוטלים אולי כדורים למצוקה, לחרדות, לדיכאון.
נויה גוברין: ואיכשהו עוברים את המשוכה ורוצים להגיע לקרבי, מה גם שאין שום רקורד עליהם – לא מתיכון בישראל שזאת נקודת תורפה של כל התהליך הזה – ושוב, אני יודעת שהרבה מאוד עוסקים בזה ומנסים כן לזהות מקרים של חיילים שמגיעים במצב רגשי לא פשוט לצבא ומתגייסים.
נויה גוברין: אני חושבת ששם בתהליך הזה, עוד לפני הגיוס, צריך לחשוב איך הסנן הזה עובד.
מיכל וונש: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לחזק את מה שנאמר עכשיו, זה חלק חשוב מאוד בהבנה של כול התהליך כיוון שמבחינה מסוימת שם מתחילה הבעיה, ואז אנחנו רואים את זה בכל מיני מנפיסטציות מאוחר יותר, שחס וחלילה זה גם מאוחר מדי, אם זה במקרים באמת אובדניים.
מיכל וונש: בנושא הזה חשוב לקיים דיון מעמיק.
מיכל וונש: כפי שאמרתי: ילדיי הפרטיים שעוברים פה את כול הסינון במהלך כול התיכון וי"ב וכולי לעומת חיילים בודדים שלא עוברים.
מיכל וונש: אני בעצמי לא עברתי שום סינון מיוחד מהבחינה הנפשית מעבר למפגש מאוד פשוט וקל על רגל אחת.
מיכל וונש: אני מסכימה שחשוב וצריך לתת את הדעת, כיוון שבסופו של דבר הצבא נדרש לקחת אחריות על דברים שיכול מאוד להיות שאנשים מביאים איתם מהבית, מארצות המוצא.
מיכל וונש: אולי הגורמים הצבאיים שנמצאים פה יוכלו לתת לכך תשובה, אם יש כוונה לייצר חשיבה לנושא הזה, לייצר אפשרות למיון מעמיק יותר – אני לא זוכרת אם זה הקב"א או השילוב – למספר הזה שבסופו של דבר כל המתגייסים, המלש"בים מקבלים אותו כדי שנדע מראש, שהצבא איננו מגייס מישהו שבסופו של דבר עם כל הרצון הטוב, הצבא לא יכול להכיל, ויכול לגרום למקרים קשים מאוד.
דוד ביטן: אני רוצה לסכם, ככלל אנחנו חושבים שניתן שירות מניח את דעת בנושא הזה בצבא, אבל יש כמה שיפורים שהיינו רוצים לראות ואמרתי אותם במהלך הדיון.
דוד ביטן: מישהו מחברי הכנסת רוצה להוסיף משהו בנוסף למה שאמרתי?
אלכס קושניר: אני לא יודע אם הכנסת את זה לסיכום או לא.
אלכס קושניר: אני מבקש להכניס לסיכום: לעשות מאמץ מרוכז עכשיו בתקופת הקורונה בנושא ההסברה של נגישות השירות.
אלכס קושניר: זה מאוד חשוב, יש מחסום פסיכולוגי, בפרט אצל החיילים.
דוד ביטן: אנחנו מבקשים מהצבא לעשות עכשיו מהלך מרוכז שקשור להסברה.
דוד ביטן: בלי קשר, נוסיף לסיכום גם הגברת ההסברה בקרב החיילים הבודדים.
דוד ביטן: את זה לא אמרתי.
דוד ביטן: תודה רבה, הישיבה הסתיימה.
דוד ביטן: על סדר היום ישיבת מעקב אחר דיון שהתקיים ביום 15 באוקטובר 2020 בעניין פגיעה בעולים חדשים על ידי נותני שירותי תיקונים.
דוד ביטן: בדיון הקודם תוארה תופעה של ניצול אזרחים על ידי נותני שירותי תיקונים כפי שהוצגה בתוכניתו של חיים אתגר "יצאת צדיק" ששודרה בקשת 12.
דוד ביטן: התחקיר העלה חשד חמור לביצוע מעשים פליליים ופגיעה בצרכנים, ציבור העולים החדשים והוותיקים.
