GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלי פלוסקוב: פה מדובר בכספים, 3,755,0000 שקלים, איך הם מחולקים.
טלי פלוסקוב: זה לשנת 2018.
טלי פלוסקוב: יש פה שמות של תקשורת שאני בכלל לא מכירה.
טלי פלוסקוב: אגב, אני גם רואה טלוויזיה בשפה הרוסית, גם בעברית, אבל גם ברוסית, אני גם שומעת רדיו בשפה הרוסית, שוב, גם בעברית וגם ברוסית, אני רואה את ההבדלים ויש פה דברים שאני לא מכירה בכלל.
טלי פלוסקוב: יש פה משהו, וייז, אין לי מושג מה זה, מי זה, מה הוא עושה בשבילכם?
אנדרי קוז'ינוב: אפשר להסתכל, בבקשה?
טלי פלוסקוב: כן, זה ממרכז המחקר והמידע.
טלי פלוסקוב: אני לא מבינה, אני לא מכירה את השמות למי אתם מעבירים כסף ומה הם עושים.
טלי פלוסקוב: איך אנשים יכולים לקבל את המידע?
טליה לוינס: מאוד יכול להיות שהרשימה שם זה השמות שלהם שמוגדרים ברשם החברות ולכן את לא מזהה אותם, כי הנתונים הם מתוך תשלומים.
טלי פלוסקוב: אני אעביר לך עכשיו בהודעת ווטסאפ את הדף הזה, תתייחסי למה שאני שמתי בסימן שאלה.
טלי פלוסקוב: אני לא רוצה להגיד את זה בקול רם, אבל אני רוצה לדעת מה זה.
אנדרי קוז'ינוב: חלק זה עיתונות מקומית.
טלי פלוסקוב: כן, אני לא אומרת שאת כולם אני לא מכירה.
אנדרי קוז'ינוב: אבל, שוב, לפי מה שאני מבין, אני לא בא בטענה ללפ"מ, הם בסופו של דבר - - -
טלי פלוסקוב: כן, עוברים עכשיו למשרדי הממשלה.
אנדרי קוז'ינוב: הם עוסקים בפריסת מדיה.
אנדרי קוז'ינוב: ייתנו להם מיליון שקל להסברה הם יפרסו אותו, השאלה לפי איזה קריטריונים, אבל אם יש תקציב מיועד למגזר הם ינצלו אותו.
אנדרי קוז'ינוב: אם יהיו חמישה מיליון, הם ינצלו אותם.
אנדרי קוז'ינוב: הם צינור לצורך העניין, אין להם סיי להמליץ למשרד ממשלתי איזה קמפיין להעלות באיזה מגזר.
בועז סטמבלר: זה לא מדויק.
בועז סטמבלר: אנחנו לא בורחים מאחריות.
בועז סטמבלר: אנחנו ממליצים ובסופו של דבר מגיעים להחלטה יחד עם הלקוח.
אנדרי קוז'ינוב: אתם ממליצים על סמך מה?
אנדרי קוז'ינוב: הקמפיין לצורך העניין של 'רשת ביטחון כלכלית', האם הקמפיין הזה עם דני רופ הוא רלוונטי – אני מאמין שהוא רלוונטי לממשלה, למרות שאני בא מהאופוזיציה, אבל האם דני רופ הוא רלוונטי לדוברי רוסית, מזהים אותו או לא מזהים אותו?
אנדרי קוז'ינוב: האם הוא בכלל מדבר למגזר הזה?
טליה לוינס: הוא עלה בערוץ 9.
טלי פלוסקוב: יש לי עוד טענה, אם כבר דיברנו על דני רופ.
אנדרי קוז'ינוב: אני מביא את זה כדוגמה.
אנדרי קוז'ינוב: אנחנו יכולים להיכנס למיקרו, אבל בסוף התגבשה לי הדעה שמשרד ממשלתי נתון הוא זה שמקבל החלטה סופית בסופו של דבר להפנות את הזרקור למגזר מסוים בהתאם להבנה שלו עצמו על אף שאולי קיימת ההמלצה שלכם.
אנדרי קוז'ינוב: בסוף הטענה אמורה להיות למשרד ממשלתי, שכל משרד בתחומו צריך להפנות תקציבים נורמליים, תקציבים מיועדים מגזרית, להסברה תואמת.
אנדרי קוז'ינוב: ואז צריך לשאול את המשרדים על סמך מה הם מחליטים שקהל היעד הזה עיקרי וההוא משני.
טלי פלוסקוב: בועז, אתה רוצה להתייחס?
בועז סטמבלר: לא.
טלי פלוסקוב: בעיניי, בכל מקרה, התמונה מתחילה להתבהר, אבל עדיין יש לי הרבה שאלות.
טלי פלוסקוב: יש לנו בזום גם משרדי ממשלה ויש לנו בזום גם מי שאתם קוראים להם לקוחות, נציגים של כמה מהערוצים שאנחנו משתמשים לפרסום בשפה הרוסית.
טלי פלוסקוב: מה שחשוב לי שגם ערוץ 9 כאן, חשוב שגם רדיו רק"ע כאן, האתרים ניוזרו, וסטי, כולם פה וזה מאוד חשוב ואני אשמח גם לשמוע אותם.
אסנת אלגום מזרחי: גברתי יושבת הראש, אם אפשר רק עוד הערה אחת קטנה, בהמשך לדברים של בועז ושל טליה לוינס מלפ"מ.
