GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים אתגר: אחד הדברים שהעלית כאן הוא באמת הקושי הבלתי מפוענח כאשר מתעסקים בנושאים הללו והתוכנית שלנו כן מצליחה לפענח אבל לא כולם נתפסים במצלמות בתוכנית שלנו.
חיים אתגר: ציינת את העובדה ואת הרגע הזה שבו אתם בוחנים האם מדובר בטעות, בסכסוך עסקי, או שמא מדובר בעושק והונאה.
חיים אתגר: אני חושב שברבים מהמקרים, כשהם נתפסים אצלנו, הם מספרים כל מיני דברים, כל מיני מעשיות, כל מיני שקרים ואחד הטיעונים המרכזיים שלהם הוא: תראה, אני עשיתי את האבחנה, יכול להיות שאני איש מקצוע בינוני, יכול להיות שאני איש מקצוע לא טוב, אבל אני בטח לא רמאי ובטח לא אדם שצריך לשלם מחיר פומבי, ציבורי ופלילי.
חיים אתגר: זאת הולכת שולל ויש כאן שקר והתנהלות מכוערת.
חיים אתגר: איך אנחנו יכולים בעזרתכם, או מה אתה ממליץ או מה אתה חושב או איך מהוועדה כאן אנחנו יכולים להגדיר שאם אדם, במקום לקחת 200 שקלים, 170 שקלים, 300 שקלים, 500 שקלים במקרה שהוא הגזים, לוקח 3,000 שקלים כמו הדוגמאות שניתנו כאן וכמו הדוגמאות בתוכנית שלנו.
חיים אתגר: איך אנחנו יכולים לחדד את העניין הזה כדי שרבים מהנוכלים לא יתחמקו מאחורי התירוץ הזה שהוא נשמע הגיוני אבל אנחנו יודעים שמדובר בתירוץ, מדובר בדרך נוספת כדי לחפות מעל העשייה הנכלולית שלהם.
חיים אתגר: מה עושים?
אבי בן אל: קודם כל, תודה חיים על העשייה שלך ותודה על השאלה.
אבי בן אל: אנחנו כמשטרה בסופו של יום מתעסקים עם ראיות.
אבי בן אל: אנחנו צריכים להגיע עם ראיות ולעתים כשאנחנו חושבים שהמחיר שנגבה מהקורבן הוא יותר מהמידה ויותר ממה שנדרש וממה שמקובל, לצערי לא תמיד אנחנו יכולים להוכיח את כל יסודות העבירה.
אבי בן אל: בתוכניות שלך, נכון, אלה תיקים מושלמים שאנחנו יודעים שכל העבירות וכל העשייה של העבריין למעשה מתועדות ומוסרטות ובנוסף יש לנו גם עדות של מומחה שבודק את המוצר או את השירות לפני קבלת השירות וגם אחרי קבלת השירות.
אבי בן אל: אלה באמת התיקים המושלמים וזה המצב אליו היינו רוצים להגיע.
אבי בן אל: לצערנו המצב בתיקים סטנדרטיים הוא לא כזה.
אבי בן אל: בהרבה מאוד מהתיקים אנחנו מתמודדים עם – כמו שהגדרת – מילה מול מילה, אחד טוען שנעשה שירות שלא התכוון או שבכלל לא בוצע והשני אומר שהתיקון בוצע והכול התבצע.
אבי בן אל: לפעמים זה הקושי אתו אנחנו מתמודדים.
אבי בן אל: לגבי תעריפים.
אבי בן אל: כמובן שזה מאוד יעזור אם ייקבעו תעריפים לגבי כל תיקון.
אבי בן אל: זה לא יפתור את כל הבעיה כי בהרבה מאוד מהמקרים העבריינים לא מבצעים כל שירות ומציגים בפני הקורבן שהם החליפו חלק כזה או אחר או ביצעו שירות כזה או אחר כאשר בפועל זה לא בוצע.
אבי בן אל: נכון שקביעת התעריפים תקל על המלאכה כי גם הנושא של מה מקובל וכמה אפשר לגבות זה נושא שלא לגמרי מוסדר.
אבי בן אל: מעבר לזה, אני חושב שאלה מקרים מאוד מאוד חמורים ואני יכול לומר שמבחינת סגירת תיקים, כאשר מבצעים סגירה של תיק, יש התחשבות והתייחסות מי הוא למעשה הקורבן נגדו בוצעה העבירה.
אבי בן אל: אם זה מבוצע נגד קטין או מבוצע נגד עולה חדש שידיעת השפה שלו מוגבלת או בוצע נגד קשיש, אלה דברים שנלקחים בחשבון.
אבי בן אל: כמובן שאנחנו תחת מגבלות של ראיות ולעתים זו עבודה לא פשוטה ואנחנו לא תמיד מצליחים בגיבוש מסכת הראיות.
דוד ביטן: בתעבורה זו עבירה מוחלטת ולא משנה מה הסיבה, אתה לא צריך להוכיח כוונה.
דוד ביטן: תשקלו בפרמטרים מסוימים שלא יהיה צריך להוכיח כוונה.
דוד ביטן: אם אדם בעבודה שעלותה 200 שקלים לוקח 3,000 שקלים, אולי צריך לתקן את החקיקה לגבי מקרים כאלה של עושק כך שבמקרים כאלה לא יצטרכו להוכיח את הכוונה, אם יש פרמטרים מסוימים.