דוד ביטן: בעקבות הדיון פניתי לשרת הקליטה, לשר לביטחון פנים, לשר העבודה והרווחה ולממונה על הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן בבקשה שכל אחד מהם יפעל בתחום אחריותו וסמכותו בנושא חשוב זה.
דוד ביטן: עד לקיום הדיון טרם התקבלה תשובתו של השר לביטחון פנים.
דוד ביטן: דווקא הוא היה צריך להשיב ראשון.
דוד ביטן: כמו כן ביקשתי ממחלקת המחקר והמידע של הכנסת לבצע מחקר השוואתי לגבי התופעה במדינות השונות ובעיקר לבדוק האם קיימת מדיניות של פיצוי לקוחות שנפגעו מפעילותם של נותני שירותי תיקונים עבריינים.
דוד ביטן: לקראת הדיון הנוכחי בוצעו שני מחקרים בנושא.
דוד ביטן: מחקר שבוצע על ידי עורך דין צח בן יהודה מהלשכה המשפטית בתחום חקיקה ומחקר משפטי בכנסת שבחן את סמכויות אכיפה בתחום הגנת הצרכן בנוגע לאוכלוסיות פגיעות.
דוד ביטן: במדינות שנבדקו, במסמך של הלשכה המשפטית, לא נמצאה חקיקה מעמיקה, סמכויות אכיפה ייחודיות לרשויות להגנת הצרכן כגון סמכות להורות על השבה או תשלום פיצויים לצרכנים ללא הליך משפטי ומתן צו משפטי שיורה על כך.
דוד ביטן: מחקר נוסף שבוצע על ידי ד"ר אילה אליהו ממרכז המחקר והמידע בחן את הכלים למניעת ניצול כלכלי והונאה של צרכנים פגיעים כולל דוגמאות מהעולם.
דוד ביטן: ממחקר זה עולה כי קיימים אמצעים שונים להדרכת אוכלוסיות פגיעות כיצד להימנע מפגיעה כלכלית.
דוד ביטן: באוסטרליה, בארצות הברית ובבריטניה מפרסמים מידע באתר האינטרנט של גופים ממשלתיים רלוונטיים ומציעים חומרי הסברה שניתן להזמין בחינם.
דוד ביטן: יש מדינות בהן מתבצעת הדרכה לבעלי המקצוע שעובדים עם אוכלוסיות פגיעות.
דוד ביטן: יש מדינות שהקימו גוף מיוחד למניעת פגיעה כלכלית בצרכנים פגיעות.
דוד ביטן: יש מדינות שמעודדות שיתוף פעולה בין רשויות למניעת פגיעה כלכלית בצרכנים פגיעים.
דוד ביטן: יש מדינות שמפעילות מוקד להגשת תלונות של צרכנים שנפגעו באמצעות הדואר, הטלפון או האינטרנט.
דוד ביטן: יש מדינות בהן קיים מנגנון פיצוי כספי לצרכנים שנפגעו מחברה שפעלה בניגוד לחוק.
דוד ביטן: יש מדינות בהן לרשות שעוסקת בהגנת הצרכן יש סמכות פלילית ולא רק אזרחית.
דוד ביטן: בדיון הקודם הועלתה הצעה להעניק סמכות לרשות להגנת הצרכן לחייב את המפרים להחזיר את כל הכסף לצרכנים שנפגעו.
דוד ביטן: כמו כן הוצע לקבוע פרמטרים אובייקטיביים שלא יצטרכו להוכיח כוונה פלילית.
דוד ביטן: בדיון הקודם נטען כי אנשים שנפגעו מהשירות נרתעים מלהגיש תלונות גם מתוך שיקול של מה יצא לי מזה.
דוד ביטן: חשוב להדגיש שוב, כפי שציינו בדיון הקודם, שלא כל בעלי המקצוע שרלטנים אך הקומץ שקיים מביניהם צריך להיענש ולהירתע מלהמשיך לבצע את מעשיהם ולהפסיק להונות ולגרום נזקים כבדים בבתיהם של האוכלוסיות המוחלשות ביותר.
דוד ביטן: בדיון הקודם ביקשתי ממשטרת ישראל להקים צוות מיוחד שיפעל להגברת האכיפה וההרתעה בנושא.
דוד ביטן: כמו כן חשוב שתהיה אחידות בטיפול בתלונות מסוג זה בכל תחנות המשטרה בארץ.