אסנת אלגום מזרחי: קודם כל אני רק רוצה, לא הספקתי להודות גם לטליה על הזמינות שלה, על ההיענות שלה, למעשה המסמך הזה נכתב תוך כדי בקשות בהמשכים, גם כשביקשנו ממנה פירוט, הפירוט שאת הזכרת, נספח 2 למסמך, עוסק באמת בהוצאות של ספקי מדיה ספציפית לדוברי השפה הרוסית, אז אני חייבת לציין שהיא הייתה מאוד זמינה, גם בשעות הערב, היא תעיד על זה, כל פעם כשהבקשות הגיעו - - -
טלי פלוסקוב: טליה, אנחנו מצטרפים, המון תודה על העזרה לוועדה וכמובן למרכז.
אסנת אלגום מזרחי: תודה על ההיענות, על הזמינות ועל הנכונות שלהם.
טלי פלוסקוב: אני רוצה שתבינו, אנחנו פה לא באנו לא להעביר ביקורת על אף אחד כשלא מגיע, באנו פה לשנות את המצב כי אנחנו, חברי הכנסת, חושבים שהמצב נכון להיום הוא לא נכון, הוא לא מספיק טוב, אנשים לא מקבלים מספיק מידע.
טלי פלוסקוב: אני אומרת את זה לא רק כי אני מרגישה את זה, אלא בגלל שאני גם שומעת את זה מאנשים.
טלי פלוסקוב: לכן חשוב לנו להגיע גם עם החלטות שמתקבלות בממשלה, גם לגבי התנהגות, במיוחד עכשיו בתקופת הקורונה.
טלי פלוסקוב: פה אני כן אומרת ללפ"מ, הפרסומים האחרונים של משרד הבריאות, שיש שם רופאים שעומדים ושואלים אותם שאלה: אם לא הייתי חולה, האם אני צריך להיכנס לבידוד?
טלי פלוסקוב: לדוגמה, והם הולכים בתרגום, אני אומרת שזה לא מספיק.
טלי פלוסקוב: האנשים המבוגרים לא מצליחים לקרוא את התרגום, אתם צריכים להעמיד אנשים שמדברים בשפה הרוסית ולעשות אותו הדבר, שהם ישמעו את זה בשפה הרוסית.
טלי פלוסקוב: הם לא מספיקים לקרוא את מה שכתוב למטה, רק צעירים עומדים בזה, לאנשים מבוגרים זה הרבה יותר קשה.
שלומית אבינח: הכתוביות.
אנדרי קוז'ינוב: כן, זו האדפטציה שאנחנו מדברים עליה, זו שאלה כואבת אחרת.
טלי פלוסקוב: אני עוד פעם אומרת, אני נותנת לכם דוגמאות מהחיים, אני לא עכשיו מוציאה משהו מהספרים, אני אומרת מה אנשים חווים ומה אנחנו צריכים לתקן.
טלי פלוסקוב: אם אני יכולה לתת עצה קטנה אני בשמחה אעשה את זה.
אנדרי קוז'ינוב: לחלוטין, אדפטציה היא אופציה פחות מועדפת.
טלי פלוסקוב: אני אנסה לשמוע כמה משרדי ממשלה, הבנו שקוראים להם לקוחות מצד לפ"מ.
אנדרי קוז'ינוב: מי הלקוח הראשון?
טלי פלוסקוב: משרד הקליטה, בבקשה, אלה גרצן.
אלה גרצן: שלום לכם.
אלה גרצן: אני קודם כל רוצה לברך על קיום הדיון כי אני כנציגת המשרד שדואג המון לרווחת העולים שלא יודעים עברית הנושא מאוד חשוב לי, נציגי לפ"מ פה יודעים ומכירים אותי היטב, כמה הוצאתי להם את הנשמה, פעם, ועכשיו אנחנו ברוח טובה ובשיתוף פעולה מלא ובאמת תודה.
אלה גרצן: אני חושבת שמאוד נכון ומאוד חשוב שכל משרדי הממשלה, כמונו, יפנימו ויבינו שיש אוכלוסייה ענקית שצריך לפנות אליה, לפנות אליה בשפה שלה ואתם בטח יודעים, רובכם יודעים שאנחנו פועלים בכל השפות ואנחנו כן עדים לכך שנגיד בתקופה האחרונה משרד הבריאות כן דאג לפרסם תכנים ברוסית, לא תמיד מותאמים, וגם תכנים בשפות אחרות.
אלה גרצן: אנחנו סייענו בחלק מהשפות.
אלה גרצן: ובכלל אני צריכה לציין שאנחנו גם חיים בתקציב מאוד דל, פשוט לא קיים, אז כל האמצעים שלנו הם לרוב דיגיטל, פשוט אין תקציבים להגיע לטלוויזיה וכן הלאה.
אלה גרצן: למרות זאת אנחנו פועלים בכל האמצעים האפשריים, וגם מה שבועז אמר זה גם נכון, אני לא בטוחה שלפ"מ באמת יכולים להתייחס לזה כסכום דיפרנציאלי לחלוטין במובן הזה שבאמת לא בכל השפות קיימות הפלטפורמות המתאימות.
אלה גרצן: חשוב להגיד את זה גם.
אלה גרצן: נגיד אם אני רוצה לפרסם בצרפתית אז יש לי שני אתרים ואני מפרסמת בפייסבוק.
אלה גרצן: אני לפעמים מרגישה שאני לא פוגעת, מכל מיני אילוצים טכניים, אין מספיק מדיות גם.