דוד ביטן: אז עבודת המשטרה תהיה הרבה יותר פשוטה.
דוד ביטן: אנחנו נעבור לרשות להגנת הצרכן.
שלומית אבינח: הנחיה בתחנות.
דוד ביטן: ראיתי.
מיכל וונש: אדוני היושב ראש, משפט קצר מאוד.
מיכל וונש: לגבי מי הוא עולה חדש, כמה שנים הוא בארץ.
מיכל וונש: זה לא קשור למספר השנים בארץ.
מיכל וונש: זה ממש לא המדד הנכון.
דוד ביטן: שימי לב שבכל חוק הגדרת עולה חדש, בכל חקיקה יש הגדרה אחרת.
מיכל וונש: אני רוצה לומר משהו גם בהקשר הזה וגם בהקשרים אחרים.
מיכל וונש: בהקשר הזה אין לכך שום קשר כיוון שההבדל הוא תרבותי, ונגעה כך גם חברתי.
מיכל וונש: ההבדל הוא תרבותי ואגב, ההבדל התרבותי הזה גם מונע מאנשים לפנות למשטרה מסיבות שונות תרבותיות.
מיכל וונש: גם הקושי השפתי, גם מי שנמצא בארץ 30 שנים וגם אם הוא עדיין לא נראה או נחזה להיות עולה חדש כי הוא יודע עברית.
מיכל וונש: אני אומר עוד דבר.
מיכל וונש: יש לנו הנחה כזאת שמי שבארץ איקס שנים, שילמד עברית.
מיכל וונש: אני רוצה לומר שעד שאתה מצליח לקרוא טופס בשפה שהיא אינה שפת אם – ואני אומרת את זה כמי שזכתה להיות דוברת – אולי לעולם מי שאינו דובר את שפת האם, לא מצליח לעבור את הבירוקרטיה הישראלית והיא רבה בטופסולוגיה הישראלית בשפה שאינה שלו.
מיכל וונש: לכן אני חוזרת לנושא הזה של ההנגשה.
מיכל וונש: הנושא הזה של מעין מחירון מומלץ שיפורסם כמובן בשפות השונות וכמובן יהיה מונגש לציבורים השונים, יש בו איזשהו אלמנט.
מיכל וונש: הוא לא עבודה של המשטרה אבל כדי שהם יוכלו ליישם – שוב, זה חוזר לנושא של המדיניות – כדי שיהיה מחירון מתעדכן לשירותים מסוימים, זה לא פותר את כל הבעיה אבל זה בהחלט נותן איזושהי קריאת כיוון.
דוד ביטן: אני מבקש מהיועצת המשפטית לבדוק אפשרות לתקן את החקיקה רק בעושק ולא בהונאה.
דוד ביטן: הונאה זה הרבה יותר מסובך.
דוד ביטן: בעושק, האם אפשר לקבוע פרמטרים בחוק שלא יצטרכו להוכיח כוונה פלילית.
מרב תורג'מן: מדובר בחוק העונשין.
דוד ביטן: זה יפתור לנו את כל הבעיה.
דוד ביטן: אם אדם יודע שאם הוא מקפיץ את המחיר פי ארבע או פי שלוש, סתם דוגמה, במקרה הזה לא חייבים להוכיח כוונה פלילית כאשר מעמידים אותו לדין.
דוד ביטן: בדיוק כמו במשפטי תעבורה.
דוד ביטן: אני מדבר רק על עושק.
דוד ביטן: עושק בדרך כלל מכוון לקשישים או לעולים חדשים וכולי.
דוד ביטן: הונאה זה דבר יותר מסובך ואני לא רוצה להיכנס לזה כרגע.
דוד ביטן: תבדקי את האפשרות גם עם משרד המשפטים, אם הם מוכנים לעשות תיקון כזה כי זה יפתור לנו 50 אחוזים מהבעיות.
דוד ביטן: שיהיה תיקון ראוי שיפתור חלק מהבעיות.
מרב תורג'מן: הכוונה היא כלפי עולה חדש או בכלל?
דוד ביטן: אני מתייחס לקשיש ולעולה חדש.
טלי פלוסקוב: לא רק עולה חדש כי יש קשישים שנמצאים בארץ כבר 40 שנים.
דוד ביטן: תבדקי את זה עם משרד המשפטים.
דוד ביטן: נכין הצעת חוק מטעם הוועדה וכל חברי הוועדה יחתמו עליה.
מרב תורג'מן: נדרשת התייחסות לנסיבות מחמירות שנצטרך לפרט אותן.
דוד ביטן: לדעתי זה פותר 60-50 אחוזים מהבעיה.
חיים אתגר: שוב אני אומר שהמשטרה מתייחסת ברצינות, אבל בסוף אין לה כלים.
חיים אתגר: בסוף, אם יהיה ברור, אם יצא מהוועדה הזאת – אמן, הלוואי – שהחוק הוא אימתני והוא חד משמעי, אתם תראו שינוי דרסטי.
דוד ביטן: יהיה שינוי.
טלי פלוסקוב: חייבים לעשות את זה.
דוד ביטן: אם אדם יודע שבמקום 200 שקלים הוא גבה 2,000 שקלים, קודם כל אפשר להעמיד אותו לדין מיד בלי הרבה משחקים.
חיים אתגר: לא רק זה אלא אדם יחשוב חמש פעמים אם הוא רוצה לעקוץ.
