GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל כהן שאואט: מבחינת הרשות, הרשות במגבלות שלה עושה עבודת קודש אבל יש כל כך הרבה מה לעשות וכל כך הרבה הונאות שבסופו של דבר אולי צריך לתגבר את הרשות וצריך למצוא פתרון לזה.
יעל כהן שאואט: יש גם למשל את משרד התקשורת.
יעל כהן שאואט: אני אתן את הדוגמה של חברת האינטרנט שהזכירה חברת הכנסת, חברת האינטרנט שמוכרת שירותי אינטרנט.
יעל כהן שאואט: דרך אגב, יש לה רישיון של משרד התקשורת.
יעל כהן שאואט: בתחילת השנה אנחנו פנינו למשרד התקשורת וביקשנו שהמשרד יבחן את הדברים ויבטל את הרישיון.
יעל כהן שאואט: למיטב ידיעתי עד היום לא נעשה דבר ואני רוצה לציין שכאשר פנינו לרשות ולמשרד התקשורת, היו אצלנו 150 תלונות והיום יש 740 תלונות נגד אותה חברה.
יעל כהן שאואט: נוכל שנגדו לא עושים דבר ולא נוקטים צעדים באופן דחוף, ממשיך במרץ כי הוא יודע שבסופו של דבר יש לו חלון הזדמנויות קצר.
יעל כהן שאואט: לעניין העיצום הכספי.
יעל כהן שאואט: העיצום הכספי הוא לא פתרון והוא לא צעד מספיק.
יעל כהן שאואט: אנשים כאן אמרו את זה ואני רוצה לומר שחייבים לתקן את החוק כדי לתת סמכות לרשות לחייב את המפרים להחזיר את כל הכסף לצרכנים שנפגעו, כמו שזה קורה בארצות הברית ובעניין הזה אני רוצה לתת את הדוגמה של חברות הסלולר עם מתנות החינם שניתנו להרבה מאוד אנשים, ולא רק לקשישים ולא רק לעולים חדשים.
יעל כהן שאואט: החברות האלה נקנסו במיליוני שקלים אבל הן לא החזירו אגורה אחת לצרכנים שחויבו על מוצרים שניתנו להם כביכול בחינם.
יעל כהן שאואט: עד היום אנחנו מקבלים תלונות של צרכנים.
דוד ביטן: אני מאוד מצטער, עברו שתי הדקות.
דוד ביטן: אני צריך לסיים את הדיון.
דוד ביטן: לי, יש לך חצי דקה.
טלי פלוסקוב: יש הרבה אנשים שבהתנדבות עוזרים לאותם אנשים שכל הזמין משקרים להם וזה המקום לומר להם תודה.
טלי פלוסקוב: נמצא אתנו ב-זום ולאד קפוסקין שעושה עבודה מצוינת בראשון אבל יש עוד הרבה אנשםי כמוהו ותודה רבה לכם.
דוד ביטן: אנחנו נקיים עוד דיון ומי שלא הספיק לדבר, אולי נאפשר לו.
דוד ביטן: אתגר, לפני שאני מסיים את הישיבה הזאת, אתה רוצה לומר משהו?
חיים אתגר: אנחנו ממש שמחים ומברכים על המפגש הזה שהוא רציני ומעמיק.
חיים אתגר: אנחנו מקווים שהמכות שחטפנו, המרדפים שאנחנו עושים והמסירות של הצוות שאמנם לא נמצא בפרונט אבל מסתכן ועובר דברים לא פחות קשוחים משאני עובר, שתוביל באמת לדבר אחד שאנחנו מאמינים בו וזה שינוי החקיקה.
חיים אתגר: אם זה יצא מכאן, עשינו את שלנו ובגדול.
חיים אתגר: תודה רבה.
דוד ביטן: אנחנו נעשה ישיבת המשך על מנת לעקוב אחרי הדברים.
דוד ביטן: אנחנו באמת מודים לתוכנית על שהצפתם את הבעיה בצורה משמעותית וזה הוביל לדיון ציבורי בנושא הה.
דוד ביטן: אני רוצה מחקר השוואתי.
דוד ביטן: תפנו למרכז המחקר והמידע שיעשו על מצב החקיקה בארצות השונות.
דוד ביטן: אני מבקש לפנות למשרד הקליטה ולמשרד לשוויון חברתי שיודיעו לנו על הקצאת תקציב להנגשת הנושא הזה ולהראות בתוך שבועיים-שלושה איזה פעולות הם עושים על מנת לשפר את המודעות.
שלומית אבינח: תקבע דיון בעוד שבועיים.
דוד ביטן: נראה לי ששבועיים לא מספיקים.
דוד ביטן: נקבע דיון לעוד חודש אבל שבינתיים יראו לנו איזה עבודה הם מבצעים.
דוד ביטן: לגבי הנושא של תיקון חקיקה.
דוד ביטן: אני מבקש מהיועצת המשפטית שלקראת הישיבה הבאה תבחן את הנושא.
דוד ביטן: יש דברים שלדעתי אפשר לשקול ולדעתי הם יעשו שינוי משמעותי.
דוד ביטן: לגבי עושק, כפי שאמרתי, אני חושב שאפשר לקבוע פרמטרים אובייקטיביים שלא יצטרכו להוכיח כוונה פלילית.
דוד ביטן: הדבר הזה יאפשר לפתור חלק גדול מהבעיה כי אנשים יפחדו לעשות זאת כי הם יודעים שהם יכולים לעמוד לדין בלי שום בעיה.