אלה גרצן: יחד עם זאת אני מבקשת שתשימו לב, משרדי ממשלה אחרים, שימו לב לפרסומים האפשריים, כי נגיד אנחנו משתמשים הרבה בפלטפורמה של רדיו רק"ע, אמנם רק שעה ביום יש זמן לשפות אחרות מעבר לרוסית, אבל גם שם אנחנו דואגים לפרסם, שזה צרפתית, אמהרית, ספרדית, אנגלית.
אלה גרצן: אני חושבת שזה מאוד חשוב.
אלה גרצן: אנחנו צפויים לגל עלייה מאוד גדול - - -
טלי פלוסקוב: אלה, גם זה אתם עושים דרך לפ"מ?
טלי פלוסקוב: רדיו רק"ע זה גם דרך לפ"מ?
אלה גרצן: כן, זה גם דרך לפ"מ.
טלי פלוסקוב: שאלה, מישהו מקליט את החומר הפרסומי?
אלה גרצן: כן, זו הרבה תעסוקה ללפ"מ ותקציבים דלים ואני מבינה אותם שזה לא כזה נוח לעבוד איתנו, אנחנו תמיד באים עם סכום מאוד צנוע ומבקשים לפרוס את זה למקסימום המדיות האפשריות.
אלה גרצן: וכן, אנחנו מפרסמים גם בשפות אחרות וזו תעסוקה וזה לא משתלם כספית, אבל אנחנו דואגים לעשות את זה.
טלי פלוסקוב: מה זה לא משתלם כספית?
טלי פלוסקוב: מה, מישהו פה עושה בהתנדבות משהו?
טלי פלוסקוב: זה עבודה מול משרד ממשלתי שמזמין עבודה מסוימת תמורת תשלום מסוים, זה מה שהם חייבים לעשות ולעשות את זה בצורה הכי טובה שאפשר.
טלי פלוסקוב: אף אחד פה לא עובד בהתנדבות.
אלה גרצן: הם גם עושים את זה, הבעיה היא בראש ובראשונה תקציבים ואנחנו כידוע חיים היום תקציב של 2018 שלא קיים.
אלה גרצן: אני כבר לא מדברת על זה שאנחנו כמשרד העלייה והקליטה נחשבים משרד קטן.
אלה גרצן: כשאני הגעתי למשרד לפני שנתיים וחצי התברר שהתקציב שאני מקבלת הוא מחצית ממה שהיה שנה לפני.
אלה גרצן: אני חייבת לציין שבתקופת קורונה אנחנו דאגנו לתרגם את התכנים של משרדים אחרים, של ביטוח לאומי, של רשות המסים, של כל מידע רלוונטי שיכול להיות לעולים ולא מגיע לעולים, אנחנו דאגנו לתרגם אנחנו בעצמנו והעלינו באמצעים הדלים שלנו לפייסבוק של המשרד לעמודים הייעודיים בשפות.
אלה גרצן: אבל זה לא מסודר ולא צורה.
אלה גרצן: אני מברכת באמת על מה שאתם מקיימים היום ואני חושבת שמאוד חשוב יהיה לדאוג שגם משרדי הממשלה האחרים ייקחו בחשבון שקיימים מגזרים שלא צורכים מדיה בשפה העברית ומאוד חשוב להם לקבל את המידע הזה, במיוחד בתקופה של אי ודאות שאנחנו חיים בה כולנו ובמיוחד כשמדובר בעולים שהם אוכלוסייה - - -
טלי פלוסקוב: אני הייתי מציעה לך בתור האחראית על מערך הדוברות במשרד הקליטה, נכון?
טלי פלוסקוב: זה התפקיד שלך בגדול?
אלה גרצן: כן.
טלי פלוסקוב: הייתי מציעה לך לפנות לשרה ולהגיד לה דבר כזה, גברתי, קיבלנו עכשיו תקציב לפרויקט מסוים, לא חשוב מה הפרויקט ומתוך התקציב הזה יש 95% לפעילות עצמה ואני מבקשת 5% מהתקציב הזה להסברה.
טלי פלוסקוב: אנשים צריכים לדעת מה המשרד שלך עושה, אני כרגע אומרת לשרה, ואם אנחנו לא נשתף את הציבור ולא נזמין את הציבור לקחת חלק בפרויקטים הטובים שאתם עושים אז אני רושמת מינוס מאוד גדול למשרד.
אלה גרצן: לא, אנחנו, גם מהתקציב שהשרה קיבלה, ותודה לה על כך, היום אנחנו מתחילים לדבר על זה, אנחנו דואגים לפרסם את זה בכל השפות כמובן, אני מדברת על משרדי ממשלה אחרים שזה לא תמיד בראש סדר העדיפויות.
אלה גרצן: יכול להיות שזה פשוט לא במודעות, שוכחים את האוכלוסייה.
אלה גרצן: אז אם כבר הרמתם דגל אני חושבת שזה מאוד נכון להמשיך עם זה.
טלי פלוסקוב: אני אגיד לך מה אני רוצה, אני רוצה למנוע מצב שמשרדי הממשלה יוצאים עם פרויקט מסוים, ויש לא מעט, וחלק מהאנשים פשוט לא מודעים שזה קיים ואז הם לא יודעים למי לפנות ואז הם מפספסים את מה שהמדינה כן עושה עבורם.
טלי פלוסקוב: לא פעם אני נחשפתי גם לנושאים בביטוח לאומי, גם לנושאים שקשורים לזכויות ניצולי שואה, אנשים פשוט לא יודעים שזה מגיע להם.
