GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רות כהן-דאר: אנחנו נמצאים בכל העולם, הנציגויות שלנו נמצאות בכל העולם, משגריר ועד אחרון השליחים מעורבים ומאוד מחוברים, גם מול הקהילות היהודיות, גם מול גופים אקדמיים - - -
מיכל וונש: אבל השאלה אם הסטודנטים עצמם, אם זה מגיע לסטודנטים.
רות כהן-דאר: בוודאי ובוודאי מול גורמי ממשל וגורמי אכיפה וגורמי מערכת החוק, שאלה הכלים שיש לנו כמדינה להתמודד עם התופעות האלה, מעבר לשיתוף הפעולה, לתמיכה בגופים, לעשייה המשותפת באירועים משותפים.
מיכל וונש: יוגב נמצא איתנו?
מיכל וונש: מנהל המאבק באנטישמיות במשרד התפוצות.
מיכל וונש: שלום, יוגב.
יוגב קרסנטי: קודם כל ברכות על הוועדה, על עצם קיומה וכמובן על הדיון החשוב הזה.
יוגב קרסנטי: רוב מה ששמעתי כאן היום בעצם נוגע לאנטי ישראליות, הייתה כאן גם אנטישמיות חדשה, אבל התופעה שאנחנו מזהים בזמן האחרון זה באמת חדירה של סוגי אנטישמיות אחרים לתוך קמפוסים.
יוגב קרסנטי: חלק מזה הוזכר כאן גם עם תיאוריית ה-intersectionality, ההצטלבות של סוגי המאבקים השונים שהיהודים נתפסים בהם כגורם שהוא לא שייך לקואליציית המיעוטים, או כגורם שמאיים על הקואליציה הזאת ובעצם צריך לבחור כאן בין הזדהות עם ישראל, בין חיבור וקשר לישראל לבין חיבור לקואליציית המיעוטים הזאת.
מיכל וונש: יוגב, מה משרד התפוצות עושה כדי לסייע לסטודנטים בשטח?
מיכל וונש: אם אני יכולה למקד.
יוגב קרסנטי: חלק גדול מהתקציבים שקיבלנו עכשיו מתמקדים בנושא של חינוך וחיזוק הזהות היהודית ובעצם תמיכה גם בארגוני סטודנטים.
יוגב קרסנטי: זה פחות התחום שלי כמאבק באנטישמיות, ואז אם רוצים לדבר על זה אני חושב שכדאי להזמין את סמנכ"ל המשרד, חגי אליצור, שמרכז את הנושא הזה, הוא יוכל להסביר על התוכניות השונות.
יוגב קרסנטי: מעבר לזה אנחנו בתחום המאבק באנטישמיות מתמודדים עם כל אותם אספקטים שהם מעבר לדה לגיטימציה של מדינת ישראל.
מיכל וונש: אז אולי אני אחדד, אנחנו רואים שדווקא בתקופה הזאת, זאת אומרת למיטב הבנתי התקציב הזה ניתן דווקא לתקופת הקורונה, אל מול אתגרי הקורונה, ואנחנו שומעים פה על אתגרים חדשים וכבר יש את הארגונים בשטח ויש את הסטודנטים בשטח, הכול קיים, השאלה אם מדינת ישראל מייעדת לכך תקציב, בין אם זה תקציב כדי לאפשר את הפעילויות שכבר מתקיימות או את הנסיעות ארצה שמאפשרות לסטודנטים האלה, שדיברנו עליהן קודם, מדרום אפריקה למשל, להמשיך את הנסיעות הללו.
מיכל וונש: האם משרד התפוצות רואה את זה כאחד מהדגשים שלו דווקא במשבר הקורונה.
יוגב קרסנטי: התשובה היא בהחלט כן.
יוגב קרסנטי: חלק גדול מהתקציב הזה נועד גם לתמיכה בסטודנטים, לתמיכה בכל נושא החינוך היהודי שנקלע למצוקה בתקופה הזאת.
