GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יורי קגנוביץ: כך שחשוב להבהיר שגם אתרים ברוסית, גם רדיו ברוסית וגם כמובן טלוויזיה ברוסית רואים ושומעים וקוראים לא רק אנשים שמתקשים בשפה העברית.
יורי קגנוביץ: כך שמבחינת חשיפה למעשה החשיפה שהקהילה שלנו, שהיא יותר ממיליון איש במדינה הזאת, מקבלת במדיות הרוסית, היא חשופה לשם הרבה יותר טוב ממדיות בשפה העברית.
יורי קגנוביץ: זה גם היה חשוב לי להבהיר.
יורי קגנוביץ: עכשיו אני רוצה להתייחס, ברשותכם, לדברים שאמר בועז.
יורי קגנוביץ: חשוב גם להבהיר בתחילת דבריי, לא כל החלטה שיוצאת מלפ"מ היא בהכרח החלטה של לפ"מ.
יורי קגנוביץ: בהרבה מאוד מקרים באמת קורה שבמשרדי הממשלה יושבים פקידים ובאמת מבקשים מלפ"מ שהפרסום הזה יגיע לאוכלוסיות שונות ובהרבה מאוד מקרים זה קורה שכל הקמפיינים האלה הם - - - אותנו.
יורי קגנוביץ: אותנו זה גם את ערוץ 9, גם את האתר של ערוץ 9, מן הסתם גם את כל המדיות האחרות.
יורי קגנוביץ: אני רוצה להתייחס לכולם, כי זה באמת לא משנה עכשיו באיזה כובע אני נמצא כאן.
טלי פלוסקוב: מה עושים?
טלי פלוסקוב: לא הבנתי.
אנדרי קוז'ינוב: יורי, אתה יכול לחזור על מה שאמרת?
אנדרי קוז'ינוב: כי לא שמענו.
טלי פלוסקוב: מה הם עושים?
טלי פלוסקוב: הם לא מגיעים לערוץ 9?
יורי קגנוביץ: אני אומר שהרבה פעמים ההחלטה לא יוצאת מהלפ"מ, היא יוצאת דווקא מהמשרד הממשלה.
יורי קגנוביץ: אני אתן לך דוגמה.
יורי קגנוביץ: לפני חצי שנה עלה קמפיין של משרד החינוך, חמש יחידות במתמטיקה, קמפיין מאוד רחב.
יורי קגנוביץ: אני לצערי לא יודע מה היקפו הכספי, אבל הוא יצא.
יורי קגנוביץ: אני נלחמתי באופן אישי, עשיתי אין ספור טלפונים ופגישות במשרד החינוך, אני פניתי ללפ"מ, לפ"מ אמרו שזו ההזמנה של המשרד, שזה לא יעלה במגזר הרוסי.
יורי קגנוביץ: חמש יחידות במתמטיקה, זה לא אמור להגיע גם לדוברי ערבית וגם לחרדים?
יורי קגנוביץ: זה אמור להגיע לכולם.
יורי קגנוביץ: אני נלחמתי, עשיתי אין ספור פגישות עד שהקמפיין הזה עלה.
יורי קגנוביץ: והיו קמפיינים שלא עלו.
יורי קגנוביץ: המשרד לבטחון פנים, גיוס שוטרים, לא עלה, ענו לי: יש עודף בדוברי רוסית במשטרה אז אנחנו לא עושים את זה.
יורי קגנוביץ: ככה ענו לי במשרד.
יורי קגנוביץ: גיוס אחיות, יש גיוס אחיות של משרד הבריאות, היה קמפיין גם לפני הקורונה, לא עלה.
יורי קגנוביץ: גם עשיתי תהפוכות באוויר, לא עזר.
יורי קגנוביץ: 50 שנה יובל לכנסת ישראל, זה לא קמפיין לאומי?
יורי קגנוביץ: לא עלה, לא אצלנו ולא בשום מדיה אחרת.
יורי קגנוביץ: יש הרבה קמפיינים, לצערי הרב, אם הוועדה המכובדת תרצה אני יכול להכין דוח שלם של קמפיינים שלטעמי אמורים להגיע לאוכלוסייה הכללית ולא הגיעו לשם, וזה לא משנה באיזה דרך, רדיו, או דיגיטל, או טלוויזיה, זה באמת לא משנה.
יורי קגנוביץ: קמפיין של יובל או קמפיין של בית הנשיא.
יורי קגנוביץ: קמפיין של בית הנשיא, אני מאוד מצטער להגיד, אבל מדובר פה בסופו של דבר בכסף ציבורי, זה כסף של כל אחד ואחת מאיתנו שאנחנו מוציאים מהכיס, אז לדעתי זה פשוט ביזיון, סליחה שאני אומר מילים גסות.
יורי קגנוביץ: אם אנחנו מדברים עכשיו על נתחים, וזה חשוב להגיד, אני אדבר על עצמי.
יורי קגנוביץ: ערוץ 9 קיים מזה 19 שנה, אני נמצא שם מהיום הראשון ואני מכיר כל מה שהיה בערוץ הזה לאורך כל הדרך, אנחנו נמצאים ואנחנו עובדים עם 99-98 לקוחות פרטיים בשוק הזה, למה אני מזכיר את זה?
יורי קגנוביץ: כי, כפי שאמרתי בתחילת דבריי, 17% זה למעשה האוכלוסייה של דוברי הרוסית, ה-share המסחרי שלנו, זאת אומרת האחוז שאנחנו מקבלים מכל השוק הפרטי, למעשה, חשוב לי להבהיר, הוא בערך 7%.