טלי פלוסקוב: התפקיד של המשרדים זה להנגיש מידע כמה שיותר ברור, כמה שיותר מהר, וכמה שיותר בשפה שהם מבינים.
טלי פלוסקוב: לכן זה נורא חשוב.
טלי פלוסקוב: מה אני אומרת עכשיו לא שייך רק למשרד הקליטה, כל משרד, כל פרויקט חדש שאתם מתחילים, דבר חדש שאתם עושים, תבקשו מהשר, מהמנכ"ל, חלק מהתקציב שאתם מקבלים להסברה לנושא הזה, ספציפית, ואז שום דבר לא יישאר בלי חשיפה מספקת לציבור.
טלי פלוסקוב: זה נורא חבל.
טלי פלוסקוב: עוד פעם אני אומרת, אני רואה את השרים איך הם נלחמים על התקציבים ואיך הם עובדים קשה, אז נורא חבל שהציבור לא מבין.
טלי פלוסקוב: אז הוא גם לא מעריך.
טלי פלוסקוב: אם לא נדאג גם לשתף וגם לספר - - -
אלה גרצן: עד כמה שידוע לי טכנית אי אפשר.
אלה גרצן: נגיד אם ועדת הכספים במשרד האוצר מקדישה סכום מסוים לפרויקט מסוים אי אפשר להעביר חלק מהתקציב הזה לטובת פרסום בלפ"מ.
אלה גרצן: לפ"מ זה תקציב ייעודי שמגיע כמקשה אחת ואין להוסיף עליו.
טלי פלוסקוב: בבסיס התקציב את מתכוונת?
אלה גרצן: נכון, טליה?
טלי פלוסקוב: בבסיס התקציב.
טלי פלוסקוב: טוב, לפי דעתי גם אנחנו עוד צריכים לדבר על זה וברמת הממשלה צריכים לקבל החלטה.
אלה גרצן: נכון.
טלי פלוסקוב: אני כמובן אדבר עם הגורמים הרלוונטיים בנושא.
טלי פלוסקוב: אנחנו עוברים למשרד לשוויון חברתי.
שלומית אבינח: יקותיאל צפרי, גם הרשות שייכת אליהם.
יקותיאל צפרי: שלום.
טלי פלוסקוב: שלום וברכה.
טלי פלוסקוב: אני רוצה שכולם ישמעו, הרשות לזכויות ניצולי השואה היום שייכת למשרד שלכם.
טלי פלוסקוב: אני חייבת להגיד שיש לי שיתוף פעולה מצוין ברשות, אבל כשקראתי את הנתונים בתחילת הדיון, שאתה בטח שמעת, באמת אני אומרת איך זה יכול להיות, אז אולי אתם תתקנו את מה שהיה?
יקותיאל צפרי: קודם כל שלום ליושבת ראש הוועדה, לחברי הוועדה, אני חושב שהדיון הוא דיון חשוב, הוא דיון שמעלה לתודעה גם דברים שאני מניח שחלק מהדוברים ומי שמתעסק בהסברה קצת אפילו לוקח את זה לתשומת ליבו וזה מעלה איזה שהיא מודעות ואני מברך על כך.
יקותיאל צפרי: מצד שני אני רוצה להתייחס לנתונים, אם כבר העלית אותם.
יקותיאל צפרי: ב-2019, אני לא יודע מאין הנתונים האלה שהעלית - - -
טלי פלוסקוב: 'יפעת-בקרת פרסום'.
יקותיאל צפרי: אבל אני לא מכיר 29 קמפיינים, מה שקוראים לזה קמפיינים, 2019 הייתה שנה מאוד מאוד קשה מבחינת תקציב וקשוחה, במיוחד תקציבי לפ"מ שהיו אמורים לקבל כל – אפילו פרסום פלייר היה אמור לעבור ועדת חריגים באוצר.
יקותיאל צפרי: טליה, תקני אותי אם אני טועה.
יקותיאל צפרי: בנוסף צריך לזכור, נכון, עכשיו הרשות לניצולי שואה שהייתה עד כה באוצר ועכשיו עברה אלינו, אבל המשרד שלנו הוא משרד שמאגד מספר רשויות, זאת אומרת אם אני מתייחס גם למספר הקמפיינים אז זה מאוד מאוד תלוי מי קהל היעד.
יקותיאל צפרי: המשרד בנוי מהרשות לפיתוח כלכלי של המיעוטים, שזה בעיקרו מיעוטים, יש לנו את ישראל דיגיטלית, שזה סטודנטים, צעירים, קמפוס, דברים כאלה, יש לנו את רשות הצעירים.
יקותיאל צפרי: אני מניח שאנחנו מתייחסים בעיקר לאזרחים הוותיקים.
יקותיאל צפרי: עכשיו, אני רוצה לומר בעניין הזה של אזרחים ותיקים.
יקותיאל צפרי: המשרד שלנו שם דגש מאוד על כל הנושא של פרסום בשפות זרות, כמובן זה תלוי מדיה, מה שעובד בפרסום הכללי לאזרחים בכלל אז אנחנו מכוונים את זה לאזרחים ותיקים שהם, למשל, יוצאי העלייה בשפה הרוסית.
יקותיאל צפרי: אני רוצה לציין שאם אני כבר מתייחס לקמפיינים, אז קמפיינים שדיברנו על אירוח בחגים, בראש השנה או בליל הסדר, כל הנושא של המוקד לאזרחים ותיקים, מקבל תהודה מאוד מאוד רבה במגזר הרוסי בגלל הצורך.