מיכל וונש: לא, אבל אני מחדדת, כי החינוך היהודי נקלע למצוקה, זה משהו אחד, זאת אומרת החינוך היהודי ובתי ספר שיקרסו, והם יקרסו, אין ספק, השאלה היא אם זה מסומן, או אם אנחנו יודעים שזה מסומן, ואגב, איך הסטודנטים או הארגונים יודעים לפנות אליכם על מנת לזכות בתקציב הזה ולהשתמש בו דווקא בתקופה הזאת.
יוגב קרסנטי: אלה יותר תקציבים שנוגעים לקשר.
יוגב קרסנטי: אני אומר, זה לא בתחום המאבק באנטישמיות, זה בתחומי הקשר של ישראל-תפוצות ולכן כדאי להזמין את מי שעוסק בזה במשרד.
יוגב קרסנטי: אני עוסק בתחום המאבק באנטישמיות.
מיכל וונש: הבנתי.
מיכל וונש: אז לצורך המאבק באנטישמיות לתקציב הזה אין שום דבר מיועד, צבוע מה שנקרא.
יוגב קרסנטי: יש לנו פרויקטים אחרים שהם גם פרויקטים בבנייה וגם פרויקטים שנעשו - - -
מיכל וונש: אז, יוגב, אולי נוכל לחדד את זה וכן לייצר איזה שהוא שיח מול הגורם שאחראי על כך בחלוקה של התקציב הזה.
מיכל וונש: אני חושבת שאל מול מה שאנחנו שומעים ואל מול המציאות יש בהחלט מקום, דווקא כשהוא תקציב קורונה, לחשוב ולתת את הדעת על איך.
מיכל וונש: יכול להיות שזה לא רק כסף, זה גם כלים, אבל בטח ובטח אם זה תקציב קורונה שמיועד לסיוע, אז הוא לא רק לחינוך בבתי הספר בקהילות השונות, אלא אל מול מה שאנחנו שומעים היום.
יוגב קרסנטי: נכון, זה גם ארגוני סטודנטים.
יוגב קרסנטי: אני פשוט אומר שהבן אדם הנכון להזמין אותו לדיון הזה, אם רוצים לקחת את זה לשם, זה סמנכ"ל המשרד.
מיכל וונש: הבנתי, בסדר גמור, אז אנחנו נדע לעשות follow up.
מיכל וונש: בסדר גמור.
מיכל וונש: תודה רבה, יוגב.
מיכל וונש: משרד החוץ רצה להוסיף למה שכבר נאמר פה.
מיכל וונש: נמצא איתנו איתי על הקו.
איתי מילנר: שלום, שלום.
איתי מילנר: קודם כל אני גם מצטרף לברכות על הקמת הוועדה בנושא הכול כך חשוב הזה.
איתי מילנר: שמעתי את מה שדיברו לפניי ואני מסכים עם 99% מהדברים.
איתי מילנר: דבר אחד שלדעתי חשוב לציין, שהנושא החשוב שהוביל לשינוי בחודשים האחרונים בנושא ה-BDS, ואני מטפל בנושא ה-BDS בקמפוסים ממשרד החוץ, זה דווקא לא הקורונה, זה דווקא העניין של ג'ורג' פלויד והמהומות הבין גזעיות והבחירות בארצות הברית.
איתי מילנר: כל אלה זה מה שנתן רוח מחודשת לתנועת ה-BDS שדווקא נחלשה בתקופת הקורונה, לפי מה שאנחנו רואים.
איתי מילנר: כל זה בעצם נותן עוד גושפנקה, עוד חיזוק לזה שאנחנו צריכים לעבוד על ה- intersectionality, כי הארגונים מנגד מנצלים את המצב הזה בשביל לרכוב על המהומות האלה, לרכוב על הסנטימנט הזה ולהוביל גם מדיניות אנטי ישראלית.
איתי מילנר: מה שאנחנו מזהים שצריך לעשות זה בעצם לחבור גם אל אותם ארגונים באמצעות יצירת רלוונטיות לאותם ארגונים, בין אם זה קהילות African American, בין אם זה קהילות לטינים, קהילות כאלה.