יורי קגנוביץ: אפשר לשאול למה לא 17, זו כבר שאלה נפרדת, אנחנו נלחמים על כך, אבל זה פחות או יותר לאורך השנים.
יורי קגנוביץ: מ-2002, כשהערוץ הזה קם, אנחנו עומדים פחות או יותר על 7%, לפעמים 8, לפעמים 6.5, אבל בממוצע 7.
יורי קגנוביץ: אם אני מדבר עכשיו על כסף ציבורי שמגיע אלינו, אתם שמעתם שערוץ 9 קיבל בשנת 2019 מיליון שקל מלפ"מ.
יורי קגנוביץ: אכן זה כך.
יורי קגנוביץ: כפי שאני רואה ואני יודע מהמספרים הפתוחים תקציב טלוויזיה ב-2019 היה 81 מיליון שקל, מדובר פה בקצת יותר מ-1%.
יורי קגנוביץ: למעשה אם אנחנו מקבלים קמפיינים של לקוחות מסחריים, בנקים וחברות ביטוח וקופות חולים וכו' וכו', אנחנו תמיד מקבלים מ-6% עד 8%, ובכסף ציבורי אנחנו מקבלים קצת יותר מ-1%.
יורי קגנוביץ: הלאה.
יורי קגנוביץ: לגבי נגיד דיגיטל.
יורי קגנוביץ: אני חושב שכל חבריי בכל אתרי האינטרנט בשפה הרוסית יסכימו איתי.
יורי קגנוביץ: אתם שמעתם שערוץ 9 קיבל בשנת 2019 כ-200,000 שקל בשנה.
יורי קגנוביץ: נכון להיום אנחנו נמצאים בכמעט סוף ספטמבר, נכון להיום אני קיבלתי מלפ"מ 70,000 שקל לדיגיטל שלי.
יורי קגנוביץ: אני יכול לפתוח את המספרים האלה, גם רואים אותם בדוחות של 'יפעת', אבל זה בפועל, לפי חשבוניות 70,000 שקל לאתר שאת אמרת בתחילת דברייך, גברתי, שאנחנו מגיעים ל-800,000 יוניקים, אנחנו מגיעים ל-1,500,000 יוניקים לפי סימילר ווב ולפי הנתונים שלנו, אבל זו פשוט שערורייה.
יורי קגנוביץ: אם אני אמשיך את דבריו של חבר הכנסת קוז'ינוב, שהזכיר, אני סתם מביא דוגמאות, של קמפיין עם דני רופ שנקרא 'רשת ביטחון כלכלית'.
יורי קגנוביץ: הקמפיין הזה אכן עלה בערוץ 9, אבל הקמפיין הזה עלה בכל המדיות הדיגיטליות, גם בשפה הערבית, באתר פאנט, ולא עלה בשום מדיה בשפה הרוסית.
יורי קגנוביץ: בשום מדיה, לא אצלנו ולא בניוזרו ולא בשום אתר אחר.
יורי קגנוביץ: כך זה קורה עם הרבה קמפיינים.
יורי קגנוביץ: יש לי דוגמאות מפה עד מחר.
יורי קגנוביץ: זה מה שחשוב לי להבהיר.
יורי קגנוביץ: ודבר כמעט אחרון שרציתי להגיד.
יורי קגנוביץ: אנחנו נמצאים בתקופה מאוד מאוד בעייתית, לא מבחינת המדיה, מבחינת כל המשק, כל המשק נמצא בצרות.
יורי קגנוביץ: מאוד קשה לי לראות שמשרדי ממשלה מבזבזים כסף ציבורי לחברות שלא משלמות מסים במדינת ישראל, כמו גוגל ופייסבוק.
יורי קגנוביץ: אני לא בדיוק יודע כמה כסף מוציאה המדינה לחברות כמו גוגל ופייסבוק, אבל זו בעיניי שערורייה שצריכים לתקן אותה.
יורי קגנוביץ: ואפשר לתקן אותה, כמו שתיקנו בצרפת, כמו בהולנד, על ידי חקיקה.
יורי קגנוביץ: לדעתי חברה שלא משלמת מסים במדינת ישראל לא צריכה ליהנות מהמסים שאני משלם.
יורי קגנוביץ: זה תחום מאוד רחב, דיברתי על זה בוועדת כלכלה לפני שנתיים, ב-2018.
טלי פלוסקוב: יורי, נא לסכם.
יורי קגנוביץ: ודיברו על זה וכולם הסכימו, אבל לא נעשה עם זה שום דבר.
טלי פלוסקוב: יורי, אני מתנצלת שאני עוצרת אותך, תנסה במשפט שלך להגיד מה ההצעה שלך, מה אתה מציע, מה אתה מבקש.
יורי קגנוביץ: ההצעה שלי היא מאוד פשוטה, אני חושב שהפתרון הוא רק חקיקה.
טלי פלוסקוב: חקיקה על מה?
יורי קגנוביץ: כך שלא יהיה כאן שיקול דעת לאן כסף ציבורי הולך.
יורי קגנוביץ: אם share מסחרי של אתר ניוזרו או של אתר רק"ע הוא X, אז הוא צריך לקבל X, בעיקר כשמדובר בקמפיינים שהם ציבוריים, כמו הקמפיינים עכשיו של קורונה, כמו הקמפיין של יובל לכנסת ישראל, כמו קמפיינים של בית הנשיא, כמו הקמפיין של 'רשת ביטחון כלכלית', ואני יכול לדבר על זה, עוד פעם, עד מחר.