דוד ביטן: הרשות להגנת הצרכן נתבקשה בדיון הקודם לפעול באופן אקטיבי במקרי הונאה מסוג זה.
דוד ביטן: חשוב לציין כי ב-18 באוקטובר 2020 אושרה החלטת ממשלה 450, התוכנית של המשרד לשוויון חברתי, לחיזוק המאבק נגד עוקץ וניצול צרכנים.
דוד ביטן: במסגרת התוכנית מדובר כי משרד המשפטים יבחן תוך 60 ימים העברת תיקון לחוק הגנת הצרכן שמאפשר הטלת עיצום כספי בסך 10,500 שקלים במקרה של פגיעה בצרכן שאינו שולט בשפה העברית.
דוד ביטן: עוד נקבע כי על שר הכלכלה להביא תיקון לחוק הגנת הצרכן לפיו עוסק הפועל באופן יזום בהצעה שיווקית בשפות נוספות מלבד השפה העברית, יספק את עיקר העסקה במסמך באותה שפה נוספת.
דוד ביטן: שרת הקליטה והעלייה הודיעה לוועדה כי הורתה לעובדי משרדה לתלות שלטי אזהרה בכל מקבצי הדיור שבאחריות המשרד.
דוד ביטן: כמו כן חייבה להקליט לכל הדיירים הודעה מוקלטת, מערכת IVR, הקוראת להם להתייעץ עם קרוביהם בטרם הם חותמים על עסקה כלשהי.
דוד ביטן: כמו כן פועלת שרת הקליטה לפרסום קמפיין הסברה ארצי בנושא ניצול עולים חדשים על ידי נותני שירות.
דוד ביטן: מנהל הרשות להגנת הצרכן וסחר הוגן, עורך דין מיכאל אטלן, השיב לוועדה כי בנוגע למקרה עליו דובר בדיון הוועדה, המקרה מטופל על ידי משטרת ישראל בשם חומרתה, כיוון שהוא מעלה חשד לקבלת דבר במרמה.
דוד ביטן: לדברי הממונה תוכנית הממשלה שאושרה מחייבת תיקוני חקיקה רבים, כוללת סל של כלים וביניהם הגברת סמכויות הרשות, החרפת הסנקציות על מפרים, הגברת מערך ההסברה והסיוע לאוכלוסיות פגיעות, הוראות חקיקה שיש בהן כדי למנוע פגיעה באוכלוסיות אלה.
דוד ביטן: באשר להצעת הוועדה להסמיך את הרשות לחייב עוסק שהפר את הוראות החוק להשיב לצרכן את מה ששילם בגין אותה עסקה, מדובר בסמכות נרחבת הדורשת משאבים וכוח אדם.
דוד ביטן: דיון בנושא זה עם משרד המשפטים טרם מוצה.
דוד ביטן: לגבי ההצעה להקמת מאגר תעריפי תיקונים, הנושא מורכב אבל ייבחן על ידי הרשות.
דוד ביטן: לגבי הטלת עיצום על נושא משרה, התקיימו דיונים עם משרד המשפטים אך הדיון טרם מוצה.
דוד ביטן: בתשובתו של שר העבודה והרווחה איציק שמולי לגבי פניית הוועדה בבקשה לפעול למתן רישוי לכלל נותני השירותים בבית הלקוח על מנת לטפל בתופעת עושק הקשישים והעולים החדשים, ציין השר כי להבנת גורמי המקצוע במשרדו קביעת מיומנות למקצוע בחקיקה, משמעותו הגדרת רמת מיומנות וסטנדרטים מקצועיים לבעלי מקצוע שיוסדרו לכך בדין.
דוד ביטן: הסדרת עיסוק נובעת מתוך עניין רחב של שיקולים, בטיחות, בריאות, פערי ידע, כלומר, מקרים בהם הציבור לא יכול לאמוד את תוצאות השירות שניתן לו בהיבטים של פוטנציאל נזק וסיכון.
דוד ביטן: כאשר מדובר במקצוע חדש שהמשק דורש ויכול, כאשר מדובר במקצוע מסורתי, נדרשת התערבות רגולטורית.
דוד ביטן: השר הנחה את גורמי המקצוע, אגף בכיר להסדרת עיסוקים, לבחון הסדרה של המקצועות.