איתי מילנר: ואנחנו עושים את זה, אנחנו עושים את זה על ידי יצירת תכנים מתאימים, אנחנו עושים את זה על ידי תדרוכים שאנחנו נותנים לפעילים בקמפוסים, על ידי עבודה מול הקהילות עצמן של הקונסוליות שלנו, של השגרירויות שלנו, ואני חושב שזו נקודה מאוד חשובה.
מיכל וונש: תודה, איתי.
מיכל וונש: קודם כל אני מאוד שמחה לשמוע שבאופן רשמי מדינת ישראל, אולי גם נמציא מילה, הבינה מהי intersectionality.
מיכל וונש: אני אגיד שאנחנו בפער מאוד מאוד גדול של שנים ומה שהכי מצער בזה זה שאנחנו המצאנו את ה-intersectionality, לפני שקימברלי קרנשו השתמשה במושג הזה בשנות ה-90 כיוון שבשנות ה-60, למיטב זיכרוני, מרטין לותר קינג לא צעד לבדו.
איתי מילנר: לגמרי.
מיכל וונש: מאוד מצער אותי שאנחנו צריכים לעמוד מול מציאות שאנחנו מדביקים את הפער הגדול הזה, אבל זו המציאות, אכן, אני מסכימה איתך, ואני חושבת שההכרח, ואני מסכימה איתך שכמובן ה-BDS קיבל רוח גבית מכל שאר הדברים, אבל הם intersect כל התהליכים הללו, ומאוד חשוב שנדע גם לדבר עם הסטודנטים שחווים בשטח כדי שלא כל פעם נדביק את הפער בדיליי של כמה שנים אל מול מה שקורה גם היום.
מיכל וונש: אני חושבת ששמענו פה דברים שדווקא מאתגרים את המחשבה שאולי ב-covid 19 ה-BDS נחלש, אלא הוא עבר לפלטפורמות אחרות.
מיכל וונש: כך לפחות אני שמעתי מחלק גדול מהסטודנטים, שהם לא מרגישים את ההיחלשות של ה-, אני לא אוהבת להשתמש בביטוי BDS, כי בעיניי BDS, כפי שאמרתי, הוא רק קמפיין שמשמש לסלול את הדרך למטרות גדולות יותר, אבל אני חושבת שכן החיבור עם הסטודנטים ובאמת היכולת פה לשמוע מה ששמענו היום מהשטח היא מאוד מאוד חשובה, כי זה חלק מהסיבה שאנחנו מדביקים פערים, אנחנו לא תמיד קשובים לקולות שחווים אותם מי שנמצאים בחזית.
מיכל וונש: אבל תודה בכל אופן על תוספת הזאת.
מיכל וונש: נמצאים איתנו ממשרד לנושאים אסטרטגיים, יאיר פריימן.
מיכל וונש: שלום, יאיר.
יאיר פריימן: קודם כל אני רוצה לברך את היושבת ראש ולהצטרף לברכות על הקמת הוועדה הזאת, בהחלט יוזמה חשובה מאוד ונושא חשוב ואנחנו מברכים על כך, המון בהצלחה ויש לך הרבה עבודה, אז אנחנו לצדך.
מיכל וונש: הייתי אומרת שלכם יש הרבה עבודה ואני לצדכם.
יאיר פריימן: אני רוצה לברך גם על זה שהתחלת עם הסטודנטים כי אני עשר שנים בשירות המדינה, גם במשרד ההסברה והתפוצות משנת 2012, גם מטה ההסברה הלאומי ועכשיו במשרד לנושאים האסטרטגיים, אז הנושאים האלה חוזרים כל הזמן ובאמת חשוב מאוד לשמוע מהשטח.