יורי קגנוביץ: לדעתי אין פה מקום לשיקול דעת, אפשר למדוד את זה מאוד בפשטות, יש דבר שנקרא share מסחרי, כל מדיה מכירה את זה, ככה זה עובד, למעשה ככה זה עובד במדיות שלנו בשפה העברית.
יורי קגנוביץ: אני מסכים שאם יש עודף שוטרים שהם דוברי רוסית אז ניתן להפעיל פה שיקול דעת, אבל לדעתי אפשר להפעיל מנגנון בעזרת חקיקה שיגביל את המדינה להוציא כסף ציבורי לגוגל ופייסבוק, קודם כל, ושהכסף יישאר בארץ ויגיע לחברות ישראליות וגם הכסף הציבורי אמור להתחלק לפי share מסחרי, אבל אני חושב, עוד פעם, שזה רק חקיקה.
טלי פלוסקוב: שני דברים אני רוצה לבקש ממך, אחת, אני כן אשמח לקבל את רשימת הקמפיינים שאתה דיברת עליהם, שאתה לא נכנסת.
שלומית אבינח: שלא כללו אותו.
טלי פלוסקוב: כן, שלא כללו, שלא נכנס.
טלי פלוסקוב: ודבר נוסף, אם אתה מדבר על חקיקה, אני מציעה לך לשלוח לי בהודעה, ואתה יודע לעשות את זה, למה אתה מתכוון, מה לשנות בחקיקה, או לחייב את ועדת הכספים.
טלי פלוסקוב: נחשוב ביחד מה אתה מתכוון ואז אנחנו כמובן נשקול את זה.
יורי קגנוביץ: בסדר גמור, תודה, גברתי.
טלי פלוסקוב: אני שוב פעם מודה לך על ההשתתפות והרבה דברים שהיו חסרים לי, רק לא מתאימים לי המספרים ששמעתי ממך למה שמונח אצלי על השולחן.
אסנת אלגום מזרחי: יש לי בעניין הזה איזה שהיא שאלה, בהמשך לדבריו של יורי, על הפרסום הכולל עבור שנה מסוימת, שהוא דיבר על פער - - -
טלי פלוסקוב: 600 מיליון הוא אמר.
אסנת אלגום מזרחי: הנתונים שאנחנו קיבלנו מלשכת הפרסום הממשלתית, שאלה גם הנתונים שמופיעים במסמך, שמתבססים אך ורק על נתונים שקיבלנו מלפ"מ.
אסנת אלגום מזרחי: אולי ראוי לציין את זה, למרות שזה כתוב במסמך באותיות גדולות, שהם מתייחסים אך ורק לפרסומים שנעשו בארץ, לא בחו"ל, הם מתייחסים רק לפרסומים במדיות השונות במונחי נטו, ללא מע"מ, והם לא כוללים גם תקציבי פרסום נוספים, כמו למשל תקציבי מחקר, הפקה ואסטרטגיה.
אסנת אלגום מזרחי: יכול להיות שהפער נובע מכאן, עדיין זה נשמע לי פער גדול מאוד.
טלי פלוסקוב: מאוד, זה פי שניים.
יורי קגנוביץ: גברתי, 380 מיליון שקל הוצאו למדיות ישראליות ו-200 מיליון שקל הוצאו למדיות בחו"ל.
טלי פלוסקוב: זה מה שהוא אמר, הוא אמר למה אנחנו צריכים להעביר את זה לחוץ לארץ כשאנחנו היום במיוחד צריכים לחזק את - - -
יורי קגנוביץ: זו שאלה טובה.
טלי פלוסקוב: יורי, הבנו, הנושא הוא ברור ונורא חשוב.
אנדרי קוז'ינוב: אני מן הסתם יכול להבין שיש קמפיינים של מדינת ישראל שחשוב גם לקהלי יעד בחו"ל, אבל זה משהו אחר.
אנדרי קוז'ינוב: פה ספציפית זה משהו אחר.
טלי פלוסקוב: זה משהו אחר, לא נכנסים לזה, זה בסדר.
טלי פלוסקוב: ניוזרו נמצאים איתנו?
טלי פלוסקוב: אלה גברילוב.
טלי פלוסקוב: בבקשה, אלה, אנחנו רוצים לשמוע גם אתכם.
אלה גברילוב: שלום.
אלה גברילוב: תודה שנתתם לי לדבר.
אלה גברילוב: אני חושבת שיורי בעצם סיכם את רוב הבעיות שיש למדיה בשפה הרוסית עם לפ"מ.
אלה גברילוב: עוד דבר קטן, אני גם הייתי שמחה לראות בצורה יותר שקופה את החלוקה הפנימית של התקציבים, זאת אומרת אנחנו אחד האתרים המובילים, מיליון וחצי כניסות יוניק בחודש, אבל בכל מה שקשור לקמפיינים של משרד הבריאות, קמפיינים של קורונה, לא קיבלנו תקציבים בעצם.
טלי פלוסקוב: אלה, שני דברים.
טלי פלוסקוב: אחת, מסמך הממ"מ עם החלוקה מפורסם באתר הכנסת, את יכולה להיכנס לשם ולראות את החלוקה לפי ה - - -
אלה גברילוב: לא, אני מתכוונת לשיקולים של החלוקה הפנימית, החלוקה בתוך המגזר.
אלה גברילוב: יש שיקולים מה לתת לרדיו, מה לתת לטלוויזיה, ואיך בעצם לפרסם את זה באתרים.