דוד ביטן: אבל לך תוכיח כוונה פלילית, לא התכוונתי וכל מה שאתה אמרת.
דוד ביטן: הוא אומר לך שהוא עשה טעות.
חיים אתגר: בסוף גם בתוכנית זה לא עולם סטרילי.
חיים אתגר: אם במקום 200 שקלים מישהו לקח 600 שקלים או 800 שקלים, אנחנו מאוד מתבאסים אבל אנחנו מבינים.
חיים אתגר: אם מישהו מופיע ועושה עבודה שהיא הגיונית ובמקום 200 שקלים הוא לוקח 200 פלוס, זה הגיוני.
חיים אתגר: אבל אם מגיע אדם, כמו שאתה אומר, ויהיה ברור בחקיקה שמדובר במישהו שלקח 3,000 שקלים – ואלה מקרים שאנחנו רואים בלי סוף – אין חוכמות, אישום פלילי, הרשעה פלילית, אני לא יודע איזה עונש פלילי.
דוד ביטן: הוא בא לבית משפט, מיד מרשיעים אותו והוא מקבל קנס.
דוד ביטן: גם הרשות להגנת הצרכן תוכל לתת קנסות מינהליים ביתר קלות כי המבחנים יהיו פשוטים ואובייקטיביים.
דוד ביטן: עשית א'-ב', זה הקנס שתקבל.
חיים אתגר: יש משהו נוסף רחב מהיריעה של הוועדה הזו וזה כמובן העובדה שאין רישוי לשום דבר וגם כשעוברים על הרישוי בתחום החשמל – שרבים מהנעקצים שלנו, אותו אחד – לא נאמר את שמו לפרוטוקול - שהוא דוגמה מצוינת כי הוא מגלם בתוכו את מגוון האפשרויות לעקוץ.
חיים אתגר: הוא היה מגיע ובמקום מקרר ובמקום מזגן או במקום מכונת כביסה, חלק ממה שאנחנו רואים הנוכלים הללו מגיעים לדוגמה גם אם הם הוזמנו לתקן משהו מסוים אבל מגיעים גם לארון החשמל.
חיים אתגר: בתחום החשמל צריך רישיון.
חיים אתגר: טיפול בחשמל בלי רישיון, זו עבירה פלילית.
חיים אתגר: זה הענף היחיד.
חיים אתגר: בשאר הענפים זה מערב פרוע.
חיים אתגר: אנחנו יכולים לצאת מכאן, לפתוח חברה ולתקן מזגנים.
חיים אתגר: אנחנו יודעים משהו בנושא?
חיים אתגר: זה לא משנה.
חיים אתגר: לכן חלק מהעניין הוא גם הרישוי בתחומים המקצועיים האלה וזה לא קיים בישראל.
מיכל וונש: לא קיימת מדיניות רשמית.
מיכל וונש: צודק.
מרב תורג'מן: כמו שחיים ציין, באמת בעניין חשמל נדרש רישיון ממשרד העבודה.
מרב תורג'מן: אני יודעת שהם יכולים לפתוח בהליכים לשלילת הרישיון במקרה הזה.
מרב תורג'מן: הם נמצאים כאן?
מיכל וונש: הוא אומר משהו הרבה יותר חמור מזה.
מיכל וונש: הוא אומר שרק בחשמל יש דרישה לרישיון.
דוד ביטן: אנחנו נעשה ישיבת המשך.
מיכל וונש: יש עוד הרבה מאוד עצמאים שהם שלא מורשים.
חיים אתגר: אם אתה מטפל בחשמל, בגלל הסיכון הגבוה, זו עבירה.
יובל בריק: אני מבקש את רשות הדיבור.
דוד ביטן: נשמע את הרשות להגנת הצרכן.
דוד ביטן: אנחנו רוצים לדעת כמה קנסות מינהליים הרשות נותנת, באיזה תנאים ולמה היא לא עושה יותר אכיפה, אכיפה יותר רצינית, כדי למגר את התופעה.
דוד ביטן: יש לכם כלים ולא נראה לי שאתם משתמשים בהם.
דוד ביטן: תתייחסי.
דוד ביטן: אולי אני טועה.
אניטה יצחק: אני שמחה שניתנה לי רשות הדיבור.
אניטה יצחק: אני אציג את התופעה בעיניים של הרשות, איך אנחנו מיפינו אותה.
אניטה יצחק: אני אתייחס לעשייה הלא מעטה שיש ברשות וזה כולל קנסות בגובה של מיליוני שקלים וגם כתבי אישום.
אניטה יצחק: אני גם אציג את אותן סוגיות שאנחנו שוקדים לחזק ולתקן דווקא בימים האלה בתוכנית מקיפה שאנחנו מובילים.
אניטה יצחק: החל משנת 2015 – דרך אגב, זאת תחילת עבודתה של הרשות שהיא יחסית חדשה – זיהינו תופעה רוחבית של פגיעה באוכלוסיות חלשות, שבעיקרן הן אוכלוסיות קשישים ואוכלוסיות פגיעות אחרות כמו חסרי ישע וגם עולים שיש להם קשיי שפה.
אניטה יצחק: הפגיעות הן רוחביות והן הרבה מאוד בתחום המכר מרחוק.
אניטה יצחק: זאת הייתה מכת מדינה, העניין של הטלמרקטינג, של הרוכלות, כאשר בתוך זה היה גם שירות שניתן באופן כזה ואחר לצרכנים האלה.