דוד ביטן: עלתה כאן בעיה לפיה אחת הסיבות שאנשים לא מגישים תלונה היא כי לא יצא להם כלום.
דוד ביטן: צריך לשקול.
דוד ביטן: כמו שבית משפט מטיל בהליך פלילי קנסות, שהנאשם או המורשע צריך לשלם לנפגע.
מרב תורג'מן: אני בהחלט אבחן את הטלת הסמכות על הרשות.
דוד ביטן: בדיוק.
דוד ביטן: תבחני את העניין הזה.
דוד ביטן: אולי מהקנסות המינהליים, ברגע שאדם משלם, חלק מהכסף יעבור למי שנפגע, במקרה שהם יגיעו למסקנה שיש טעם בזה.
דוד ביטן: לא כל אחד יכול לעשות את זה.
דוד ביטן: אני מאוד מצטער שכולם לא יכלו לדבר.
מיכל וונש: תשלחו לנו הצעות חקיקה.
מיכל וונש: אם אני יכולה להציע לגבי תיקוני החקיקה.
דוד ביטן: משטרת ישראל, אני מבקש שתשקלו הקמת צוות מיוחד.
דוד ביטן: זה לא מתקבל על הדעת שכל אחד יגיש תלונה במשטרה הקרובה אליו.
דוד ביטן: תשקלו הקמת צוות מיוחד לפחות לשנתיים-שלוש על מנת להגביר את האכיפה ואת ההרתעה בעניין הזה וגם, בלי קשר, אנחנו רוצים לראות הנחיות שניתנות מהמשטרה לתחנות המקומיות איך לפעול וכיצד לפעול בעניין - לא ראיתי שיש הנחיות כאלה – על מנת ליצור אחידות בטיפול.
דוד ביטן: אני מבקש מהרשות להגנת הצרכן הגברת האכיפה.
דוד ביטן: לא מתקבל על הדעת שבמקרים כאלה קיצוניים כפי שהוצגו בטלוויזיה, אתם לא נקטתם שום פעולה.
דוד ביטן: זה לא מתקבל על דעתי ולכן אני מבקש שלקראת הישיבה הבאה יראו לנו איזה פעולות נקטתם על מנת להגביר את האכיפה למקרים הבאים.
דוד ביטן: המשך תקצוב תוכנית 'הדרך החדשה' בתחומי השיכון והתעסוקה.
דוד ביטן: שילוב יוצאי אתיופיה 2020 ואילך, שיעורי התעסוקה בקרב יוצאי אתיופיה, גברים ונשים, עלו מאוד ב-20 השנים האחרונות, אך עדיין קיימים פערים בשכר הממוצע בין משק בית ישראלי ממוצע למשק בית אתיופי ממוצע.
דוד ביטן: כיום ההכנסה הממוצעת של משק בית של יוצאי אתיופיה הוא כ-70% מההכנסה של משק בית ממוצע וזאת למרות שהתעסוקה בקרב יוצאי אתיופיה מלאה.
דוד ביטן: הפערים בשכר ניכרים גם כשמשווים עובדים באותה רמת השכלה ובאותו גיל.
דוד ביטן: אמנם בשנים האחרונות חל שיפור ברמת השכר של יוצאי אתיופיה, אך המגמה איטית ומשאירה משקי בית רבים ברמת הכנסה שאינה מספקת.
דוד ביטן: משרד העבודה והרווחה והשירותים החברתיים יישם תוכנית לשדרוג תעסוקתי של יוצאי אתיופיה בין השנים 2019-2016, התוכנית יושמה כחלק מהתוכנית הממשלתית לשילוב יוצאי אתיופיה שמוביל משרד ראש הממשלה.
דוד ביטן: בתוכנית השתתפו כ-4,000 משתתפים.
דוד ביטן: כמו כן 650 משתתפים קיבלו מענקים למימון הכשרות, 450 משתתפים השתתפו בהכשרות מקצועיות, 180 למדו הנדסאות, 265 השתתפו בהכשרות לשילוב בהייטק, 300 השתתפו בתוכנית לאקדמאים מצטיינים.
דוד ביטן: 80% מתוכם הושמו בעבודה, 35% דיווחו על שיפור בשכר ו-65% דיווחו על שיפור בתנאי עבודה.
דוד ביטן: יעדי התוכנית ב-2020 עד 2025, שדרוג תעסוקתי ל-18,000 יוצאי אתיופיה, עליית שכר ממוצעת של כ-10% עבור 14,000 משתתפים.
דוד ביטן: אלה היעדים של התוכנית.
דוד ביטן: מספר המשתתפים הוערך, ב-2020 1,300 משתתפים, ב-21' 2,800 משתתפים, ב-2022 3,400 משתתפים.
דוד ביטן: התקציב הנדרש ב-2020 חמישה מיליון שקלים, ב-2021 כ-14 מיליון שקלים, ב-2022 כ-34 מיליון שקלים.
דוד ביטן: התוכנית מתוקצבת עד 2020.
דוד ביטן: כיוון שלא אושר תקציב לשנת 2020 לא הועברה לאישור הממשלה תוכנית רב שנתית נוספת.
דוד ביטן: עכשיו כשאישרו את ה-11.5 מיליארד הם כן יכולים להעביר.
אברהם נגוסה: אני אעדכן בעניין הזה, בתוך ה-11 גם יש.
דוד ביטן: טוב, תעדכן אחר כך.