יקותיאל צפרי: אנחנו מפרסמים המון את הנושאים האלה.
יקותיאל צפרי: אני רוצה לציין שהמוקד שלנו, שעובד 12 שעות ביממה, נותן שירות בשבע שפות, יש לנו נציגים כמובן בשפה הרוסית, הערבית, אמהרית, צרפתית, גרמנית ואפילו ביידיש.
יקותיאל צפרי: אני יכול לומר שב-2018 היה מיצוי זכויות, אנחנו פרסמנו חוברת שהייתה מתורגמת גם לשפה הרוסית, גם לשפה הערבית ולעברית, שבה יש פריסה רחבה של מה הוא מיצוי זכויות בנושא בריאות, בנושא רווחה.
יקותיאל צפרי: אני יכול לומר ש-30 מיליון שקלים, מה שנקרא מיצוי זכויות, הוחזרו לאזרחים ותיקים רק כתוצאה מזה שהם פנו למוקד שלנו.
יקותיאל צפרי: אין לי כרגע נתונים כמה פניות של דוברי רוסית פנו למוקד, אבל אני יודע שהמספרים הם גבוהים כתוצאה מחשיפה לפרסומים שלנו.
יקותיאל צפרי: לכן צריך לקחת את זה בצורה הדרגתית, בצורה דיפרנציאלית, נקרא לזה, לא כל קמפיין שאנחנו עושים הוא במיליונים, יש קמפיינים שאפילו הם ב-20,000 שקלים והם נקראים קמפיינים ואתה צריך לדעת איך לנתב את הכסף, כמובן עם הגורמים המקצועיים של לפ"מ, ואנחנו תמיד תמיד עושים איתם איזה שהוא סיעור, להבין, חשיפה.
יקותיאל צפרי: בסופו של דבר זה חשיפה, אתה רוצה להגיע לקהל יעד הכי גדול שאתה חושב עליו.
יקותיאל צפרי: לפעמים קמפיין יכול להיות בעברית ומספיק שיהיו שם כתוביות בשפה כזו או אחרת מבחינתנו זה אוקיי, היה כמובן רצוי לקחת את הסטאר של אותו מגזר ולשים אותו כפרזנטור ושיהיה הכול באותה שפה, זה נכון, זה רצוי, אבל זה עולה המון כסף ולא תמיד יש לנו את האמצעים הללו ולכן צריך לשים את הדברים האלה בפרופורציה.
יקותיאל צפרי: שוב, אני רוצה לדבר גם על נושא הקורונה.
יקותיאל צפרי: אגב, בתקופת הקורונה צריך לזכור שהפרסומים היו אחודים, תחת מטה ההסברה הלאומי, הוקם אתר ופלטפורמה של מטה ההסברה הלאומי בשפות שונות, שם רוכז כל המידע.
יקותיאל צפרי: בעצם כל פרסומי המשרדים שפורסמו היו בשפות ואנחנו גם למשל תרגמנו את המוקד לחמש שפות, בפרסומים שלנו של המוקד, לשם סיוע לאזרחים ותיקים שהיו במצוקה בתקופת הקורונה, שפנו אלינו לסיוע, הן בעריכת קניות, הן ברכישת תרופות.
אנדרי קוז'ינוב: אני יכול לתקן אותך בשאילת השאלה?
אנדרי קוז'ינוב: אתה מסביר נורא יפה, אבל נגיד אזרחים ותיקים והקמפיינים, על אף האתרים של פיקוד העורף, אולי אני אחדש, האזרחים הוותיקים, הקשישים, לא יודעים להיכנס לאתר של פיקוד העורף וגם לא לאתר של משרד הבריאות.
אנדרי קוז'ינוב: האם אתה יכול לתת נתונים ספציפיים מבחינת הפריסה למדיה, למי פניתם ובאיזה קמפיין פניתם לאוכלוסייה הספציפית מגזרית?
אנדרי קוז'ינוב: כי, שוב, נכון לעכשיו יש 250,000 קשישים דוברי רוסית שאינם דוברי עברית בארץ.
אנדרי קוז'ינוב: נתון רשמי.
אנדרי קוז'ינוב: אמנם אני מבין את הקושי בתקציבים והכול, אבל האם אתה יכול לתת נתון כלשהו שנותן לנו הסתכלות, פרופורציה, יחסית לכלל הפרסומים במשרד שלך לגמלאים ולאזרחים ותיקים אל מול המגזר הספציפי של דוברי רוסית או אל מול המגזר, לצורך העניין, סתם, לא יודע מה, דתי לאומי, חרדי, לא משנה מה.
טלי פלוסקוב: יקותיאל, אני קצת אעזור לך, ברשותך, לפני אתה עונה.
טלי פלוסקוב: אני הייתי שותפה כשהיינו בגל הראשון של הקורונה, היו שלושה משרדי ממשלה, אם אני לא טועה, ביחד, זה קליטה ושיכון ושוויון חברתי, שהוצאנו, הוצאנו כי הייתי שותפה, חוברת גם בשפה הרוסית, גם בעברית וגם ברוסית, שהיה שם גם סוג של מידע חשוב, מצד שני היה שם קצת בילוי זמן.