דוד ביטן: יש שיקולים להגדרה של עיסוק.
דוד ביטן: עמדת גורמי המקצוע במשרד לאזרחים ותיקים שיהיה צורך בהעלאת המודעות לנושא שיכולה להתבצע בקמפיין בתקשורת בשפות שונות וגם להפנות לקו 118 של המשרד, ואם על ידי הגשת תלונה במשטרה או באחת מ-115 היחידות לטיפול והתעללות והזנחה של אזרחים ותיקים הפרוסים ברחבי הארץ.
דוד ביטן: מכל התשובות אנחנו רואים שזה נושא מורכב שבאמת צריך לטפל בו.
דוד ביטן: משרדי הממשלה צריכים לאחוז את השור בקרניו ולהתחיל את הטיפול.
דוד ביטן: יש הרבה תיקוני חקיקה שצריכים להיעשות וגם שינויי מדיניות.
דוד ביטן: לאור הבעיה הזו שחוזרת על עצמה כל הזמן, אנחנו מבקשים שמשרדי הממשלה יתחילו לטפל בעניין.
דוד ביטן: אם הם יתחילו, אנחנו נראה התחלה - נהיה מרוצים.
דוד ביטן: זה לא דבר שאפשר לטפל בו מהיום להיום.
דוד ביטן: אני מבקש מהיועצת המשפטית, מאחר ואת לקחת על עצמך לטפל בכמה עניינים, ליידע אותנו במה שנעשה ומה ייעשה.
מרב תורג'מן: בעקבות הדיון הקודם שהתקיים כאן והרצון לבחון כלים משפטיים וכלים אכיפתיים בתחום, פנינו לשני הגורמים בכנסת – למחלקת חקיקה ומחקר משפטי בלשכה המשפטית ולמרכז המחקר והמידע – בבקשה שיעשו מחקר השוואתי בעולם כיצד נוהגים עם אותה תופעה עליה דובר בדיון הקודם.
מרב תורג'מן: אני מציעה שנשמע קודם כל את צח בן יהודה - ואחר כך את אילה - שיסקור את הכלים הנהוגים בעולם בעניין הזה.
מרב תורג'מן: לאחר מכן אולי נשמע את משרד המשפטים שיאמר איך הם רואים את הכלי הזה שאנחנו דיברנו עליו ומה הם חושבים לגביו שאומר לתת סמכויות בידי הרשות להגנת הצרכן, להסמיך את הרשות להגנת הצרכן לחייב השבה של כספים שהוצאו או נגבו שלא כדין מהצרכן.
צח בן יהודה: תודה היושב ראש.
צח בן יהודה: אני מתחום חקיקה ומחקר משפטי בלשכה המשפטית של הכנסת.
צח בן יהודה: כפי שהיושב ראש הזכיר, לקראת הדיון היום נתבקשנו לבדוק את קיומם של הסדרי חקיקה במדינות אחרות שמעניקים סמכויות אכיפה ייחודיות לגופים המקבילים לרשות להגנת הצרכן לצורך הגנה על צרכנים הנמנים על אוכלוסיות פגיעות.
צח בן יהודה: מצאנו שברוב המדינות יש לרשויות המקבילות לרשות לגנת הצרכן מגוון סמכויות מינהליות כמו פיקוח, ניהול חקירה או הטלת קנסות מינהליים.
צח בן יהודה: במדינות שאנחנו בדקנו לא מצאנו חקיקה ספציפית שמעניקה סמכויות אכיפה ייחודיות לאותן רשויות של השבה או תשלום פיצויים לצרכנים שנפגעו מבלי שתיעשה פנייה לבית משפט וקבלת צו שיפוטי שיורה על מתן השבה או פיצויים.
צח בן יהודה: גם בדוח של ה-OECD משנת 2018 נאמר שכדי לבצע פעולות אכיפה ברוב המדינות החברות בארגון, הרשויות להגנת הצרכן אכן צריכות לפנות תחילה לבית המשפט.
צח בן יהודה: אפשר להזכיר שבשנת 2003 הארגון המליץ לכל המדינות החברות בו להעניק סמכות לרשות להגנת הצרכן לפנות לבית משפט כדי לקבל צו למתן פיצויים במסגרת הליך אזרחי או פלילי שהן מנהלות נגד ספקים או עוסקים שהפרו הוראות חוק, ולחילופין גם לשמש כארגון המייצג צרכנים בתביעות לפיצויים.