דוד ביטן: בתחום הדיור היה היעד 200 זוגות כל שנה, סך הכול 800 משתתפים בארבע שנים.
דוד ביטן: עד כה מימשו כ-746 זוגות והזוגות הנוספים נמצאים בשלבים שונים של מימוש.
דוד ביטן: הדירות נרכשו ב-80 יישובים שונים.
דוד ביטן: זה ה-350,000 שנותנים לכל אחד.
אברהם נגוסה: לא, 600,000.
שלומית אבינח: מי שבתוכנית, מי שזכה בתוכנית.
קריאה: יושב ראש הוועדה, אני יכול לפרט, אם תרצה.
דוד ביטן: ה-200 זוגות הם בתוכנית או לא?
אברהם נגוסה: לא, אני אגיד לך, זה לארבע שנים, סוף השנה יהיה השנה זה האחרונה, אלא אם כן - - -
דוד ביטן: טוב, יאריכו את זה.
דוד ביטן: ודאי שיאריכו את זה.
דוד ביטן: עכשיו מעלים 2,000 עולי אתיופיה, מה, לא מגיע להם דיור?
דסטה גדי יברקן: מה שאנחנו מדברים עליו זו תוכנית למשכנתאות לזוגות צעירים, לא לעולים חדשים.
דסטה גדי יברקן: עכשיו יש תוכנית שהיא כבר עובדת, השנה זה השנה האחרונה שלה.
דוד ביטן: זה ה-350,000.
דסטה גדי יברקן: לא, ה-350 אתה מדבר על העלייה, על העלייה זה משהו אחר.
דסטה גדי יברקן: זה שתי תוכניות.
דוד ביטן: כולם נחשבים עולים, מה זאת אומרת?
דסטה גדי יברקן: לא.
דוד ביטן: אולי אלה שעלו ב-90' לא נחשבים עולים.
שלומית אבינח: אולי ניתן לטלל לתת רקע?
דוד ביטן: שנייה, שנייה.
אברהם נגוסה: אפשר להסביר?
אברהם נגוסה: אני יכול להסביר.
דוד ביטן: אוקיי, בוא נמשיך.
דוד ביטן: הקריטריון להשתתף בתוכנית, זוג נשוי או ידוע בציבור או משפחה חד הורית כשאחד מבני הזוג עצמו הוריו נולדו באתיופיה ושלא הייתה דירה בבעלותם.
דוד ביטן: אין זכאות להשתתפות של רווקים, אין התחשבות בקריטריונים של רווחה וחריגים נוספים למיניהם.
דוד ביטן: זה צריך להיות, אבל לא משנה.
דסטה גדי יברקן: לא, ד"ר אברהם נגוסה יסביר.
דוד ביטן: גם התוכנית הזאת לא תוקצבה מעבר ל-2020.
דוד ביטן: באגף החשב הכללי במשרד האוצר רואים חשיבות בהמשך התוכנית וכעת מגבשים תוכנית להמשיך, עדיין אין ודאות.
דוד ביטן: בבקשה, מישהו רוצה להתייחס?
אברהם נגוסה: כן, אני מוכן להסביר בעניין זה.
אברהם נגוסה: ב-2016 ראש הממשלה הקים ועדת שרים בראשותו כדי לקדם את שילובם המיטבי של יוצאי אתיופיה בכל התחומים.
אברהם נגוסה: עברו מעל 12 תוכניות עם תקציבים, אחת התוכניות זה, כמו שציינת עכשיו, זה עניין הדיור.
אברהם נגוסה: באותו זמן השר גלנט היה שר השיכון, עברה תוכנית לארבע שנים לתת ל-800 זוגות צעירים, כל שנה 200 זוגות צעירים, 600,000 שקל עם ריבית של 2% אחרי עשר שנים.
אברהם נגוסה: עשר שנים ללא ריבית.
אברהם נגוסה: התוכנית הזאת מאוד מוצלחת, כמעט אפשר להגיד 100% הצלחה.
דוד ביטן: לקחו את המשכנתאות?
אברהם נגוסה: כמעט 100% הצלחה, כי מעל 749 או 750 כבר רכשו.
שלומית אבינח: 746.
שלומית אבינח: לפי דברי - - -
אברהם נגוסה: עד סוף השנה היתר גם ירכשו את הדירות על פי הסיוע הזה.
אברהם נגוסה: בתקציב 2021 אני מקווה שהממשלה תחדש את התוכנית הזו.
דוד ביטן: יש סיבה שהיא לא תחדש?
דוד ביטן: מה אומרים לך?
דוד ביטן: בסדר, אנחנו נשאל אל דולב.
אברהם נגוסה: אני לא רוצה להתייחס לעתיד.
אברהם נגוסה: זה אני אתן לסגן השר שהוא יתייחס.
דסטה גדי יברקן: כן, אני אסביר.
אברהם נגוסה: בעניין התעסוקה, אחת התוכניות שעברה בוועדת השרים, גם התוכנית של הכשרת העובדים האקדמאים ושילובם בנציבות שירות המדינה, זה גם היה מאוד מוצלח והתוכנית עד 2025 זה להכשיר את זה.
אברהם נגוסה: עכשיו, בתוך 11 מיליארד שקל שהממשלה אישרה ל-2020 לעלייה אישרו 370 מיליון כדי להביא 2,000 עולים.
דוד ביטן: זה לגבי ה-2,000 עולים?