יאיר פריימן: אנחנו נמצאים בקשר עם כל הארגונים שדיברו, אנחנו גם מכירים אישית, אני מכיר אישית את כל הנוכחים בדיון הזה, אז שלום לכולם ונקווה שנוכל להיפגש בקרוב, ואנחנו נמצאים כל הזמן גם בצורה משתנה - - -
מיכל וונש: יאיר, אולי אם תוכל לחדד לי, מעבר לדברים הכלליים שאתם עושים, מה בתקופה הזו, אם בכלל, נעשה לצורך היערכות, דווקא בתקופה הזו, כי התחלנו לא סתם בדיון הזה עם תחושת חירום אמיתית שהסטודנטים שידרו אותה גם, האם נעשו דברים, האם יש תוכנית לעשות דברים מתוך המשרד לעניינים אסטרטגיים?
יאיר פריימן: נאמרו כמה דברים שאני רוצה להתחבר אליהם.
יאיר פריימן: קודם כל שיש עלייה באנטישמיות בקמפוסים, גם בארצות הברית, בעיקר עלייה שהיא גם קשורה לאנטישמיות מודרנית ולא רק אנטי ישראליות, וזה בהחלט משהו שאנחנו זיהינו בשנה-שנתיים האחרונות גם יחד עם משרד התפוצות.
יאיר פריימן: זה מאוד מאוד מדאיג.
יאיר פריימן: התחלפו בינתיים ממשלות, יש לנו מנכ"ל חדש ושרה חדשה, אז יש לנו פרויקטים שממשיכים, חלקם עם ארגונים של סטודנטים.
יאיר פריימן: צריך להזכיר שגם התקציב שלנו קטן, הוא היה יותר גדול והרבה מהדברים שרצינו לעשות נתקלנו בבעיות חוקיות לא פשוטות שקצר הזמן כרגע להרחיב עליהן, אבל אולי בהזדמנויות אחרות.
מיכל וונש: אבל תוכניות ספציפית לתקופה הזאת?
מיכל וונש: היערכות ספציפית לתקופה הזו, להשלכות?
יאיר פריימן: אז בתקופה הזו, אני חושב שאת פגשת את המנכ"ל שלנו, רונן מנליס כשהוא נכנס לתפקידו.
יאיר פריימן: ואני יכול להגיד לך שחלק מהפרויקטים שהוא דיבר איתך לפני מספר שבועות והאג'נדות משתנות לשני כיוונים מהבחינה של המשרד שלנו.
יאיר פריימן: קודם כל לגבי ה-BDS, אנחנו מסכימים עם הראייה שלך, אנחנו לא רואים את זה כמהות הכול אלא כקמפיין ספציפי מתופעה הרבה יותר רחבה שנקראת דה לגיטימציה ואנחנו רואים את עצמי כמי שפועלים באופן כללי לכל הגורמים שפועלים נגד מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית ומסכימים איתך שמדובר רק בקמפיין אחד שהוא רק דוגמה קטנה לתופעה הרבה יותר רחבה.
יאיר פריימן: לכן אנחנו פועלים במספר דרכים.
יאיר פריימן: קודם כל אנחנו שואפים להמשיך ולעבוד יחד עם ארגונים אחרים.
יאיר פריימן: אני יכול להגיד שמי שלא מכיר אותנו ולא נמצא ברשימות התפוצה שלנו, בשבועות הקרובים הולך לצאת קול קורא עם תקציב מאוד משמעותי לכל הארגונים, קול קורא שמוביל המנכ"ל שלנו יחד עם החל"צ שלנו, עם קונצרט.
מיכל וונש: קול קורא בתחום שאנחנו מדברים עליו, או באופן כללי?
מיכל וונש: הזדמנות שהסטודנטים ישמעו והארגונים.
יאיר פריימן: אנחנו הולכים להוציא קול קורא עם הרבה מאוד פעילויות.
יאיר פריימן: בעצם אנחנו נמצאים בתקופה קצת מורכבת, גם מבחינת הקורונה וגם מבחינת הממשלה לגבי התקציבים וכו', כידוע, ולכן אנחנו יוצאים בקול קורא שכל הארגונים יכולים לגשת אליו לפי נושאים של פעילויות שונות, גם במדיה ובכל מיני דרכים.
יאיר פריימן: שאלת אותי לגבי השינויים, אז בהחלט המשרד הולך לכיוונים הרבה יותר של פעילות במדיה.