צח בן יהודה: נבקש גם להזכיר שלא מצאנו במדינות שבדקנו איזה שהן סמכויות ייחודיות שניתנו לרשות להגנת הצרכן במקרה של פגיעה באוכלוסיות פגיעות.
צח בן יהודה: גם כאשר החקיקה המקומית מתייחסת לאותן אוכלוסיות, בדרך כלל זה לא בא יחד עם איזושהי סמכות מיוחדת או ייחודית כדי להגן עליהן.
צח בן יהודה: מהסמכויות שכן מצאנו במדינות שבדקנו, אני מבקש להזכיר כמה.
צח בן יהודה: בתקנות של האיחוד האירופאי שנכנסו לתוקף בשנת 2020, יש רשימה של סמכויות אכיפה מינימליות שיש לתת לרשויות להגנת הצרכן.
צח בן יהודה: בין הסמכויות המוזכרות שמצאנו שהן ייחודיות זו סמכות להסיר תוכן, להגביל גישה או לדרוש הצגת אזהרה לצרכנים באתרי אינטרנט הפרים תקנות של האיחוד.
צח בן יהודה: סמכות להורות לספקי שירותי אחסון ברשת האינטרנט להסיר, להשבית או להגביל גישה לאתר האינטרנט או להורות לספקי שירותי דומיין למחוק שמות מתחם.
צח בן יהודה: בנוסף אמורים לתת לרשויות להגנת הצרכן המקומיות גם סמכות להורות לצדדים שלישיים או לרשויות ציבוריות אחרות ליישם את הצעדים הללו.
צח בן יהודה: בארצות הברית בדקנו את הרשות הפדרלית למסחר, ה-FPC.
צח בן יהודה: בגדול הרשות מוסמכת לפעול בשני מסלולים.
צח בן יהודה: יש את המסלול המינהלי שבו הרשות פותחת נגד גורם שהרשות סבורה שעושה שימוש בשיטות תחרות לא הוגנות או נוקט בפרקטיקות מטעות או בלתי הוגנות.
צח בן יהודה: במסגרת ההליך שמתנהל בפני שופט מינהלי של הרשות עצמה, הגורם המפר יכול או להגיע לפשרה או למצות את ההליכים שכוללים בסופו של דבר גם הגעה לבית משפט פדרלי לערעורים.
צח בן יהודה: בכל מקרה, לאחר מיצוי ההליכים, בהנחה שאותו גורם אכן הפסיד בהם, הרשות יכולה לפנות לבית המשפט בבקשה לקבל צו מתן פיצויים ללקוחות שנפגעו.
צח בן יהודה: המסלול השני כולל פנייה ישירה של הרשות לבית משפט פדרלי והוצאת צווי מניעה או צווים להקפאת נכסים ובמקביל הרשות גם מבקשת סעדים שונים עבור הצרכנים באותו מסלול, בכלל זה גם פיצויים או השבה.
צח בן יהודה: בשני המקרים, ככל שעל הגורם המפר ניתן צו שיפוטי למתן פיצויים או החזר כספי, הכסף מועבר לרשות, ה-FPC, שמפעילה תוכנית להשבת כספים ללקוחות.
צח בן יהודה: לרשות יש נהלים פנימיים איך הכסף מחולק בין הלקוחות אבל לא נרחיב על כך כרגע.
צח בן יהודה: בכל מקרה, המסלול השני שתיארתי שכולל פנייה ישירה לבית משפט פדרלי, קיים עליו ויכוח משפטי די רציני.
צח בן יהודה: בית המשפט המחוזי באילינוי קבע שהסמכות הזו היא סמכות שניתנה באמצעות תקדימים משפטיים והיא לא מסורה בחוק ה-FPC ולכן היא לא תקפה.
צח בן יהודה: זה יצר איזושהי בעיה משפטית לרשות בכל רחבי ארצות הברית ולכן הרשות הגישה ערעור לבית המשפט העליון כדי שיכריע בסוגיה הזאת.
צח בן יהודה: הערעור הזה כרגע עומד בפני דיון אחרי שבית המשפט העליון אישר שהוא בוחר לדון בזה אבל הדיונים עוד לא התחילו.