טלי פלוסקוב: החוברת הייתה מאוד איכותית, אני חייבת להגיד ולציין שדווקא הצד הזה אני ראיתי אותו כחיוני ואני מברכת על כך שעשיתם את זה, כי כל קשיש, אזרח ותיק, שישב בבית לבד, בבדידות, במצב מאוד קשה, כשהוא קיבל את זה, מעבר לזה שהוא קרא כל מה שמגיע לו הוא גם ידע שם לפתור סודוקו או תשבצים או דברים אחרים.
טלי פלוסקוב: דאגו פה להביא להם עיסוק.
טלי פלוסקוב: אני שוב אומרת, מי שהיה שותף לחוברת הזאת, זה מאוד מבורך, אבל על זה אנחנו לא מדברים, אני רוצה להבין - - -
יקותיאל צפרי: אני יודע, אני רק אומר שוב, השנתיים האחרונות, הן לא מדגם מייצג.
יקותיאל צפרי: אני חושב שזה חשוב, הדיון הוא חשוב, כי מפה והלאה בעצם אנחנו מעלים את המודעות לנושא הזה של שפות זרות, של אזרחים, אני בכל מקרה מדבר על אזרחים ותיקים בעיקר.
יקותיאל צפרי: למשל אנחנו לקחנו בריטיינר משרד לתרגומים שעושה לנו את התרגומים האלה גם של המידע של החוברות, שלפעמים אנחנו מפיקים אותן בצורה עצמאית ואנחנו מתרגמים אותן לשפה הרוסית והערבית, וגם לעתים באמהרית.
יקותיאל צפרי: אבל אני שוב אומר, השנתיים האחרונות היו שנתיים אולי לא מייצגות, אבל כן, אני חושב שצריך לקחת את זה לתשומת ליבנו.
טלי פלוסקוב: מה שאתה אומר לי: עכשיו תבדקו אותי ב-2020.
טלי פלוסקוב: עכשיו אני אראה לכם למה אני מסוגל.
יקותיאל צפרי: אחרי שיעבור תקציב אז כן.
טלי פלוסקוב: אני רוצה רק להגיד משפט אחד ולהפנות את תשומת ליבך, הרשות לזכויות ניצולי השואה עברה אליכם, יותר מ-50% ניצולי שואה הם דוברי רוסית, יותר נכון לא דוברי עברית, זה יותר חזק, הם לא דוברי עברית.
טלי פלוסקוב: אתם חייבים לקבוצה הגדולה של 70,000 פליטי השואה, ששם לפי דעתי 90% מדברים רק את השפה הרוסית, והם בעיניי במצב הכי קשה בחברה, תנו להם דגש ושם צריך יותר ויותר לתת חומר בשפה הרוסית.
טלי פלוסקוב: בזמנו, כשרק נכנסתי לכנסת ה-20 עם עפרה רוס אנחנו הוצאנו חוברת זכויות של ניצולי שואה בשפה הרוסית וזה עבד מצוין, אבל זה היה מזמן.
טלי פלוסקוב: עברו הרבה החלטות, צריך לעשות את זה שוב.
טלי פלוסקוב: לכן אני מבקשת ממך, היות שאתה היום אחראי על המשרד, תיקח את זה, בבקשה, לתשומת ליבך, כי אני מבטיחה לך שאני אבוא שוב ואני אבדוק שוב, בסדר?
טלי פלוסקוב: בהצלחה.
יקותיאל צפרי: בסדר גמור.
יקותיאל צפרי: תודה.
טלי פלוסקוב: ואני חייבת לציין, יש שיתוף פעולה נפלא עם השרה וזה טוב, היא גם מאוד קשובה לקבוצת האנשים האלה.
יקותיאל צפרי: נכון.
טלי פלוסקוב: לכן אני לא מאמינה שדווקא מהמשרד שלכם לא תבוא הבשורה.
טלי פלוסקוב: אז קחו את זה בחשבון, שאנשים שלא מבינים עברית צריכים לדעת בדיוק מה שיודעים אלה שיודעים עברית, אסור לנו להשאיר אותם מחוץ לחברה הישראלית.
טלי פלוסקוב: תודה רבה, יקותיאל.
שלומית אבינח: עינב שימרון מחוברת?
טלי פלוסקוב: היא מתחברת עכשיו, אז אנחנו מחכים לה.
טלי פלוסקוב: אני רוצה להגיד לכם, כמו שאמרתי בהתחלה, שנמצאים איתנו גם - - -
שלומית אבינח: יש משרד העבודה והרווחה.
שלומית אבינח: שרונה מן וגיל חורב.
טלי פלוסקוב: לא רואים אותם?
טלי פלוסקוב: דווקא כן הייתי רוצה אותם, אם אפשר לאתר לי אותם אני אשמח.
שלומית אבינח: עינב, משרד הבריאות, מחוברת.
עינב שימרון: שלום.
טלי פלוסקוב: מה את חושבת על כל מה ששמעת עד רגע זה?
שלומית אבינח: לא שומעים אותך, עינב.
שלומית אבינח: אני אקצר בקצרה, מה שנטען פה על ידי נציגי לפ"מ שהלקוח בעצם מזמין את מה שהוא רוצה לפרסם בהתאם למגבלות התקציב וקהלי היעד שהוא מגדיר.
שלומית אבינח: מה שרצינו לשמוע ממשרדי הממשלה הרלוונטיים, ודיברו לפנייך ממשרד הקליטה והמשרד לשוויון חברתי, איך הם מתנהלים במגבלות התקציב ומבחינת קהל היעד ואיך שיתוף הפעולה עם לפ"מ, כשהטענה שהמגזר הרוסי, זה עיקר הדיון, שיש מיעוט גם בכמות הפרסומים וגם ב - - - לגבי ההחלטה.