אניטה יצחק: המיפוי המודיעיני שלנו של התופעה העלה שיש חברות שבאמת פועלות בעצמן ויש חברות שמחליפות זהויות כל העת ופועלות בזהויות שונות מאותם מוקדים.
אניטה יצחק: הפגיעה הייתה תוך כדי ניוד מידע בין החברות.
אניטה יצחק: הרוב נסלק דרך חברות האשראי אבל היו שם גם פרקטיקות של הפחדות, איומים וגביות באמצעות אנשים שהגיעו לבתים, דרישה להפקדות בבנקים וכולי.
אניטה יצחק: אני רוצה להדגיש שמרגע שזיהינו את התופעה הזאת, אוכלוסיות חלשות הושמו בראש סדר העדיפות של הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן.
אניטה יצחק: לאורך חמש השנים האחרונות, שאלה חמש שנות הפעולה של הרשות, אנחנו שמים את מיקוד העבודה שלנו בסוגיות האלה לצד נקודות רבות אחרות שאנחנו עוסקים בהן אבל אלה מקבלים אצלנו תעדוף גבוה.
אניטה יצחק: עד היום הרשות הטילה כ-160 מיליון שקלים על עוסקים - שלחה הודעות כוונה בסך 160 מיליון קלים – שפגעו בציבור הצרכנים ואם אני מתייחסת לעוסקים בתחומים של פגיעה בקשישים, בחסרי ישע וכדומה, מדובר בלמעלה מ-80 מיליון שקלים בתוכם.
אניטה יצחק: במקביל הוגשו כתבי אישום כנגד 24 מעורבים בחרות שונות בשל הפגיעה בצרכנים בתחום הספציפי הזה.
אניטה יצחק: אני עוצרת רגע.
אניטה יצחק: אם יש שאלה, בבקשה, ואם לא, אני אמשיך.
דוד ביטן: יש למישהו שאלות?
מיכל וונש: הנגשת השפה.
אניטה יצחק: אני אשלים את התמונה ואחר כך אשיב לשאלות.
אניטה יצחק: לי חשוב שתדעו שהרשות להגנת הצרכן לא מחכה לתלונות של צרכנים.
אניטה יצחק: זה נכון שכאשר אני בודקת את מספר התלונות שעולים חדשים – וכשאני מתייחסת לעולים חדשים, אני לא לוקחת חמש שנים אלא אני עשיתי מיפוי מ-1990, מאז גל העלייה הגדול ועד היום, כי עולה חדש, יש אנשים שאלו ב-1990 ועדיין יש להם את אותם קשיים בגינם אנחנו קוראים להם אוכלוסייה פגיעה.
אניטה יצחק: באמת אחוז הפניות מעולים חדשים הוא באופן יחסי אחוז נמוך ביחס לציבור.
טלי פלוסקוב: אני אסביר לך למה הוא נמוך.
מיכל וונש: אי אפשר להסתמך על האחוזים האלה.
אניטה יצחק: אני יודעת למה הוא נמוך אבל אני רוצה להסביר שאנחנו לא מחכים ולא פועלים רק לפי תלונות.
אניטה יצחק: למעלה מ-50 אחוזים מפעילות הרשות היא פעילות יזומה.
אניטה יצחק: יש מערך מודיעין ברשות שהתפקיד שלו הוא לאתר מוקדי פגיעה בצרכנים בדגש על אוכלוסיות פגיעות.
אניטה יצחק: יש חברות שאיתרנו שהן נטו פגעו באוכלוסיות עולים.
אניטה יצחק: זאת אומרת, הם עבדו במיוחד במגזר הרוסי בעיקר ופגעו.
אניטה יצחק: אנחנו ניהלנו נגדן חקירות ואנחנו הטלנו עיצומים כספיים במיליוני שקלים על החברות האלה.
אניטה יצחק: אבל יש הרבה עולים שנפגעים לצד אזרחים ישראלים אחרים שאינם עולים בהרבה מאוד חברות, גם בתקשורת, גם במתן שירותים כאלה ואחרים, ולכן אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שדווקא מי שיש לו קשיים והוא אפילו יותר פגיע ויותר חלש, יש לו קושי להגיע אלינו ואנחנו משתדלים להגיע אליו.
אניטה יצחק: באשר להנגשה שלנו.
אניטה יצחק: מערך פניות הציבור של הרשות להגנת הצרכן שפועל כמעט כל השבוע, הוא גם מקבל פניות בשפה הרוסית ולא רק בשפה הרוסית אלא גם בערבית.
טלי פלוסקוב: את עכשיו נגעת במשהו שבעיניי הוא מאוד חשוב.
טלי פלוסקוב: אני אומרת לך ש-90 אחוזים מהעולים דוברי רוסית לא יודעים מה זאת הרשות להגנת הצרכן.
מיכל וונש: אני לא חושבת שכדאי להבחין בין העולים לכל השאר.
טלי פלוסקוב: היא התייחסה לדוברי רוסית.
שלומית אבינח: גם ישראלים לא יודעים מה זאת הרשות להגנת הצרכן.
טלי פלוסקוב: נכון,.
טלי פלוסקוב: גם ישראלים לא יודעים שיש דבר כזה.