אברהם נגוסה: אבל 60 מיליון הממשלה אישרה להמשיך את התוכניות של חינוך והכשרה עד סוף השנה.
דוד ביטן: זה מה שאישרנו לאחרונה מהכסף של הקורונה.
דוד ביטן: זה מה שאני טיפלתי, לא?
אברהם נגוסה: למיטב ידיעתי 60 מיליון אושר.
שלומית אבינח: אבל זה לא לנושאים האלה.
דוד ביטן: חלק גם לזה, אבל גם לעוד דברים, כולל הנושא הזה של - - -
אברהם נגוסה: חינוך, תעסוקה, אבל לא כולל משכנתא.
דוד ביטן: כן, משכנתא זה סיפור אחר.
דסטה גדי יברקן: אדוני היושב ראש, אני רוצה להתנצל מראש.
דסטה גדי יברקן: אחרי דבריי אני חייב ללכת לפגישה שגם קשורה לנושא הזה של משכנתאות.
דסטה גדי יברקן: קודם כל אני רוצה בקצרה על שתי התוכניות, גם בנושא של תעסוקה במשרד העבודה והרווחה וגם בנושא של משרד השיכון, שני נושאים חשובים מאוד מאוד.
דסטה גדי יברקן: אחת, הנושא של משכנתאות, הוא הוכיח את עצמו בתוכנית שכבר יצאה לפועל, כ-700 זוגות צעירים כבר רכשו דירה.
דסטה גדי יברקן: נרשמו לתוכנית הזו, השתתפו בהגרלה ולא זכו כ-6,000 זוגות צעירים.
דסטה גדי יברקן: זאת אומרת שקודם כל זה ממנף את הנושא של הביקוש וההיצע בנושא של - - -
דוד ביטן: מה זאת אומרת הגרלה?
דוד ביטן: לא כל זוג צעיר יכול לבקש?
דסטה גדי יברקן: לא, זו הבעיה המרכזית.
דסטה גדי יברקן: ככה הממשלה החליטה.
דוד ביטן: לא, כמה יכולים לבקש?
דסטה גדי יברקן: אני רוצה שזה יהיה לכל זוג.
דסטה גדי יברקן: אני רוצה שכל זוג שיוכל לתת לו - - -
דוד ביטן: כי זה בלי ריבית עשר שנים.
דוד ביטן: יש לזה עלות תקציבית.
דסטה גדי יברקן: אדוני היושב ראש, כל שנה לשנה 250 זוגות צעירים נכנסים להגרלה כאשר בפועל נרשמו כ-6,000, אפילו טיפה יותר מ-6,000 זוגות, 6,000 זוגות שלא זכו, זאת אומרת כמעט 7,000 זוגות שהשתתפו בהגרלה הזו ו-700 זכו, כל ה-6,000 ומשהו לא זכו.
דסטה גדי יברקן: מה שאני ביקשתי משר האוצר וגם משר השיכון, ישבתי על זה גם עם מנכ"ל משרד השיכון וגם עם השר היוצא, אולי הנכנס בעתיד, השר ליצמן, ביקשתי ממנו קודם כל להכין תוכנית לקלוט שכל ה-6,000 שהשתתפו בהגרלה שכן יוכלו לזכות.
דוד ביטן: אבל יש לך את העלות התקציבית של זה?
דסטה גדי יברקן: יפה.
דסטה גדי יברקן: זה לא עולה אפילו שקל למדינה, חוץ מזה שהיא צריכה להתחייב, זה עניין של ערבות בנקאית, זה לא כסף נזיל.
דוד ביטן: לא, לא, אם זה ללא ריבית הממשלה משפה את הבנק.
דוד ביטן: אז זה כן עולה, מה זה לא?
דסטה גדי יברקן: נכון, אבל 100% מהזוגות הצעירים שרכשו את הדירה מחזירים את המשכנתא.
דוד ביטן: כן, הבעיה היא לא זו, ההנחה בריבית היא העלות התקציבית, אז כמה זה שווה?
דסטה גדי יברקן: נכון, אני מבין.
דסטה גדי יברקן: מאחר שהדבר הזה הוא כל כך חשוב - - -
דוד ביטן: עזוב, 6,000, שייתנו ל-1,000.
דוד ביטן: למה ללכת על הגדול?
דוד ביטן: תלך על הקטן.
שלומית אבינח: סליחה שאני מתפרצת, אבל למה רק זוגות?
שלומית אבינח: למה הקריטריון הוא רק לזוגות נשואים?
שלומית אבינח: למה רווק - - -
דסטה גדי יברקן: הלוואי.
דוד ביטן: לא, לא רק לזוגות.
דוד ביטן: חד הוריות וגם, את כתבת, ידועים בציבור.
דסטה גדי יברקן: אני מסכים שצריך להכניס - - -
שלומית אבינח: למה רווק בן 36-35 לא יכול לרכוש דירה אפילו?
שלומית אבינח: במקרים סוציאליים.
דוד ביטן: זה הקריטריונים, אולי צריך לשנות את זה.
דסטה גדי יברקן: צריך לשנות את זה.
דוד ביטן: קודם כל אל תלך על כל ה-6,000.
דסטה גדי יברקן: לא, אין בעיה, אני רק נותן עדכון מה קיים.
דוד ביטן: תלכו על לפתור בעיה לעוד 1,000.
דוד ביטן: זה גם טוב.
דוד ביטן: 1,000 זה חמש שנים של תוכנית.
דסטה גדי יברקן: לא, זה בסדר גמור, אני רק מציין כמה התוכנית הזאת כל כך אפקטיבית.