טלי פלוסקוב: לזה אני מתכוונת, זה יש לך באתר.
טלי פלוסקוב: אם תרצי אנחנו נעביר לך.
אלה גברילוב: כן, אני רוצה את השיקולים, אני רוצה להבין מאיזה סיבה כלי תקשורת מסוים מקבל משהו ומאיזה סיבה לא.
אלה גברילוב: זהו, כל השאר אני חושבת שיורי סיכם את זה בצורה יפה מאוד.
טלי פלוסקוב: תודה רבה לך, תודה ויישר כוח על העבודה שאתם עושים.
טלי פלוסקוב: YNET, יבגניה למיחוב, עורכת ראשית של אתר וסטי.
אנדרי קוז'ינוב: גברתי היושבת ראש, אני רוצה להתנצל, יבגניה, אני גם רוצה להתנצל בפנייך, אני חייב לצאת, אבל לדעתי הסוגיה היא ברורה שצריך לעשות פה שינוי ובאמת לראות מבחינת משרדי הממשלה למה ואיך מתייחסים ולהגדיל את התקציבים לפרסום.
טלי פלוסקוב: תודה רבה על כך שלקחת חלק בדיון.
טלי פלוסקוב: כן, יבגניה.
יבגניה למיחוב: קודם כל אני רוצה להתייחס לא למקרו, אלא לעניין מיקרו.
יבגניה למיחוב: אנחנו באתר וסטי מקבלים מאות פניות כל יום מאנשים עם שאלות שקשורות לכללי הסגר, לזכויות מול ביטוח לאומי, ואנחנו מבינים שכל השאלות האלה באות אלינו רק מסיבה אחת, שאנשים לא יודעים לפנות לאתרים ממשלתיים או לא יודעים לאן לפנות.
יבגניה למיחוב: אני חושבת שבווסטי פשוט אנחנו מילאנו את מקום הממשלה בזמן הקורונה כדי לתת לאנשים דוברי רוסית כל מידע שקשור לעניין.
יבגניה למיחוב: קודם כל אני רוצה להגיד שבזמן הקורונה דירוג האתרים ברוסית השתנה לגמרי, כל הנתונים של אפריל 2019 הם לא רלוונטיים עכשיו, לפי סימילר ווב וסטי נמצאים במקום ראשון בדירוג עם טרפיק ישראלי הכי גדול בארץ ובפיקים של הקורונה יש לנו 200,000 כניסות ביום, זה 200,000 אנשים ישראלים שמחפשים מידע שאמור להגיע ממשרדים ממשלתיים.
יבגניה למיחוב: מאוד חשוב ללפ"מ להבין את זה, שהמגזר הכי גדול בארץ לא מקבל מידע ממקורות ממשלתיים.
יבגניה למיחוב: הכי חשוב זה מידע על זכויות של אנשים, אני מאוד מסכימה שאנשים קשישים ואפילו אנשים צעירים שפונים אלינו שלא יכולים להגיע לביטוח לאומי, להבין מה הזכויות שלהם בביטוח לאומי, הם פשוט זקוקים למידע, הם מחפשים את המקור.
יבגניה למיחוב: אני חושבת שלפ"מ אמור לקחת את זה בחשבון, ולעבוד עם הדירוג, לעבוד עם הרייטינג, לבדוק מה המדיה שמגיעה להכי הרבה אנשים עכשיו בארץ וחשוב להתייחס גם לאנשים ישראלים, לדירוג בישראל.
טלי פלוסקוב: תודה רבה, יבגניה.
טלי פלוסקוב: אני רואה אתכם בפייסבוק, אתם עושים עבודה נפלאה ואתם יודעים להעביר מסר.
טלי פלוסקוב: יישר כוח, באמת.
טלי פלוסקוב: אני ראיתי איך וסטי לאט לאט גדל מרגע שהפסיק להיות עיתון אתם מאוד חזקים ברשתות, יישר כוח.
טלי פלוסקוב: אני רוצה לשמוע את לי-אור אברבך מרדיו רק"ע.
לי-אור אברבך: שלום.
לי-אור אברבך: אז אין לי הרבה מה להוסיף לדברים שכבר נאמרו.
לי-אור אברבך: אני חושב שזו הייתה סקירה מדויקת ובאופן כללי אני מאוד שמח על הדיון הזה.
לי-אור אברבך: אנחנו כארגון בכלל נמצאים ביחסים עם לפ"מ ולכן השיח שלנו איתם קיים ונמצא כל הזמן.
לי-אור אברבך: אני חושב שבאמת אחד הדברים שעולים מהדיון הזה זה התפקיד היותר משמעותי של משרדי הממשלה דווקא ולא של לפ"מ במקום הזה.
לי-אור אברבך: אין מספיק קמפיינים בשפה הרוסית ואני חושב שחלק מהעניין הזה, כמו שעכשיו עמיתתי מווסטי אמרה, והיא ציינה משהו מאוד נכון, בסופו של דבר אנחנו נותנים את הכניסה בדרך המלך, בתוכן שאנחנו מציעים ולא דרך הפרסומות.
לי-אור אברבך: אנחנו עוסקים בהסברה ואנחנו נותנים לאנשים את המידע בתוכניות האקטואליה, בתוכניות השיח, בשאלות המומחים ולכן אולי הרבה משרדי ממשלה מרגישים שהקמפיינים בסופו של דבר מתייתרים, לצערי, והדבר לא מדויק ולא נכון.