טלי פלוסקוב: אנחנו קיימנו בוועדת המשנה לאינטגרציה דיון על הנגשת שפות ובאמת דיברנו על כל השפות ואני לא יודעת אם אתם עובדים מול לפ"ם, אבל גם המידע על הרשות להגנת הצרכן, אתם צריכים להוציא בשפות שונות ולא לחכות שאנשים יגיעו אליכם כי הם לא יגיעו.
טלי פלוסקוב: אני חוזרת ואומרת שהמנטליות שלהם לא נותנת להם לעשות זאת.
טלי פלוסקוב: הם כולם מסתכלים על ערוץ 9, תנו פרסום בשפה הרוסית כדי שאנשים יבינו כי אלה אנשים קשישים שלא מצליחים לקרוא את הכתוביות.
טלי פלוסקוב: אתם חייבים להגיע לכל בית.
טלי פלוסקוב: אתם חייבים להגיע לכל קשיש כדי שהם ידעו שיש מישהו במדינה הזאת שמגן עליהם.
טלי פלוסקוב: אם אתם לא עושים את זה, אף אחד לא מכיר את הפעילות שלכם וחבל.
אניטה יצחק: אני מקבלת את מה שאת אומרת ואני אבהיר שכל פעילות הסברה שעושה הרשות, והיא עושה, היא עושה קמפיינים, היא עושה פעילות הסברה באמצעים שונים, כל פעילות הסברה שאנחנו עושים נעשית במספר שפות.
אניטה יצחק: היא נעשית בשפה הערבית, בשפה הרוסית, היא גם נעשתה בשפה האמהרית.
מיכל וונש: היא צריכה להיעשות בשפה האנגלית ובשפה הצרפתית.
אניטה יצחק: אנחנו לא יכולים לעשות בכל השפות שיש בעולם אבל אנחנו ממקדים.
מיכל וונש: לא בכל השפות שיש בעולם אבל יש לנו עולים רבים ממדינות מסוימות והם דוברים רוסית, אמהרית, רוסית וצרפתית.
מיכל וונש: מיצינו.
אניטה יצחק: אני מקבלת ואנחנו נפעל להרחיב את זה.
אניטה יצחק: אנחנו מגיעים לרשתות הרדיו ולרשתות הטלוויזיה הייעודיות, למקומונים ולעיתונים הייעודיים.
אניטה יצחק: אני וכל הקולגות שלי ברשות, אני יכולה להעיד על עצמי שהתראיינתי עשרות פעמים באמצעי תקשורת רוסים כדי להביא להם את הסוגיות ואלה הסוגיות הקשות האלה של פגיעה באוכלוסיות חלשות, להביא את הסוגיות האלה אליהם ולקרוא להם לפנות אלינו.
אניטה יצחק: זה נכון שזה חשוב לעשות עוד ולהרחיב, אבל חשוב לי שתדעו שזה מרכז העשייה ברשות להגנת הצרכן ואנחנו שוקדים על זה.
אניטה יצחק: אני אומר עוד משהו שהוא חשוב כי לצד זה אנחנו מריצים היום תוכנית חירום לחיזוק המאבק נגד עושק וניצול צרכנים ותיקים ופגיעים.
אניטה יצחק: התוכנית הזאת היא תוכנית שאנחנו מביאים אותה לממשלה ולצערי אם לא היו כאן כמה מערכות בחירות, כבר היינו נמצאים הרבה יותר קדימה בתוכנית הזאת.
אניטה יצחק: התוכנית הזאת כוללת סל רחב של כלים ואני אציין כמה מהם.
אניטה יצחק: מטרת התוכנית היא לחזק את יכולת האכיפה והמיגור של התופעות הכול כך קשות האלה שאנחנו צופים בהן והן אכן קשות ומקוממות.
אניטה יצחק: האחד, חיזוק האכיפה המינהלית באופן שבו מעבר לקנסות – ומרב ציינה את גובה הקנסות אבל צריך להבין שהקנסות מצטברים.
אניטה יצחק: יש חברות שהטלנו עליהן חמישה מיליון שקלים ועשרה מיליון שקלים כי אלה קנסות מצטברים בהתאם להיקף הפגיעות.
אניטה יצחק: אנחנו מבקשים לחזק את האכיפה המינהלית באופן שנוכל גם להטיל עיצומים כספיים על נושאי משרה בתוך תאגידים ולא רק על התאגיד עצמו או על העסק עצמו כי זה חשוב מאוד במיגור התופעה כי הרבה מאוד מחליפים כובעים ואנחנו מוצאים אותם אחר כך בשטח תחת שמות אחרים ותחת זהויות אחרות.
אניטה יצחק: דבר שני זה להרחיב את ההגדרה של הפרה בנסיבות מחמירות ולהכניס אוכלוסייה כזאת להפרה בנסיבות מחמירות.
אניטה יצחק: אלה סוגיות שאנחנו עובדים עליהם היום מול משרד המשפטים והן חלק מהתוכנית.
אניטה יצחק: לחזק את האכיפה הפנימית ואת הסמכויות שיש בידי הרשות כדי למצות את ההיקפים הפליליים, להורות לחברות הסליקה להפסיק סליקה למי שאנחנו ראינו אותו כמפר ולהחזיר את הכספים לצרכנים כל עוד הם נמצאים בחברות הסליקה.
אניטה יצחק: להפסיק תיקים להוצאה לפועל ולא לאפשר לחברות כאלה לפתוח נגד הלקוחות תיקים בהוצאה לפועל.
מרב תורג'מן: ברשותך, אני עוצרת אותך.