דסטה גדי יברקן: היו המון תוכניות של הקהילה שכולן נגנזו.
דוד ביטן: טוב, מאה אחוז, בוא נשמע רגע את האוצר.
דסטה גדי יברקן: בנושא של התעסוקה, במילה.
דסטה גדי יברקן: יש תוכנית שהוכנה במשרד ראש הממשלה.
דוד ביטן: אין לנו הרבה זמן.
דוד ביטן: הבנו, בוא נשמע את האוצר.
דסטה גדי יברקן: הכינו אותה ל-18,000 אנשים שיוכלו להשתתף בתעסוקה ויש תקציב שהמדינה צריכה לתקצב אותו ואני מקווה מאוד שנצליח וזה ייכנס לתקציב.
דוד ביטן: תעבירי לי את האוצר, אני רוצה לדעת מה העלות התקציבית של ההנחה בריבית.
דוד ביטן: זו העלות של המדינה.
דוד ביטן: אם זה סכום לא ענק, אז אפשר, מה הבעיה?
דוד ביטן: בין כה וכה זה הולך על חשבון המשכנתא אז אין שום בעיה.
דוד ביטן: לא, אבל אתם צריכים לדעת, אתם לא יודעים כמה העלות התקציבית.
דסטה גדי יברקן: אני יודע מה העלות התקציבית של ה-6,000, זה משהו כמו מיליארד ומשהו שקל.
דוד ביטן: אז עזוב, תלכו על 1,000, עלות תקציבית הגיונית וסבירה.
דסטה גדי יברקן: אז קח את ה-1,000 איש, קח 1,000 איש בשנה.
דסטה גדי יברקן: נכון, אני מסכים.
דוד ביטן: מיליארד שקל הריבית?
דוד ביטן: מעניין, זה הרבה כסף.
ארבל אלטשולר: שלום וברכה.
ארבל אלטשולר: אם השאלה היא לגבי העלות התקציבית של התוכנית אז יש שתי דרכים למדוד אותה כמובן.
ארבל אלטשולר: דרך אחת זה ביחס להיקף ההוצאה התקציבית עצמה, היא 600,000 שקלים לכל זוג וזאת כמובן מכפלה ישירה.
ארבל אלטשולר: בחינת העלות של הפרשי הריבית זה בהשוואה לריבית הנורמטיבית בשוק.
ארבל אלטשולר: אם זוג היה מקבל הלוואה זהה ב-4% אז העלות היא מסוימת, היא בערך 250,000 שקלים, אם היה מקבל הלוואה ב-3% אז העלות הנורמטיבית היא נמוכה יותר.
ארבל אלטשולר: אבל ההוצאה התקציבית עצמה היא במלוא גובה תקציב האשראי, כלומר אכן נרשמת הוצאה תקציבית של 600,000 שקלים בתקציב אשראי במזומן ובנוסף הפסדי ריבית.
דוד ביטן: למה היא נרשמת?
דוד ביטן: למה כל ההוצאה נרשמת?
דוד ביטן: מה, אתה רושם בתקציב את כל היקף המשכנתאות שזוגות צעירים מקבלים?
ארבל אלטשולר: תקציב אשראי נרשם כהוצאה, כן.
ארבל אלטשולר: מלוא ההוצאה התקציבית נרשמת כהוצאה.
ארבל אלטשולר: מבחינת מגבלת ההוצאה למשל מלוא הסכום הוא - - -
דוד ביטן: היום לוקחים משכנתאות במיליארדים, אתה רושם את זה בתקציב של המדינה?
דוד ביטן: אתה צריך לרשום רק את העלות התקציבית של ההנחה בריבית, זה הכול.
ארבל אלטשולר: לא, לא רק ההנחה בריבית, מלוא הסכום.
דוד ביטן: זה שאתה נותן לעולה מאתיופיה 600,000 שקל זה משכנתא רגילה.
דוד ביטן: אתה מחויב לבנק בהתחייבות של ההנחה בריבית.
ארבל אלטשולר: אבל לא, כל אותם 600,000 שקלים הם הוצאה תקציבית.
דוד ביטן: כל ה-600,000 - - - זה לא נכון.
אברהם נגוסה: עשר שנים ו-15 שנים ההפרש.
דוד ביטן: גם היום, כשאתה נותן הלוואה 600,000 שקל לזוג כמה העלות התקציבית של ההנחה בריבית?
דוד ביטן: יש לך את הנתון הזה?
ארבל אלטשולר: זה בריבית שהם היו מקבלים בחוץ בסופו של דבר.
דוד ביטן: בסדר, קח את הריבית הממוצעת היום, לפי זה, כמה?
ארבל אלטשולר: מדובר בהטבה בסדר גודל של בערך 200,000 שקלים, משהו כזה, אבל ההוצאה התקציבית עצמה היא מלוא הסכום, ה-600,000 שקלים נרשמים בהתאם לכללי החשבונות הלאומיים כהוצאה תקציבית.
ארבל אלטשולר: זה תקציב אשראי של המדינה.
דוד ביטן: אני לא מבין למה.
דוד ביטן: מה זה תקציב אשראי?
דוד ביטן: היום אתה שם בהוצאה תקציבית – בשביל זה אני רואה למה אתם לא נותנים ליתר המשפחות.
דוד ביטן: אני שואל אותך שאלה פשוטה, היום היקף המשכנתאות בשנה שלוקחים אנשים שרוכשים דירות, אתה שם את זה בתקציב המדינה?