לי-אור אברבך: אני רק אוסיף ואומר שמעבר לרוסית שמעתי את נציגת לפ"מ אומרת שאנחנו רק כמה שעות ברשת ב', זה ממש לא מדויק וזה אפילו מפתיע שהיא אומרת את זה, אנחנו תחנה 'כאן רקע' שמשדרת 16 שעות ביום בשפה הרוסית וביתר השעות בשפות אחרות ואני חייב להגיד בהקשר הזה שבאמהרית יש מעט מאוד קמפיינים אם בכלל וזה מאוד מפתיע, זה קהל שחייב חייב את המידע הזה.
לי-אור אברבך: כל מאזיני 'כאן רקע' בעיקר הם אנשים מבוגרים.
לי-אור אברבך: ועוד קהל שלא דיברנו עליו בכלל היום זה הצרפתים ויש אוכלוסייה אדירה של דוברי צרפתית בישראל שהם פונים ואנחנו בעצם תחנת הרדיו היחידה שמשדרת בצרפתית בארץ ואנחנו באמת יכולים לתת את המידע הזה ואפשר להאזין לו אצלנו ובכלל אין קמפיינים, לא בשום שפה, פרט לרוסית, אולי קמפיין אחד בחודש, ולאמהרית.
טלי פלוסקוב: תודה, לי-אור.
טלי פלוסקוב: אני מקווה שאנחנו נשמע גם, דיברת עכשיו על צרפתית, נכון, פחות דיברנו על זה, אבל זה מאוד מאוד חשוב ואנחנו צריכים להיות ערוכים.
טלי פלוסקוב: לא פעם בוועדת העלייה והקליטה אנחנו מדברים על גל עלייה שאנחנו מצפים לו ואנחנו צריכים להיערך לקראת זה, גם מבחינת עבודת ההסברה, אני מקווה שקצת יותר טוב ממה שהיה פעם, לפחות כשאני עליתי ארצה.
לי-אור אברבך: בהחלט, תודה.
טלי פלוסקוב: לפני שאני נותנת ללפ"מ ולפני שאני מסכמת אני רוצה לתת לעוד סוג של יועץ אסטרטגי למגזר הרוסי שעובד עם כל הפלטפורמות, דמיטרי גנדלמן.
טלי פלוסקוב: דמיטרי הדובר האחרון, אחריו אני חוזרת ללפ"מ עם כמה שאלות ואנחנו מסכמים.
טלי פלוסקוב: בבקשה, דמיטרי.
דמיטרי גנדלמן: צהריים טובים.
דמיטרי גנדלמן: אני רוצה לחזק מה שנאמר פה ודווקא פחות לבוא עם ביקורת ללפ"מ כי בסופו של דבר לפ"מ מיישם, הוא באמת איזה שהוא ערוץ שמעביר ובעיקר מתעסק בתחום המדיה ויותר להפנות תשומת לב לגופים ממשלתיים ומשרדי ממשלה שבמשך שנים לא נותנים ביטוי מספיק חזק לאוכלוסייה דוברת הרוסית.
דמיטרי גנדלמן: אין מה לעשות, זה מבחירתם, אלה אנשים שנמצאים פה 30, 25, 20 שנה והם בחרו להשתמש בערוצי המדיה שלהם, בשפה הרוסית, וזאת עובדה שצריך לקחת אותה בחשבון.
דמיטרי גנדלמן: תסתכלו, הבאתם נתונים על שימוש בשפה הרוסית, אנשים ממשיכים להשתמש בשפה הרוסית וימשיכו להשתמש בשפה הרוסית.
דמיטרי גנדלמן: הם פחות נמצאים בערוצי המדיה בשפה העברית מבחירתם, הם רוצים להיות איפה שהם נמצאים, לכן חשוב שמשרדי הממשלה, כל משרדי הממשלה, יגיעו אליהם.
דמיטרי גנדלמן: אני חושב שזאת הייתה יוזמה מאוד נכונה שדיבר עליה יורי, שצריכה לעבור פה חקיקה שתחייב את משרדי הממשלה לפרסם לכל הציבורים הרלוונטיים.
דמיטרי גנדלמן: צריך גם לזכור שהמגזר הרוסי, אם אנחנו מדברים ספציפית על המגזר הרוסי, הוא מתחלק לשלוש קבוצות גדולות, אלה שנמצאים פה הרבה מאוד שנים, וכמו שהבנו חלקם כן משתמשים במדיה בעברית, חלקם לא משתמשים, אבל הרוב המוחלט נמצא במדיה הרוסית ואותם מספרים שאנחנו ראינו מבחינת היוניקים באתרים כאלה ואחרים אנחנו רואים שמדובר על מאות אלפי אנשים שנכנסים מדי יום לאתרי תוכן בשפה הרוסית שבמצטבר בסופו של דבר נותנים מענה במקום משרדי הממשלה, באמצעות התוכן, ועונים לאנשים בצורה כזו או אחרת איך להתנהג במצב הקיים בקורונה.
דמיטרי גנדלמן: סתם לדוגמה, היום נכנסתי לקבוצה של עולים חדשים, שזה עוד ציבור ענק.
דמיטרי גנדלמן: בעשר השנים האחרונות הגיעו לפה יותר מ-200,000-150,000 עולים חדשים שעדיין אין להם עברית אז אין להם איזה שהוא מקור מידע איפה הם יכולים לקבל אינפורמציה בכל משרד ומשרד.