צח בן יהודה: דוגמה נוספת של סמכויות שמצאנו היא דווקא בפרו, בה לרשות הפרואנית להגנת התחרות והקניין הרוחני, שהיא המקבילה לרשות להגנת הצרכן, ניתנה סמכות להקים מנגנונים אלטרנטיביים ליישוב סכסוכים, גישור, פישור ובוררות והיא אכן מעודדת שימוש במנגנונים האלה במקום בהליכים משפטיים.
דוד ביטן: תעלו לי את חיים אתגר.
חיים אתגר: בוקר טוב.
חיים אתגר: קודם כל, תודה על הדברים האלה.
חיים אתגר: אני גם עברתי עליהם לפני כן באמת בקפידה ובאריכות.
חיים אתגר: אני חייב לומר שהתחושה שלי, גם לגבי הדברים הללו, היא שאנחנ ו זקוקים למשהו הרבה יותר אפקטיבי ולמשהו הרבה יותר מיידי.
חיים אתגר: יושב ראש הוועדה ציין במפגש הקודם את כל מה שנוגע לאפשרות לאכוף את זה, איך נאכוף את זה ואיך נוכיח בפני בית המשפט או בפני הגורמים הנדרשים שמדובר כאן בעושק, שיש כאן עושק, ומה שאני ראיתי בסקירה המשפטית אלה כלים שלתחושתי הם לא מספיק נוקבים ואין להם מספיק שיניים כדי לטפל במצב שכרגע הוא מכת מדינה בישראל.
חיים אתגר: לכן השאלה היא איך אנחנו לוקחים את הבעיה הזו ומטפלים בה בכלים הרבה יותר אפקטיביים, אולי בעזרת הרשות להגנת הצרכן, אולי לתת לה כוח אמיתי ואפילו בצורה של חקיקה שתדרוש עונשי מינימום ברגע שכן מוכחת פעולה לא ראויה כזו כמו עושק.
חיים אתגר: אלה הנקודות שאני הייתי רוצה להעביר.
חיים אתגר: אני עברתי על הסקירה המעמיקה, הטובה והיפה ואני חושב שגם ברחבי העולם זה המצב ואולי בגלל שדנים בדברים שהם לא מהותיים ואקוטיים כמו שקורה כאן.
חיים אתגר: אני נתקלתי במקרים שהרשויות השונות שאמורות לאכוף או לטפל, רשויות שאינן רשויות משטרתיות שאמורות לטפל בבעיות הללו, לדוגמה במקרה שקרה לפני כמה תוכניות, לדעתי בעונה שעברה, כאשר הגיעו פקחים – אז דובר על מוסכים – באמתלה אחרת כי היה שם משהו שנעשה בלי אישור והיה משהו שנמצא בין התפרים בנוגע לפעילות של אותו מוסך, והם פשוט חטפו מכות ולא הגיעו שוב ושוב.
חיים אתגר: לכן ההצעה שלי או הרצון שלי הוא שיחוקק חוק ברור, שיהיה תיקון לחוק שמטיל עונשי מינימום כמערך הרתעתי.
חיים אתגר: אני חושב שמערך הרתעתי יעבוד במקרה הזה ועם כל הרצון לבדוק מה קורה במקומות אחרים ולראות מה הרשות להגנת הצרכן עושה, אני חושב שמדובר כאן באנשים שלא יכולים לפנות לרשת כי הם פשוט לא מודעים לה.
חיים אתגר: אלה אנשים מוחלשים, ודובר על כך בדוח שהכנתם.
חיים אתגר: לכן אני חושב שרק חקיקה למען יראו ויראו של אדם אחד או שניים או שלושה שייתפסו, ידעו שמי שמתנהל כך, עושק קשישים וחסרי ישע, מקומו בבית הכלא.
חיים אתגר: אני חושב שזה הפתרון, עם כל הערכתי לעבודה המעמיקה והמאוד מעניינת שנעשתה כאן במסגרת הדוח שהוגש לנו.
חיים אתגר: מהבחינה הזו, זה עולה בקנה אחד עם המחשבות שלי ואני חושב שגם של החברים מהתוכנית.
דוד ביטן: אני רוצה להסביר לך שמשרד המשפטים מתנגד לעונשי מינימום.