ארבל אלטשולר: רק הלוואות תקציביות.
ארבל אלטשולר: ההלוואה הזו היא תקציבית, היא מכספי תקציב המדינה.
דוד ביטן: למה לא מהבנק?
דוד ביטן: למה אתם לא מעבירים אותה לבנקים?
דוד ביטן: תעבירו אותה לבנקים ואז אתם משפים את הבנק בהפסד הריבית, זה הכול.
ארבל אלטשולר: קודם כל חשוב להזכיר במקרה הזה שאחד הערכים המוספים של התוכנית מבחינת הזכאים זה העובדה שמדובר בהלוואה תקציבית.
ארבל אלטשולר: בהתאם לנוהל בנקאי תקין 329 כאשר למעלה מ-50% מכספי ההלוואה ניתנים ממקורות תקציביים ועל אחריותה של המדינה המגבלה המוכרת כמגבלת שיעור המימון, אותה מגבלה שלא מאפשרת לרוכשי דירה ראשונה לקחת הלוואה בשיעור של מעל ל-75% משווי הנכס הנרכש לא חלה.
ארבל אלטשולר: לכן כאשר אותו זוג שזכה בתוכנית הזו רוכש דירה ששוויה הוא למשל 1,200,000 שלוקח הלוואה תקציבית של 600,000 שקלים הוא לא מוגבל להלוואה בנקאית משלימה של 300,000 שקלים בלבד אלא הוא יכול לקחת הלוואה בנקאית משלימה גבוהה יותר.
ארבל אלטשולר: כלומר בגלל שההלוואה היא תקציבית ההון העצמי הנדרש הוא נמוך יותר.
דוד ביטן: יש לי שתי שאלות אליך.
דוד ביטן: קודם כל האם הבנקים מסרבים לתת את ההלוואה הזאת לאנשים באופן רגיל?
אברהם נגוסה: בגלל הון עצמי.
אברהם נגוסה: הוא דורש הון עצמי.
אברהם נגוסה: זוג הולך היום לבנק הבנק דורש הון עצמי כדי לתת לו משכנתא.
דוד ביטן: אז אין להם הון עצמי?
דוד ביטן: מה, הם קונים דירה ב-600,000 שקל.
אברהם נגוסה: פה יש יתרון.
אברהם נגוסה: היתרון הוא, אחת, בלי הון עצמי, שתיים, עשר שנים ללא ריבית, שלוש, 2% ל-15 שנה.
דוד ביטן: זה הבנתי.
דוד ביטן: אז מה, הם קונים דירה ב-600,000 שקל?
דוד ביטן: לא, הם לא קונים דירה ב-600,000 שקל, הם צריכים להשלים, אז יש להם הון עצמי מסוים, זה לא אפס הון עצמי.
דוד ביטן: דבר שני, אני רוצה לדעת האם אתם מתכוונים להביא לממשלה הארכה של ההסדר הזה?
ארבל אלטשולר: נושא הארכת התוכנית צריך להידון.
ארבל אלטשולר: נמצאים כאן גם נציגי אגף התקציבים ואני סבור שכל נושא הארכת התוכנית צריך להידון במסגרת דיוני התקציב עם הגורמים הרלוונטיים.
ארבל אלטשולר: התוכנית הזאת מלכתחילה נועדה להיות תוכנית ארבע שנתית.
ארבל אלטשולר: ההארכה שלה צריכה להידון כמו כל הארכה של תוכנית אחרת שקצובה בזמן.
דוד ביטן: אבל מה ההמלצה של אגף התקציבים פה?
ארבל אלטשולר: צריך לשאול את אגף התקציבים, לא אותי.
ארבל אלטשולר: אני נציג אגף החשב הכללי, אנחנו הוצאנו את התוכנית הזאת לפועל מ-א' עד ת'.
יפתח עשהאל: כרגע אנחנו רוצים לבחון השלכות של התוכנית הזאת.
יפתח עשהאל: התוכנית הזאת היא חדשה, בחנו אותה לארבע שנתי, היא תוכנית מאוד מאוד יקרה לאוכלוסייה מאוד מצומצמת וממוקדת.
יפתח עשהאל: אנחנו רוצים קודם להבין מה היו ההשלכות, האם אנחנו יכולים להסתכל קדימה ולראות איך סייענו לקהילה כולה בעזרת הסיוע הממוקד לאוכלוסייה שזכתה בתוכנית כדי בכלל להבין האם כדאי להאריך או לא.
דוד ביטן: טוב, עוד אין לכם עמדה, אתם רוצים לבדוק את ההשלכות.
ארבל אלטשולר: אני רוצה להוסיף בהקשר הזה שאגף החשב הכללי ואגף הכלכלן הראשי במשרד האוצר מקדמים ביחד מחקר על תוצאות התוכנית.
ארבל אלטשולר: אנחנו עושים איזה שהיא הערכת אפקטיביות, הנושא הזה גם מוזכר בהחלטת הממשלה מלכתחילה, שיש לאמוד את האפקטיביות ואת התוצאות של התוכנית הזו בפועל כדי לקבל החלטה מושכלת לגבי המשך התוכנית.
דוד ביטן: אבל אני לא מבין מה זאת אומרת השלכות.
דוד ביטן: הרי אתם התחלתם את התוכנית כי חשבתם שהאוכלוסייה הספציפית הזאת זקוקה לסיוע.