דמיטרי גנדלמן: בקבוצות הפייסבוק אנשים שואלים: תגידו, כשאני הולך לביטוח לאומי מה לעשות?
דמיטרי גנדלמן: מה לקחת?
דמיטרי גנדלמן: אין, לא יודעים.
דמיטרי גנדלמן: למה שואלים?
דמיטרי גנדלמן: כי אין מספיק מידע בנושא הזה.
דמיטרי גנדלמן: גם כמו שיושבת הראש אמרה, צפוי לנו גל עלייה חדש ממדינות חבר העמים, רק בתחילת השנה הגיעו, אם אני לא טועה, משהו כמו 8,000 עולים.
דמיטרי גנדלמן: זה ציבור שצריך לדבר איתו, כל המשרדים הרלוונטיים צריכים לדבר איתו.
דמיטרי גנדלמן: אני חושב שחייבים לסגור את הפער הזה באיזה שהיא חקיקה שתחייב את משרדי הממשלה וגופים ממשלתיים, שברגע שהם כותבים בריפים להתייחס לכל קבוצת אוכלוסייה כזאת או אחרת.
דמיטרי גנדלמן: זה פחות או יותר מה שרציתי להגיד.
טלי פלוסקוב: תודה לכל השותפים.
טלי פלוסקוב: רבותיי, אני רוצה עוד פעם אם אפשר להעלות את הנציגה של לפ"מ.
טלי פלוסקוב: טליה, יש לי שאלה אלייך לפני שאני מסכמת את הדיון, לגבי השאלה ששלחנו לך בהודעה האישית ואני שואלת עוד פעם, בגלל שהדבר הזה הוא שקוף, אין לי פה מה להסתיר, יש פה שורה שלא הבנתי מה זה ואז התשובה שנתת לי זה שזה חברת פרסום למגזר הרוסי שדרכה אנחנו קונים אתרים כמו ניוזרו, קורסור, מיג ויאנדקס.
טלי פלוסקוב: למה אני צריכה פה מתווכים, למה את לא יכולה ישר לקנות באתרים האלה?
טלי פלוסקוב: כי יש פה לא מעט כסף.
טליה לוינס: לא תמיד אנחנו קונים ככה.
טליה לוינס: פה ספציפית היה צורך להשתמש בהם כי החיבור של התוכן יחד עם המדיה נעשה דרכם.
טליה לוינס: לרוב אנחנו קונים באמת ישירות ולכן את רואה שרוב הפרסום שלנו הוא מול הספקים באופן ישיר.
טליה לוינס: פה זה איזה צורך ספציפי.
טלי פלוסקוב: מה שאת אומרת שזה משהו חד פעמי?
טליה לוינס: כן.
טליה לוינס: אני רוצה להתייחס לכמה דברים שעלו, יורי העלה פה כמה דברים ויתר הדוברים.
טליה לוינס: אחת, בהתייחס לדוח של הוצאות לפ"מ, כלל ההוצאות של לפ"מ, חלק ניכר מהוצאות לפ"מ שעומדות על 600 מיליון שקל בשנה, שליש מתקציב לפ"מ למעשה הלך לפרסום בחו"ל כדי להביא לפה תיירים, תיירות.
טליה לוינס: עד טרום הקורונה הייתה פה יופי של תיירות, הייתה עלייה בכמות התיירים שנכנסה בעקבות הקמפיינים האלה.
טליה לוינס: התקציבים שהולכים לשם ומופנים לקהלים האלה הם לא רלוונטיים לפרסום בישראל ולא רלוונטיים גם לכלי הפרסום המקומיים, או לצורך העניין להשוואה הזאת שאתם עושים.
טליה לוינס: לגבי קמפיינים בטלוויזיה.
טליה לוינס: יורי, אתה יכול לתקן, כמעט שלא קיים קמפיין שלא עולה בערוץ 9.
טליה לוינס: כמעט כל קמפיין שעולה בטלוויזיה בגלל שהוא כלי מדיד, להבדיל מכלי מדידה אחרים פה אנחנו יכולים באמת לדעת איך הוא עובד ואיזה כיסוי הוא משיג לנו, אנחנו עולים שם.
טליה לוינס: הסיפור של share'ים ושל נתח לפי share הוא ברמה המקצועית, כאשת מדיה אני אומרת, לא נכון, כי אתה אף פעם לא תוכל להשיג 100% כיסוי, תמיד יש לך תקציב מוגבל.
טליה לוינס: אם תחלק לכולם לפי share יכול להיות שלא תגיע לכיסוי האופטימלי ולכן מבחינה תקשורתית זה לא נכון.
טליה לוינס: כן אני מסכימה עם האמירה שנאמרה כאן, שהמשרדים צריכים להקדיש לפרסום בשפות, בכל השפות, דרישה ספציפית.
טלי פלוסקוב: מה את אומרת לגבי הצעת החוק שהציעו, שאנחנו נחייב אחוז מסוים שיילך לפי שפות, לפי היחס של האוכלוסייה?
טליה לוינס: לא, לא אחוז מסוים.
טליה לוינס: אני חושבת שמה שנכון יהיה להגדיר שפרסום כן יתייחס ויפנה לפרסום בשפות.
טליה לוינס: עד היום משרדי ממשלה וגם השוק הפרטי, אגב, בפרסום, מתייחס למגזרים, רק למגזר הערבי ולמגזר החרדי כמגזרים, כי בשני המקרים יש או התנהגות שונה של צריכת מדיה, שהיא אחרת לחלוטין, או שפה אחרת.