מיכל וונש: אני רק אומר שהוועדה תשמח מאוד לקבל לכשיוצא הקול קורא הזה וגם לדעת איך מנגישים אותם לארגונים השונים לפי נושאים וכו'.
יאיר פריימן: בהחלט.
יאיר פריימן: אז בהזדמנות הזו, מי שלא נמצא איתנו בקשר, גם נעביר אלייך כמובן, אני רושם לעצמי לדאוג לכך אישית.
יאיר פריימן: ומי שלא מכיר את המשרד אז מוזמן ליצור איתנו קשר דרך הוועדה ואנחנו נשמח להוסיף אתכם לרשימה.
יאיר פריימן: בעצם המטרה של הקול קורא הזה זה קודם כל לאפשר למספר ארגונים רחב ככל הניתן לקבל כמה שיותר – בעצם שמנו שם פעילות שאנחנו מתכננים לעשות או היינו רוצים לראות וכל ארגון שעושה את הפעילות הזו יכול לגשת ואנחנו גם מתחילים עכשיו לתכנן פעילות חדשה בראי התקציב החדש שניתן וכמובן שאנחנו הולכים הרבה לדיגיטל ורשתות חברתיות.
יאיר פריימן: אנחנו גם מסכימים עם מה שנאמר גם על ידי היושבת ראש, שהרבה מהפעילות צריכה להיעשות גם בעצירת ההפצה של כל השנאה, גם ברשת וגם בכלל בקמפוסים, ואנחנו מזמינים את כולם להיות בקשר איתנו ולפעול יחד.
יאיר פריימן: כמובן שאנחנו עושים את זה בתיאום עם משרד התפוצות ומשרד החוץ, בתיאום מלא איתם ויחד איתם, אנחנו משתדלים לעזור לכולם.
מיכל וונש: כאמור, אנחנו מאוד נשמח לקבל את זה וגם לעקוב אחרי הביצוע של הקול קורא הזה, יהיה מאוד מעניין.
מיכל וונש: נמצא איתנו השגריר לשעבר דני איילון, יו"ר העמותה 'האמת ישראלית'.
מיכל וונש: זה my truth של אביחי שורשן?
דני איילון: אני מצטרף לברכות של כולם, היושב ראש, חברת הכנסת מיכל קוטלר וונש.
דני איילון: נשמח גם להיפגש מעבר למדיה הדיגיטלית.
דני איילון: אני רק רוצה להציע פתרון.
דני איילון: קודם כל כל מה שהוסבר כאן וכל מה שתואר בהחלט ידוע ומוכר, הוא גם לא חדש, לצערי, לכן כשאני עזבתי את משרד החוץ לפני כשבע שנים הקמתי את 'האמת על ישראל' במטרה קודם כל להיכנס למרחב המקוון, כי שם באמת נמצאים כל הצעירים, ולהגיע לאותם צעירים עוד לפני שהם אפילו מגיעים לקמפוסים, כלומר להגיע אליהם על האייפונים שלהם, על הטאבלטים וכו' וכו' במסרים קצרים של סרטונים.
דני איילון: מאז כבר כולם עושים סרטונים, כולל האויבים והיריבים שלנו, ואנחנו חשבנו על השלב הבא.
דני איילון: כדי לעבוד בצורה שיטתית ומסודרת פנינו למשרד החינוך האמריקאי, הכנו קוריקולום של קורס על ישראל והמזרח התיכון, הקורס הזה אושר, עכשיו אנחנו מפיקים אותו ואישרנו אותו גם ב-1,500 קמפוסים בארצות הברית.
דני איילון: כלומר מה שחשבנו, במקום להיכנס מבחוץ, מהחלונות, אנחנו ניכנס דרך הדלת הראשית כאשר הקורס הזה יוצג כקורס קוריקולום לבחירה בכמה שיותר אוניברסיטאות.
דני איילון: מעבר לזה אמרנו למה שסטודנטים ייקחו את הקורס הזה?
דני איילון: רבים מהם אולי אפילו ינסו להתעלם מזה, אבל אז חשבנו לתת להם אינסנטיב.