דוד ביטן: זה לא השתנה, הנתונים לא השתנו, היא עדיין זקוקה לסיוע, אז איזה השלכות יש פה?
דוד ביטן: הרי לא הייתם מתחילים את זה אם לא הייתם חושבים – ידעתם מראש שמדובר באוכלוסייה מצומצמת, ידעתם את הכול מראש.
דוד ביטן: ודאי שברגע שאתה מאפשר להם לרכוש דירה זה מסייע מבחינה חברתית.
דוד ביטן: אמנם רק להם ולא לאוכלוסיות אחרות, אבל אני לא חושב - - -
יפתח עשהאל: היושב ראש, מעבר לזה שזה לא לאוכלוסיות אחרות מדובר בסך הכול ב-200 משפחות בעלות תקציבית שהיא שוות ערך לכל התוכנית כולה של שילוב יוצאי אתיופיה ואנחנו מבחינתנו רוצים לעשות את הבדיקה של עלות-תועלת.
יפתח עשהאל: זאת אומרת אנחנו משקיעים פה, אנחנו רוצים למקסם שמבחינת הסיוע פה התוכנית שאנחנו נותנים היא באמת נותנת את העלות-תועלת הטובה ביותר.
דוד ביטן: טוב, מתי הבדיקה הזאת תסתיים?
דוד ביטן: כי עוד מעט אתם צריכים להגיש תקציב, לא?
יפתח עשהאל: ארבל פה ציין שאנחנו מתחילים לעשות את הבדיקה הזאת.
יפתח עשהאל: בכללי תוכניות די דומות בקונטקסט הזה נקבעות לפרק זמן מסוים.
יפתח עשהאל: התוכנית הזאת נקבעה לארבע שנים ואחר כך ניתן לבחון את הדברים האלה.
יפתח עשהאל: הבחינה כן נדרשת להיעשות על אורך שנים.
יפתח עשהאל: בנוסף לזה אני גם אגיד שהתוכנית הזאת נקבעה עם מקור תקציבי ברור, מקור שכרגע כבר לא קיים.
דוד ביטן: הבנתי, לפי מה שאתה אומר אתם לא מתכוונים להאריך את זה.
דוד ביטן: במילים אחרות.
דוד ביטן: שמעת, אדון נגוסה?
אברהם נגוסה: שמעתי.
דוד ביטן: הוא אומר לך את זה בצורה דיפלומטית.
ארבל אלטשולר: חשוב לי להבהיר כאן דבר אחד, אנחנו היינו רתומים כמובן מהיום הראשון ליישום המלא והמוצלח של התוכנית.
ארבל אלטשולר: אני יכול להעיד גם על עצמי באופן אישי שבין אם זה לרתום את הבנקים ליישום שלה ולערוך את כל הוועדות הנדרשות ואת כל ועדות החריגים, אנחנו היינו מאוד מאוד רתומים ליישום שלה במיוחד אחרי שתוכניות קודמות – הרי צריך לזכור, התוכנית הזאת היא לא הראשונה, הנושא של תוכניות החומש שפונות לדור הצעיר של יוצאי אתיופיה נולד ב-2008, התוכנית הראשונה הייתה בתוקף בין 2008 ל-2012, היא בעצם התעוררה על רקע של טענות של הדור הצעיר מקרב יוצאי אתיופיה על כך שמצבם שונה ממצב שאר המקבילים להם בחברה הישראלית והתוכניות הקיימות שהיו באותה עת נועדו רק לאוכלוסיית העולים עצמם ולא לבני הדור השני, ולכן נולדה תוכנית החומש הראשונה שלא הצליחה, שהופעלה בין 2008 ל-2012.
ארבל אלטשולר: אחר כך הכנסנו מספר שינויים בין 2013 ל-2016 והם זכו להצלחה רבה יותר ובמקביל גם חלו כל מיני שינויים ותמורות דמוגרפיות באוכלוסיית יוצאי אתיופיה.
ארבל אלטשולר: עכשיו אנחנו נמצאים ב-2020, זו נקודת זמן אחרת, התוכנית זכתה להצלחה רבה מאוד בגרסה הנוכחית שלה, אבל במקביל אני חושב שמחובתנו לבחון את התוצאות, את ההשלכות, את מי הם הנהנים, מה בסופו של דבר היה האימפקט שלה בשביל לקבל החלטה מושכלת.
ארבל אלטשולר: זה הכול.
דוד ביטן: תגידו לי, אני רוצה לדעת, בנושא התעסוקה אתם מתכוונים להביא - - -
שלומית אבינח: זה לא הוא, זה מתן חמו.
דוד ביטן: אבל זה משרד האוצר, מה זה לא הוא?
שלומית אבינח: הרפרנט של שיכון.
דוד ביטן: זה לא משרד האוצר?
דוד ביטן: זה מישהו אחר ממשרד האוצר?
שלומית אבינח: מתן חמו.
דוד ביטן: רגע, אני רוצה לסיים את הנושא הזה.
דוד ביטן: תעבירי לי, בבקשה, את משרד ראש הממשלה.
דוד ביטן: טלל, שמעת את העמדה של משרד האוצר, נכון?
דוד ביטן: מה העמדה של משרד ראש הממשלה, האם יש לכם כוונה להאריך את התוכנית או לא?
טלל דולב: קודם כל אני רוצה להגיד כמה דברים באמת על התוכנית הזאת ויכול להיות שכדאי גם לשמוע את משרד השיכון.