טליה לוינס: המגזר הרוסי לכאורה נטמע איכשהו בתוך המגזר הכללי, אנחנו בכל זאת עושים לו אדפטציות.
טלי פלוסקוב: אבל את מסכימה איתנו שזה לא נכון, כשאנחנו מדברים על קבוצה כל כך גדולה.
טליה לוינס: אני יודעת, אנחנו יודעים, כי אנחנו יודעים שההתנהגות של המגזר דובר השפה הרוסית הוא כזה שממשיך לצרוך תרבות, לצרוך מדיה וכו' בשפה, נוח לו עדיין להתנהל בשפה הזאת.
טליה לוינס: אגב, בטח מבוגרים, שקשה להם יותר, אבל לא רק מבוגרים.
טליה לוינס: לכן אני כן חושבת שיש לזה מקום.
טליה לוינס: לגבי פרסום בפייסבוק וגוגל.
טליה לוינס: אנחנו הקטנו את הפרסום בתקופת הקורונה, באופן יזום הקטנו את הפרסום בגוגל ובפייסבוק והפנינו תקציבים דווקא לאתרים ישראליים.
טליה לוינס: אני חייבת להגיד שמקצועית זה לא תמיד נכון, כי בכל זאת יש לפלטפורמות האלה יכולות דיגיטליות שאין לכלים אחרים וגם היכולת של המדידה היא הרבה יותר מדויקת, עם זאת זו הייתה הנחיה של בועז לצמצם את הפרסום בגוגל ובפייסבוק ובפלטפורמות הבינלאומיות.
טלי פלוסקוב: אוקיי, טליה.
טלי פלוסקוב: אחת, למרות שאמרת שהפעולה הזאת ששלחתי לך הייתה חד פעמית, אני מצאתי אותה גם ב-2018 וגם ב-2019, אני אשמח לבדיקתך ותני לי תשובה אחר כך, לא בדיון בוועדה.
טליה לוינס: אני אבדוק עם מחלקת הדיגיטל שלנו ואחזור אליכם.
טלי פלוסקוב: אני לא חושבת שאנחנו צריכים ויש לנו פריבילגיה לשלם למתווכים, אפשר לעשות את הכול בדרך ישירה.
טלי פלוסקוב: לסיכום, רבותיי, אני חושבת שהדיון הזה הבהיר הרבה דברים, אני רואה שנציגי מרכז המחקר המידע שקיבלו פה הרבה מידע נוסף וקצת הבנו איך זה עובד.
טלי פלוסקוב: יש לי עדיין המון שאלות, אבל יש לי כבר כמה דברים לסיכום.
טלי פלוסקוב: אחת, אנחנו הבנו שהקהל דובר הרוסית עדיין זקוק להתייחסות מיוחדת, נקרא לזה ככה, יש 250,000 אזרחים ותיקים דוברי רוסית בארץ ואני לא מדברת על אותם, כמו שראינו בנתונים שהעליתי, שכמעט 50% לא שולטים בשפה העברית בצורה טובה או טובה מאוד.
טלי פלוסקוב: זה אומר שאנחנו צריכים לדאוג לאנשים לדרך קבלת מידע ממשרדי הממשלה.
טלי פלוסקוב: לגבי משרדי הממשלה.
טלי פלוסקוב: לגבי משרד הבריאות, אמרתי, אתם עושים עבודה נפלאה, אבל תדאגו שאנשים יבינו אתכם בצורה הכי קלה ואל תחכו שאנשים יגיעו לאתרים שלכם, אתם צריכים להגיע לאנשים הביתה, זאת אומרת אתם צריכים להגיע באותם הכלים שאנשים משתמשים בהם כשהם פותחים מחשב בבוקר, ויש הרבה כאלה, ישר להגיע למידע מה ואיך הם צריכים להתנהג היום.
טלי פלוסקוב: שתיים, המשרד לשוויון חברתי, כמו שביקשתי, ברשות לזכויות ניצולי שואה לתת שם דגש לדוברי רוסית הרבה יותר חזק ממה שהיה.
טלי פלוסקוב: שיתופי פעולה בין משרדי ממשלה להעברת מידע בשפות שונות.
טלי פלוסקוב: לפי דעתי זה דבר שהוא חייב להיות.
טלי פלוסקוב: והדבר האחרון, אני רוצה שתגידו, ברור לנו מהדיון הזה שאנחנו חייבים להגדיל תקציב וכולם צריכים להבין, אין לנו במדינה שפות זרות, יש לנו במדינה שפות של עולים, אנשים שהגיעו למדינה הזאת כדי כמה שיותר מהר להפוך להיות חלק מהחברה הישראלית והדבר הזה תלוי בכל אחד מאיתנו.
טלי פלוסקוב: אנחנו צריכים למצוא את הדרכים להגדיל תקציבים, עוד פעם אני אומרת, לא קצת, פה צריך להיות משהו משמעותי, כשאני מסתכלת על 1% וכשאנחנו מדברים על 17% אוכלוסייה שעדיין זקוקה לשפה הרוסית, יש פה פער מאוד מאוד גדול.
טלי פלוסקוב: אני אבקש לרשום את זה גם במסקנות הוועדה כדי שאנחנו גם נעביר את זה למשרדי הממשלה, כולל פנייה, כל פרויקט חדש שמשרד עושה, במיוחד משרד העלייה והקליטה, במיוחד המשרד לשוויון חברתי, במיוחד המוסד לביטוח לאומי, שזה נורא חשוב, הם לא היו היום בדיון, אבל בעיניי יש שם – באמת מה שאמרו לנו פה מווסטי זה נכון לחלוטין, גם אנחנו מוצפים פניות של דוברי רוסית בנושאים חברתיים ותנאים סוציאליים רק בגלל שאין מספיק מידע משם.