דני איילון: האינסנטיב פה זה שהקורס הזה מוצע בחצי מחיר מאשר קורס רגיל.
דני איילון: זאת אומרת אם קורס נגיד של שלוש נקודות אקדמיות עולה 1,000 דולר, הקורס הזה יוצא ב-300 או 350 וכך גם מתוך שלא לשמה יבוא לשמה, ובצורה כזאת, דרך הממסד, דרך קורסים בקוריקולום, יועברו המסרים הנכונים, כמו שצריך.
דני איילון: אז הקורס הראשון, אני מקווה מאוד שהוא יצליח, אנחנו נשמח לדווח לכם, זה קורס שאנחנו מפיקים אותו עכשיו על ישראל, המזרח התיכון, הקורס הבא יהיה בנושא אנטישמיות, מתוך הבנה שהנושא של האנטישמיות מתגבר, החיבור בין אנטישמיות לאנטי ציוניות לאנטי ישראליות, ונשמח לחלוק עם כולכם את הקורס הזה, יש פה גם הרבה סטודנטים, וגם אם יש לכם קשרים עם כמה שיותר אוניברסיטאות, להכניס את זה לקוריקולום של אוניברסיטאות.
דני איילון: זה נמצא כקורס בחירה שיש לו שלוש נקודות זכות, קרדיט, לתואר ראשון.
דני איילון: זו ההצעה שלנו וזו הפעילות שלנו כרגע.
מיכל וונש: תודה רבה, דני.
מיכל וונש: בהחלט חשוב מאוד במסגרת פתרונות ארוכי טווח ולא רק נקודתיים לתקופת קורונה, ובכלל באמת לפעול ביחד מכל הכיוונים האפשריים ובסוף בסוף אומרים שידע הוא כוח, אז גם כדי להפיג את מסך הבערות הזה שדרכו הרבה פעמים דווקא משם נכנסים לסטודנטים שאינם יודעים מספיק.
מיכל וונש: טוב, אני חושבת שאנחנו נסכם את הדיון בשלב זה.
מיכל וונש: אני רוצה קודם כל להודות לכל מי שהיה פה ואפשר לי להשיק דיון ראשון של ועדת המשנה שבאמת ת עסוק באופן כללי בקשרי ישראל-תפוצות.
שלומית אבינח: היא הוקמה רק אתמול.
מיכל וונש: ועדה שהוקמה רק אתמול, מזכירה לי מנהלת הוועדה, היא הוקמה אך אתמול.
מיכל וונש: היה לנו חשוב מאוד לקיים דיון ראשון לפני ראש השנה כדי באמת לייצר את המחויבות של כולנו, את האחריות המשותפת של כולנו, כל מי שפה וכל מי שאינו פה, מטעם הכנסת.
מיכל וונש: באמת לשקף ולשתף ולשמוע אתכם הסטודנטים כקהל יעד ראשון שפתחנו בפניו את הוועדה הזו כיוון שהכי חשוב לנו לייצר את הקשב הזה, לייצר את ההקשבה שלנו, הרבה פעמים יותר לשמוע מאשר לדבר, שזה קצת קשה בכנסת ישראל, אבל אם אנחנו לא נשמע אנחנו גם לא נבין, אם אנחנו לא נבין גם לא נבין את אחריותנו, ואני אומר בשלב הזה את חובתנו לפעול.
מיכל וונש: אני בכל אופן מרגישה תחושת חירום מאוד מאוד גדולה, אני חושבת שכל מי שעוסק בתחום הזה מרגיש את תחושת החירום הזו בצורה משותפת אליי, אני לא חושבת שאני מחדשת לאף אחד שנמצא פה בדיון את תחושת החירום הזו.
מיכל וונש: אני חושבת שמדינת ישראל כבר שנים רבות בעצם יושבת על ספסל הנאשמים, איננה משתמשת בשפת הדין הבינלאומי, עלו פה כל מיני מושגים, כפי שאמרתי, בדיליי מאוד גדול, מ- intersectionalityועד התובנות של ההשלכות של התהליכים שקורים בזירה הבינלאומית, גם בקמפוסים, הקמפוסים כזירה מאוד חשובה שמשם יוצאת הבשורה.