טלל דולב: קודם כל באמת, כמו שאמר ארבל, התוכנית הזאת היא תוכנית שהייתה, בניגוד לתוכניות קודמות שפנו לדור השני, תוכנית שזכתה להצלחה גדולה מאוד מבחינת היישום וגם עוד כמה נקודות שאני חושבת שחשוב להגיד.
טלל דולב: היא גם על פניו מבחינת היישום שלה נראה שהיא משיגה את מטרותיה מהבחינה הזאת שהדירות שנרכשו נרכשו ב-80 יישובים שונים ברחבי הארץ, זאת אומרת לא חזרנו לריכוזי אוכלוסייה וגם מהבחינה הזאת שבמסגרת התוכנית גם סיפקנו, ויושבים פה אנשים שעשו את זה במשרד השיכון ובאמת החשב הכללי, כולם נרתמו מול הבנקים, וגם נתנו הזדמנות לזוגות הצעירים האלה בכלל לגשת לבנק ולבקש הלוואה, גם בגלל הנושא של ההלוואה התקציבית, כי הבעיה העיקרית של הזוגות שזכו בתוכנית ראינו שהייתה בעיה של הון עצמי וגם בעיה של התנהלות מול הבנקים.
טלל דולב: גם העבודה הממסדית שנעשתה עם הבנקים מצד הממשלה וגם עבודה פרטנית שנעשתה באמצעות משרד השיכון וארגון 'עוגן לבית' עם הזוגות באמת אפשרה מימוש מאוד טוב של התוכנית הזאת.
טלל דולב: זאת אומרת אם אנחנו רוצים ליישם כזה דבר אנחנו יודעים איך.
טלל דולב: בעיקרון העמדה שלנו במטה לשילוב יוצאי אתיופיה, ואנחנו עשינו את זה לגבי תוכניות אחרות ותיכף נדבר על זה לגבי תוכניות תעסוקה, זה שאנחנו בתום הפעלת התוכניות, לגבי הרבה תוכניות זה היה לקראת 2019, התוכנית הזאת עכשיו לקראת 2020, כי התוכנית עוד לא הסתיימה, אנחנו בוחנים את התוכניות ואנחנו בודקים קודם כל מה אנחנו נרצה לשמר, מה נרצה לשנות ואיך אפשר לייעל את השימוש במשאבים.
טלל דולב: אנחנו ביחד עם אגף החשב הכללי, משרד השיכון ומשרד האוצר כן חושבים שפתרון ושפעולה בתחום הדיור היא פעולה מאוד חשובה, אנחנו צריכים לראות מה התוכנית שצריכה להתגבש כדי מצד אחד לתת מענה למספר הגדול ביותר של אנשים ומצד שני גם להיות כחלק מכלל סדרי העדיפויות, כי אנחנו נדבר תיכף על נושא התעסוקה, גם הנושא הזה הוא נושא חשוב, על נושא חינוך, גם הנושא הזה הוא נושא חשוב ואנחנו כן צריכים להיכנס על התוכנית הזאת לדיון תקציבי, התוכנית הזאת היא בפירוש תוכנית מוצלחת, כדי לראות איך אפשר באמת לממש תוכניות דיור בצורה הטובה ביותר.
דוד ביטן: אני רוצה להבין, כיוון שצריכים להגיש כבר את תקציב 2021, עזבי את הבעיות הפוליטיות, עקרונית אתם צריכים להתכונן, גם בתחום התעסוקה, גם בתחום הדיור, אתם צריכים כבר לקבל החלטה.
טלל דולב: בתחום התעסוקה, ואנחנו תיכף נשמע את זה, אנחנו כבר מוכנים.
טלל דולב: גובשה תוכנית, ראינו מה צריך לעשות בנוסף.
טלל דולב: התוכנית בעצם הייתה אמורה להסתיים ב-2019, כמו ששמעתם בדיווח גם היום וגם בדיווח לפני מספר חודשים, ניצלנו את כל יתרות התקציב כדי לממש את התוכנית ב-2019 וגם אם תרצו אחר כך אני אתייחס להיבט התקציבי של עכשיו.
טלל דולב: קיבלנו מעט ולא מספיק מבחינת תעסוקה לתקציב 2020 שנוכל להשתמש בו כדי באמת לייצר המשכיות.
טלל דולב: בנושא של תוכנית השיכון אנחנו כבר באמת ביחד עם החשב הכללי ואגף התקציבים קיימנו כמה דיונים לגבי הדרכים ולגבי האפשרויות להמשיך את התוכנית הזאת, אנחנו נמצאים באמצע תהליך.
טלל דולב: ואתה צודק, אנחנו צריכים להזדרז ולעשות אותו כמה שיותר מהר.
דוד ביטן: טלל, אני בכלל חושב שצריך לדאוג שההלוואה עצמה לא תהיה חלק מתקציב המדינה, אחרת זה באמת בעייתי כי אם את לוקחת 600 כפול 200,000 אז את מגיעה ל-1.2 מיליארד וזה לא הגיוני.
דוד ביטן: כולנו לוקחים משכנתאות וזה לא נרשם בתקציב המדינה.
דוד ביטן: מה שצריך להירשם בתקציב המדינה זה הנושא של ההפחתה בריבית, זו ההתחייבות של המדינה וזה בעצם יאפשר להמשיך בתוכנית ואפילו להוסיף משפחות.
דוד ביטן: לכן, לדעתי, נגוסה, אתם צריכים לקיים דיון בעניין הזה.