מרב תורג'מן: יש לי שאלה לא פשוטה ואני חושבת שהיא ליבת המקרה הזה.
מרב תורג'מן: בהתייחס לחקירות היזומות שלכם, איך מקרה כזה של רצידיביסט כפי שהוצג בתוכנית לא הובא לידיעתכם?
מרב תורג'מן: איך קורה שבאמת מקרה שחוזר על עצמו כמה וכמה פעמים, ואפילו הוגשו תלונות במשטרה, המידע הזה לא הגיע אליכם?
מרב תורג'מן: איך אתם פועלים כדי שתוכלו להגיע לאותם מקרים קיצוניים וקשים שאפילו מוגשת בגינם תלונה במשטרה?
מרב תורג'מן: יש אפשרות לשיתוף מידע בעניין הזה?
מרב תורג'מן: אני מניחה שזה חלק מהכלים שלכם בחקירות המודיעין.
אניטה יצחק: המקרה הספציפי הזה שהוא מאוד קשה לא הגיע לרשות.
מיכל וונש: צריך להניח שיש עוד הרבה כמוהו.
דוד ביטן: לא צפיתם בתוכניות בטלוויזיה?
דוד ביטן: מה זה לא הגיע לרשות?
אניטה יצחק: בוודאי ראינו את התוכניות בטלוויזיה.
דוד ביטן: למה לא פעלתם?
אניטה יצחק: אני אסביר.
אניטה יצחק: יש חלוקת עבודה בינינו לבין משטרת ישראל.
אניטה יצחק: אבי בן אל שדיבר לפניי הוא קולגה אתו אנחנו עובדים יום יום בשיתוף פעולה.
אניטה יצחק: ברגע שעולה חשד להפרה שיש לה איזושהי השלכה, שהיא איפה שהוא בגבול בין עסקה צרכנית נטו לבין באמת קבלת דבר במרמה, אנחנו מדברים בינינו ואנחנו מחליטים מי מטפל במה.
אניטה יצחק: בסוגיה הספציפית הזאת טיפלה משטרת ישראל והיא טיפלה גם בעבר ואני באמת חושבת שמה שראינו שם, לבוא ולומר שזאת עבירה על חוק הגנת הצרכן, זה לעשות אתו חסד.
אניטה יצחק: זאת עבירה.
אניטה יצחק: קבלת דבר במרמה ואני שמחה שמשטרת ישראל מטפלת בזה.
אניטה יצחק: זאת חלוקת העבודה בינינו.
אניטה יצחק: יש שיתוף מידע כל העת.
אניטה יצחק: אנחנו היום פועלים בשיתוף מידע מלא עם המטה הארצי, גם בעניין חקירות.
מרב תורג'מן: אני מסכימה שאחרי האירוע השלישי זה באמת עניין למשטרה ואלה נסיבות מחמירות.
מרב תורג'מן: אבל יכול מאוד להיות שאחרי המקרה הראשון או אחרי התלונה השנייה אתם הייתם צריכים להיכנס למקרה הזה ולטפל בו ובעצם למנוע את הישנות האירוע.
דוד ביטן: ואז לא היה מקרה שלישי.
אניטה יצחק: אמרתי קודם שאנחנו פועלים ברמה המודיעינית הרבה מאוד והרבה מאוד מהפעילות שלנו היא דווקא כתוצאה ממה שאנחנו מגיעים אליו ומאתרים בשטח.
אניטה יצחק: יחד עם זאת, אף פעם לא נוכל להקיף את כל המקרים.
אניטה יצחק: המקרה הספציפי הזה, ככל שפגשנו בו ופגשנו בו בעבר, ידענו שהוא מטופל על ידי משטרת ישראל.
אניטה יצחק: זה נשאר בתחום הפעילות של משטרת ישראל.
אניטה יצחק: את החזרה שלו ראינו במסגרת התוכנית אבל חשוב לי שתבינו שאנחנו פועלים כל העת.
אניטה יצחק: נכון שגם המשאבים שלנו מוגבלים מבחינת כמה אנחנו יכולים להקיף אבל יש עבודה אינטנסיבית ואנחנו לא מרפים בקטע הזה.
דוד ביטן: לי זה לא נראה כך.
דוד ביטן: אני לא רוצה לבקר אתכם אבל לי זה לא נראה כך.
דוד ביטן: אם במקרים כאלה לא טיפלתם, אז היכן תטפלו?
דוד ביטן: אתם לא עומדים לי במוקד כרגע.
דוד ביטן: אני רוצה לשאול האם מבחינתך, בניסיון המצטבר שלכם, דברים שלדעתכם צריך לתקן בחוק הגנת הצרכן על מנת שתטפלו בזה בצורה יותר אפקטיבית?
אניטה יצחק: כן.
אניטה יצחק: קודם כל, התחלתי לומר בכל מה שנוגע לחיזוק הסנקציות והאכיפה.
אניטה יצחק: אלה פעולות שאנחנו עושים כדי לסייע לנו מאוד למצות את התיקים האלה.
אניטה יצחק: להגן על הצרכנים באופן שגם אנחנו נקבע פיצוי לדוגמה לצרכנים, למי שנפגע, שהוא יוכל על סמך עבודה שלנו לגשת ולקבל בחזרה את הכספים שלו, לעצור את הפגיעה בהוצאה לפועל.