שלומית אבינח: זה מה שהיה עד כה.
טלי פלוסקוב: תודה למנהלת הוועדה שעזרה לנו, היא פשוט ריכזה בכמה משפטים את מה שהיה לפני.
עינב שימרון: אני אתייחס.
שלומית אבינח: תתייחסי גם לפרסומים בעניין הקורונה, שזה מאוד חשוב, ואיך אתם נערכים לגלי העלייה כי משרד הבריאות זה המשרד שצריך לתת הכי הרבה מידע לעולים החדשים בכלל השפות.
עינב שימרון: מבחינת הקורונה - - -
אנדרי קוז'ינוב: לא שומעים אותה, אבל רק לפרוטוקול, דווקא משרד הבריאות בתקופה של הקורונה מבחינת החשיפה הפרסומית הוא אחד המצטיינים.
אנדרי קוז'ינוב: על אף כל המגבלות, דווקא משרד הבריאות הוא אחד המצטיינים בהנגשת המידע ובחשיפה, לפחות ניסיון.
טלי פלוסקוב: כן, חד משמעית.
עינב שימרון: אז באמת היו שני אפיקים מרכזיים שאחד זה דרך לפ"מ, של קניית מדיה, שפשוט העברנו תקציב ללפ"מ ומבחינתי השיקול היה שיגיע למקסימום אנשים.
עינב שימרון: בנושא של הקורונה לא השיקול התקציבי הוא זה – תמיד יש מגבלת תקציב, אבל גם אם יש מגבלת תקציב היה לנו מאוד חשוב, לי באופן אישי, שזה יגיע ממש לכל האוכלוסיות, לכל החברה, לדוברי כל השפות.
עינב שימרון: מאוד מאוד חשוב.
עינב שימרון: זה אפיק אחד, שפשוט קנינו מדיה.
עינב שימרון: אפיק שני, שהוא יותר אפיק של יחסי ציבור, כי הרבה מהדברים מפורסמים גם לאוכלוסייה הכללית שלא באמצעות קניית מדיה, לא הכול זה פרסומות, יש ריאיונות עם רופאים, ריאיונות עם אנשי צוות רפואי, ריאיונות עם מעצבי דעת קהל ולא הכול כפוף לקניית מדיה וגם את זה עשינו באמצעות משרדי יחסי ציבור שגייסנו.
עינב שימרון: לדוגמה לחברה הערבית אני גייסתי שלושה סוגים שונים של משרדים, יש את המשרד של מזאוי, שזה לתושבי המשולש והצפון, המשרד של איימן סמארה, למזרח ירושלים, ואג'יק לאוכלוסייה הבדואית.
עינב שימרון: בשלב מוקדם יותר גם השתמשנו ברשות הבדואים כדי להפיץ חומרים, השתמשנו במכוניות שעברו ממקום למקום וחילקו בפזורה את החומרים שלנו, השתמשנו בשילוט.
עינב שימרון: בנוסף לזה היה לנו משרד, עדיין יש לנו, לחברה החרדית, ושילמנו לגורמים שיתרגמו ליידיש ויהיו דמויות ורבנים ואנשים מתוך החברה, כנ"ל בחברה שהיא דוברת רוסית, כנ"ל תרגמנו, עוד בהתחלה, את החומרים גם לעובדים הזרים, גם לתיגרינית, גם לתאית, גם לפיליפינית, גם לסינית, ספרדית, צרפתית, לעולים בהמון המון שפות.
עינב שימרון: פנינו לכמרים, פנינו לאנשי דת, תלינו שלטים לעובדים הזרים בדרום תל אביב, עבדנו עם מציל"ה, עבדנו עם עיריית תל אביב ובמזרח ירושלים.
עינב שימרון: החומרים שלנו יוצאים במגוון מאוד מאוד רחב של שפות, גם בשפה האמהרית, אנחנו עבדנו עם טנ"א וזה היה לנו מאוד חשוב בנוסף למה שקנינו באמצעות לפ"מ.
עינב שימרון: אין קמפיין שיוצא רק בעברית, אין דבר כזה אצלי.
עינב שימרון: אצלי אין דבר כזה.
עינב שימרון: זה באופן כללי.
טלי פלוסקוב: עינב, היות שאנחנו כבר מדברות ומדברים בוועדה אני ציינתי קודם, ראיתי את הפרסומת שלכם בערוץ 9, אותם הרופאים שעונים לשאלות של אזרח, מה שעשו בערוץ 9, כנראה לפי הזמנה של או לפ"מ או שלכם, זה רק תרגום בכיתוב ואני חייבת להגיד לך שזה לא מגיע לציבור בצורה כזאת, את חייבת למצוא איך את כל זה לעשות בשפה הרוסית שאנשים ישמעו את זה בשפה.
טלי פלוסקוב: אנשים מבוגרים לא מצליחים לקרוא את הכתוביות למטה, אני רוצה שתבינו את זה.
עינב שימרון: הבנתי.
עינב שימרון: אוקיי, אז א' אנחנו נשפר.
עינב שימרון: בתחילת האירוע אנחנו השתמשנו גם ברופאים, אני לא יודעת למה זה פחות תפס, השתמשנו ברופאים שלנו שהם דוברי רוסית וזה צולם גם ברוסית.
טלי פלוסקוב: ויש לא מעט, צריך לציין.