טלי פלוסקוב: משרד העבודה והרווחה, כל המשרדים, משרד השיכון, חד משמעית, נכון, כל מה שקשור לזכויות, סיוע בשכר דירה, דיור ציבורי וכן הלאה.
טלי פלוסקוב: כל המידע הזה, אם אנחנו יוצאים עם משהו חדש ויש בשורות מהממשלה, אנחנו צריכים להנגיש את זה לציבור כדי שהציבור כמה שיותר מהר יוכל לנצל את הדברים שהממשלה והמדינה בעצם מציעים להם.
טלי פלוסקוב: לכן אני חושבת שהדברים פה ברורים.
טלי פלוסקוב: הגדלת התקציב, אני לא פוסלת את האופציה של הגשת חוק, אני רק רוצה לבדוק איך אנחנו עושים את החלוקה וצריך פה הרבה עבודה.
טלי פלוסקוב: אני אנסה לשבת עם אנשי מקצוע עוד קצת כדי להבין את החלוקה, איך אנחנו צריכים לחלק, במיוחד לאור העלייה הגדולה שמגיעה.
טלי פלוסקוב: זה שצריכים להגדיל את התקציב זה חד משמעי, אני אוציא פנייה גם לכל שר רלוונטי, והחלוקה, זה כמובן לפ"מ.
טלי פלוסקוב: לפי דעתי נצטרך, ואני אבקש, לקיים דיון חוזר בעוד כשלושה חודשים, נעבור את הסגר הזה עכשיו, נראה מה קורה בהחלטות משרדי הממשלה, בעקבות הדיון של היום האם יש שינוי, ואני ממש אעקוב אחרי כל החלטה שמתקבלת במשרדי הממשלה לגבי הפרסום הרלוונטי לקורונה ולסגר עכשיו וגם לדברים אחרים.
טלי פלוסקוב: בכך נסיים את הדיון ובעוד שלושה חודשים נחזור לדיון עם כל השותפים שהיו היום בדיון עם עדכון, אני מקווה מאוד שהוא יהיה, והוא יהיה חיובי.
טלי פלוסקוב: לכולם שנה טובה, תודה על הדיון, הישיבה נעולה.
דוד ביטן: הנושא היום הוא המשך דיון לגבי הרופאים העולים.
דוד ביטן: אני קיבלתי הודעה מראש המטה של השר שהנושא נפתר, אני רק צריך את זה לפרוטוקול ובזה נסיים את הישיבה.
דוד ביטן: נעלה קודם כל את קלאודיה.
קלאודיה כץ: שלום.
דוד ביטן: נאמר לי שניהלתם אתמול שיחה והנושא הזה נסגר על הצד הטוב.
דוד ביטן: בבקשה, רק תעלי את זה לפרוטוקול.
קלאודיה כץ: נכון מאוד.
קלאודיה כץ: משרד הבריאות מוסיף 40 תקנים מתוך תקני הקורונה לרופאים עולים שיעשו התמחות בתחומים נדרשים במשק בעידן הקורונה, כל מה שפורט מקודם, זה פנימית, ילדים, מיון והרדמה.
קלאודיה כץ: אנחנו מאוד מברכים על ההחלטה הזאת וחייבים להגיד קודם כל לך, אדוני היושב ראש, תודה רבה על הדבקות במטרה ועל ההישג הגדול הזה כי בעצם זה אומר שעכשיו 110 עולים רופאים יעשו התמחות בתחומים נדרשים למשק.
קלאודיה כץ: זה מתווסף ל-70 התקנים הקיימים.
קלאודיה כץ: תודה רבה באמת בשם העולים ובשם המשרד.
יואל רזבוזוב: כל הכבוד, קלאודיה, כל הכבוד.
דוד ביטן: נעלה את משרד הבריאות.
שלומית אבינח: ד"ר ורד עזרא.
דוד ביטן: היא לא איתנו?
שלומית אבינח: שירה ארנון.
דוד ביטן: את הסגנית של ורד?
שירה ארנון: כן.
שירה ארנון: ראשית אני מתנצלת שוורד לא עלתה, היא בדיון אחר בכנסת.
דוד ביטן: קודם כל תגידי לד"ר ורד עזרא שאני מתנצל אם היא נפגעה בדיון הקודם, העיקר זו המטרה ואנחנו פתרנו את הבעיה וזה הכי חשוב.
דוד ביטן: אם היא נפגעה אני מתנצל.
שירה ארנון: אוקיי, אני אעביר את המסר.
שירה ארנון: אנחנו באמת מקצים 40 תקנים לרופאים עולים מתוך ה-600.
שירה ארנון: יושב ראש הוועדה, אני רק מדגישה ש-600 התקנים האלה הם עד יולי, זה מה שהאוצר אישר לנו.
דוד ביטן: אני יודע, אין בעיה.
שירה ארנון: אז זה רק שתדעו.
שירה ארנון: ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם משרד הקליטה, הם יעשו את התיאומים מול בתי החולים, יאתרו את הרופאים, יעקבו.
שירה ארנון: וזה בקיצור, מבחינתנו הבעיה נפתרה ואנחנו מעבירים את השרביט למשרד הקליטה.
דוד ביטן: זה מעבר ל-70 התקנים, נכון?