מיכל וונש: היא העלתה את הנושא של העובדים ולא רק בעל העסק.
מרב תורג'מן: אחריות נושא משרה.
דוד ביטן: אני מבקש ממך, אם אפשר, לשלוח את הדברים האלה ליועצת המשפטית שלנו על מנת שניקח אותם בחשבון בדיון הבא לפני שנראה אם צריך לתקן את החקיקה בעניין הזה.
אניטה יצחק: בסדר.
אניטה יצחק: אני אוסיף עוד משהו שהוא רלוונטי מאוד לעולים כי אנחנו גם מובילים תיקון.
אניטה יצחק: עוסק שפנה לצרכן בשפה נוספת מלבד השפה העברית, הוא בחר לשווק לו בשפה נוספת, ככל שיש לו חובה במסגרת העסקה הזאת לתת לו מסמכים כתובים, הוא חייב לעשות את זה בשפה שהוא שיווק לו כי מה שקורה, הם מדברים אתם בשפה הרוסית או האמהרית וסוף נותנים להם איזשהו מסמך בעברית שהם לא מבינים מה כתוב בו.
אניטה יצחק: אנחנו עושים תיקון.
אניטה יצחק: יש מערך של הגברת ההסברה.
דוד ביטן: רבותי, אין צורך לשמוע כרגע כל אחד ואחד.
דוד ביטן: אנחנו מדברים על דברים כלליים.
דוד ביטן: אם יש מישהו מהתאחדות כזאת וכזאת, זה לא המקום כרגע להיכנס לזה.
דוד ביטן: עכשיו כל מי שידבר, ידבר בקיצור.
מיכל וונש: אני מציעה שאלה יהיו דווקא הרשויות השונות כדי שנדע מה תיקוני החקיקה.
שלומית אבינח: יש אנשים שביקשו לדבר.
יאנה בריקסמן: אני עובדת ברדיו רקע, תאגיד השידור הציבורי, התוכנית שלנו "מקרה מיוחד" מוקדשת לפניות של המאזינים וכמו בתוכנית "יהיה בסדר" בגלי צה"ל אנחנו גם עוסקים בנגישות של מידע למיצוי זכויות ואת המקרה הספציפי הזה של הטכנאי הספציפי הזה פגשנו כבר ב-2017, עוד לפני התוכנית הראשונה של חיים הכט.
יאנה בריקסמן: אני חושבת שהשתלשלות העניינים שלנו במקרה הזה עם הטכנאי הספציפי הזה מראה איך הרשויות עובדות.
יאנה בריקסמן: אנחנו קיבלנו הרבה פניות ובדרך כלל כאשר אנחנו מקבלים הרבה פניות בנושא מסוים, זה אומר שיש איזושהי תופעה.
יאנה בריקסמן: בשנת 2017 קיבלנו הרבה פניות על הטכנאי שלוקח המון כסף על תיקון כזה או אחר ובעצם לא מבצע אותו.
יאנה בריקסמן: ראינו את החשבוניות, הבנו שזה אותו טכנאי, מצאנו את השם, הוא לא הגיב לטענות, פנינו למשטרת ישראל וביקשנו מהאנשים שמתלוננים לגשת למשטרת ישראל ולהגיש תלונה הם עשו זאת.
יאנה בריקסמן: הם הגישו תלונה אבל הם נתקלו בקושי להגיש את התלונה כי המשטרה אמרה שזה סכסוך עסקי.
יאנה בריקסמן: תלונות רבות שהיו בנושא פשוט לא הוגשו למשטרה.
יאנה בריקסמן: היו תלונות ואני הפעלתי את המתנדבים והם עזרו לאנשים להגיש תלונה כנגד הבן אדם הספציפי, אבל התלונות נסגרו כעבור כמה דקות.
טלי פלוסקוב: מה עם הרשות להגנת הצרכן?
טלי פלוסקוב: האם את פונה גם לרשות להגנת הצרכן?
שלומית אבינח: האם היא ידעה שהם קיימים.
טלי פלוסקוב: את ידעת על קיום הרשות?
יאנה בריקסמן: כן.
יאנה בריקסמן: אני הפניתי אותם לרשות להגנת הצרכן אבל כאן נשאלת השאלה, ואני חושבת שאניטה הדגישה את הנושא מאוד טוב.
יאנה בריקסמן: הבן אדם הספציפי הזה שהתלונן אומר לי שאם הוא פונה לרשות להגנת הצרכן, האם הרשות מסייעת לו לקבל את הכסף שלו בחזרה?
יאנה בריקסמן: אני אומרת לו שהרשות אוכפת את החוק והיא יכולה לעצור את העבריין אבל המתלונן שואל אותי האם הוא יקבל איזשהו פיצוי על העבירה והעוול שנעשה לו.
יאנה בריקסמן: לצערי הרשות לא יכולה לעשות זאת והבן אדם לא פונה.
טלי פלוסקוב: חלק מהקנס שאותו אדם משלם, צריך להחזיר ללקוח את הכסף.
דוד ביטן: הוא מגיש תלונה, הרשות להגנת הצרכן מטילה קנס, אבל הבן אדם לא מקבל החזר.
דוד ביטן: צריך לתת איזשהו שיקול דעת לרשות להגנת הצרכן לתת פיצוי.
מרב תורג'מן: אניטה הזכירה את הפיצוי העונשי.
מרב תורג'מן: דבר שני, אפשר להתייחס לזה בהיבט של ביטול עסקה והשבת התמורה.