עינב שימרון: כן, אז אנחנו משתמשים גם בד"ר אנה גלוחוב, בד"ר גדלביץ', באמיליה אניס ובהמון רופאים שהם דוברי השפה הרוסית.
עינב שימרון: אנחנו נעשה עוד מהלך כזה עכשיו בתקופה הקרובה.
עינב שימרון: אני מקבלת ואנחנו נעשה עוד מהלך כזה.
טלי פלוסקוב: תודה רבה, עינב, ויישר כוח.
טלי פלוסקוב: אנחנו שוב מציינים שמשרד הבריאות דווקא בתקופה הזאת היה באמת בעיניי מצוין בביצוע נושא ההסברה, אבל צריך להמשיך ועוד לשפר ועוד להעביר מסרים, כי אני חוזרת, אמרתי בהתחלה, אני לא יודעת אם את שמעת, אבל אני חושבת שהציבור צריך לקבל מידע לא מפוליטיקאים, אלא מאנשי מקצוע, במיוחד במשרד הבריאות.
טלי פלוסקוב: אז המון דברים תלויים בכם.
טלי פלוסקוב: אנשים לא יכעסו על הסגר אם אתם תסבירו להם בשפה ברורה למה אנחנו הגענו למצב סגר.
טלי פלוסקוב: אתם ולא פוליטיקאים, זה נורא נורא חשוב.
עינב שימרון: תודה רבה.
עינב שימרון: אני בהחלט לוקחת את זה לתשומת ליבי, תודה.
טלי פלוסקוב: תודה גם לך.
טלי פלוסקוב: אני רוצה להתחיל לשמוע קצת את הלקוחות.
טלי פלוסקוב: ערוץ 9, נמצא איתנו יורי קגנוביץ, בבקשה תעלו לי אותו.
יורי קגנוביץ: כן, שלום, גברתי.
יורי קגנוביץ: קודם כל שלום לך, גברתי, שלום לכל הנוכחים בוועדה ולכל המצטרפים בזום, שלום שלום ובאמת ברכות על היוזמה ועל הדיון.
יורי קגנוביץ: בראשית דבריי אני רוצה להתחיל דווקא מהמספרים.
יורי קגנוביץ: המספרים שהוצגו בתחילת הדיון הזה לגבי תקציב לפ"מ שנתי הם לפחות ממה שיש לי, ומה שיש לי זה למעשה המקור היחיד הבטוח במדינה, זה מקור שנקרא מפתח תקציב, זה גורם שאחראי על כל הוצאות המדינה על כל משרד ומשרד, לפחות מהנתונים שלהם עולה שתקציב הלפ"מ השנתי הוא לא 203 מיליון שקל, כמו שהוצג בתחילת הדיון, אלא 600 מיליון שקל ויש שם פירוט מאוד מדויק איך הכסף הזה מתחלק.
יורי קגנוביץ: אני לא רוצה להרחיב, אני שלחתי את זה בצ'ט הקבוצתי של הוועדה אז אם מישהו מעוניין לראות, בבקשה.
טלי פלוסקוב: בצ'ט של הוועדה שלחת את זה?
טלי פלוסקוב: אפשר לבקש שידפיסו את זה?
יורי קגנוביץ: רק תקציב פעילות חו"ל עומד על 207 מיליון שקל שנתי.
טלי פלוסקוב: אז תסביר לנו, יורי, תן לנו קצת יותר נתונים מהדוח הזה, כי זה מאוד חשוב מה שאתה אומר עכשיו.
יורי קגנוביץ: כל המספרים האלה נמצאים בגישה פתוחה, אם צריך אני יכול להעביר את זה, להעביר לינק לכל המספרים האלה.
יורי קגנוביץ: יש שם גרפים וזה מאוד מפורט בכל הרמות, בכל הוצאה והוצאה, אפילו ברמה של ציוד משרדי כמה המשרד הוציא בשנת 2019 ולמעשה בכל השנים שקדמו לכך.
יורי קגנוביץ: זה היה חשוב לי להבהיר.
יורי קגנוביץ: דבר נוסף, לגבי כמות דוברי הרוסית במדינה.
יורי קגנוביץ: מבחינת למ"ס, שעשו את הסקר האחרון, אם אני לא טועה לפני ארבע שנים, יש לנו 17.4% דוברי רוסית במדינה שהם מעל גיל 20.
יורי קגנוביץ: כשמדובר פה על כל דוברי הרוסית, לא בהכרח עולים, מדובר באנשים שהם מכריזים על עצמם כרוסית שפת אם.
יורי קגנוביץ: אז אנחנו כ-17.4%, זה גם חשוב להבהיר.
יורי קגנוביץ: דבר שלישי שרציתי להבהיר, מעבר לדוברי רוסית שנמצאים כאן ובאמת אין להם שום דרך לקבל מידע מעבר לשפת האם שהם מדברים, גם העלייה של שנות ה-90, שאני למעשה שייך אליה, ולרוב הם משתמשים במדיות בשפה הרוסית, אני יכול להביא דוגמה פשוטה, לפני כמה ימים היה גמר הישרדות, גמר מאוד מושך בערוץ המתחרה, אז מבחינת הנתונים, אני לא אכנס למספרים, אבל הנתונים בערוץ 9, באותה השעה, היו בערך פי ארבעה מהצפיות בהישרדות.
יורי קגנוביץ: מדובר פה על כלל האוכלוסייה, ולא בהכרח באנשים שמדברים רק את השפה הרוסית.