דוד ביטן: הרשות יכולה להחזיר מהקנס עצמו.
יאנה בריקסמן: אני רוצה להוסיף משהו מאוד חשוב.
דוד ביטן: יובל בריק, בבקשה.
דוד ביטן: התאחדות קבלני המיזוג.
טלי פלוסקוב: תן לה לומר משפט.
דוד ביטן: אני לא יכול.
דוד ביטן: יש לנו עוד 10 דקות עד לסיום הדיון.
יובל בריק: שלום ותודה רבה על רשות הדיבור.
יובל בריק: אני באמת מודה על הדיון הזה שהוא דיון מאוד מאוד חשוב.
יובל בריק: אני חושב שאני הולך לייצג את כל ההתאחדויות המקצועיות בגדול למרות שאנחנו עוסקים במיזוג וקירור והיינו רלוונטיים למקרה שקרה ב"יצאת צדיק" וגם השתתפנו שם.
יובל בריק: הדברים נכונים לכל מקצוע באשר הוא.
יובל בריק: תכל'ס, מה שקורה זה שהמדינה לא מסוגלת לעשות אכיפה ואני אסביר.
יובל בריק: אני השתתפתי בתוכנית ב-2019 והגשנו אנחנו בעצמנו להתאחדות, למי שאחראי על רישוי החשמל, משהו מפורט מאוד, מה היו הליקויים, על ההונאה וכל מה שקרה שם.
יובל בריק: עשינו את זה ב-2019.
יובל בריק: ביוני 2019.
יובל בריק: נכון לרגע זה, היום, עדיין לא שללו לו את הרישיון ולא דנו בזה.
יובל בריק: גם הגנת הצרכן, עת פנינו אליה במקרים אחרים, לא הודיעה לנו שום דבר, לא שהמקרה בטיפול, לא שהם בודקים את העניין, לא שקיבלו את הפנייה.
יובל בריק: שום דבר מבחינת הרשויות.
יובל בריק: אני רוצה לומר שלמעשה למדינת ישראל אין את המשאבים ואת התקציב לטפל בדברים האלה.
יובל בריק: יש את ההליך הפלילי, יש את ההליך המינהלי ויש הליך משמעתי.
יובל בריק: בהליך הפלילי, מאוד מאוד מסובך למדינת ישראל לנהל דיון בדבר הזה.
יובל בריק: הם צריכים איסוף ראיות וזה איסוף ראיות פליליות, הם צריכים משאבים, צריך חוקרים שמבינים בתחום, אם זה מיזוג אוויר - צריך חוקרים שמבינים במיזוג אוויר, אם אלה מפקחים ואם זה איסוף ראיות – צריך אנשי מקצוע שיעשו את זה.
יובל בריק: לא בהליך המינהלי ולא בהליך הפלילי ניתן לעשות את זה.
יובל בריק: מדינת ישראל, משרד העבודה, בינואר 2019 הוציא סקר של כללי אכיפה ודרישה ליישום ופיקוח על בעלי רישיון ושם מפורט מה עושים בעולם, מה עושים בניו זילנד, מה עושים בארצות הברית ובכל המקומות האלה.
יובל בריק: אני מציע, כהתאחדות, לעשות שיתוף פעולה בהליך משמעתי.
יובל בריק: ועדה מקצועית שמורכבת מבעלי מקצוע.
יובל בריק: למשרד העבודה יש בעל מקצוע אחד בתחום מיזוג האוויר ואין לו את היכולת, אין לו את המשאבים ואין לו את התקציבים לעשות את זה.
יובל בריק: גם התוכנית "יצאת צדיק" שהיא תוכנית מצוינת שאנחנו השתתפנו בה, בסופו של יום אנחנו היינו הנציג המקצועי שיכול לומר אם נעשתה כאן איזושהי עבירה מקצועית או לא נעשתה, האם מה שהוא מספר זאת אמת או לא.
יובל בריק: במקרה הזה ספציפית גם נתנו עדות במשטרה, גם הלכנו להתלונן בבאר שבע ולהציג נתונים ועדיין לא קרה כלום.
יובל בריק: גם מול משרד העבודה לא קרה כלום.
דוד ביטן: תעצור.
דוד ביטן: המועצה הישראלית לצרכנות.
דוד ביטן: תמצתי את הדברים בשתי דקות.
יעל כהן שאואט: שלום.
יעל כהן שאואט: אני מברכת על הדיון הזה.
יעל כהן שאואט: אני 20 שנים במועצה לצרכנות ואני חושבת שזה הדיון הראשון שמתקיים באופן רציני בנושא ההונאות הצרכניות של נותני שירותים שונים ואני רוצה להעלות כמה נקודות.
יעל כהן שאואט: הנקודה הראשונה היא היכן הפרקליטות.
יעל כהן שאואט: אני רוצה לתת דוגמה שהיא הדוגמה של ההונאה של אי.
יעל כהן שאואט: קיו.
יעל כהן שאואט: טק.
יעל כהן שאואט: כולם מכירים את ההונאה הזו בעניין שירותי סלולר.
יעל כהן שאואט: הייתה חקירת משטרה, התיק הועבר לפרקליטות ב-2015 ועד היום לא נעשה דבר ולא הוגש כתב אישום.
יעל כהן שאואט: הנקודה השנייה היא נושא הרגולטורים והפעילות הרגולטורית.