מיכל וונש: היום אנחנו רואים את היציאה שלהם מהקמפוס, לא רק פיזית מהקמפוס, אלא לאון ליין.
מיכל וונש: אני חושבת שיש פה אתגר מאוד מאוד גדול לפנינו.
מיכל וונש: אני מודה לכל הסטודנטים שהגיעו, אני מודה לכל הארגונים שעוסקים, אני יודעת שאתם מקדישים לילות כימים לעבודה החשובה הזאת, וגם לכל משרדי הממשלה והגורמים שפה ונציגיהם שעושים לילות כימים כדי לרכז כוחות.
מיכל וונש: אני אומר שאני חושבת שאין מנוס משיתוף פעולה הרבה יותר מעמיק, ואם הוועדה הזאת תוכל לסייע, הרבה פעמים בישיבתי בוועדות אני רואה איך הגורמים בפעם הראשונה שומעים ונפגשים וגם מזהים את החסמים ומצליחים להסיר אותם, גם את זה הוועדה מייעדת לה בנושא הכללי של השיח עם התפוצות, לא רק בנושא הזה של אנטישמיות ובטח לא רק בתקופה של covid 19 או בקמפוסים.
מיכל וונש: אני שוב מזכירה ואני מבקשת מכל מי שנמצאים איתנו, מאוד חשוב לוועדה במסגרת ההכרה של הקשב אליכם שתעלו אתם גם נושאים לדיון שחשוב שהוועדה תדון בהם, שהיא תביא אותם לתוך הכנסת, גם הגורמים הממשלתיים מהמשרדים השונים כמובן מוזמנים להציף לנו דיונים שחשוב שכנסת ישראל, דווקא בקשריה, תהיה מודעת יותר.
מיכל וונש: ואני כבר אתן דוגמה שעלתה פה היום, אני חושבת שהיא מצוינת ואני אביא אותה לכל חבריי וחברותיי בכנסת ישראל, ואני אפנה ליו"ר הכנסת במכתב, בבקשה לשתף פעולה בין אגודות הידידות השונות, ויש אותן.
מיכל וונש: אני יו"ר אגודת הידידות עם קנדה ואני אהיה הראשונה שאפעל בתחום הזה מול האוניברסיטאות בקנדה, שם התחיל Israel apartheid week, מול האגודות השונות של הידידות בכנסת, אל מול עמיתינו הפרלמנטרים.
מיכל וונש: יש פה חיבור מאוד חשוב ביחד עם הסטודנטים במדינות הללו ולפעול ביחד עם הסטודנטים היהודים בקמפוסים ברחבי העולם בנושאים של המאבק באנטישמיות, ספציפית עכשיו ובכלל, וגם במסגרת החשיבות של חיזוק הזהות היהודית והשייכות למדינת ישראל כמדינה שהוקמה על בסיס מגילת העצמאות כמדינה יהודית ודמוקרטית שבאמת חזונה הוא להיות עוגן של מי שנמצאים בתפוצות, והכתובת אליכם.
מיכל וונש: אז כבר אני לוקחת מפה, מהדיון החשוב הזה, את ההצעה הזאת לגבי אגודות הידידות.
מיכל וונש: אני מודה לכולם, אני מבקשת באמת לאחל שנה טובה, שנת בריאות בתקופה המאתגרת הזאת ושנדע לזהות את ההזדמנויות שלצד האתגרים ולפעול כדי לממש אותם ולא להחמיץ את האפשרות לקדם את ההזדמנויות הללו.
מיכל וונש: שנה טובה לכולם, הישיבה נעולה.
טלי פלוסקוב: בוקר טוב לכולם, היום 15 בספטמבר 2020, השעה 10:10, אני פותחת את ישיבת ועדת המשנה של ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, ועדת משנה לעניין אינטגרציה של עולים חדשים בחברה הישראלית.
טלי פלוסקוב: הנושא לדיון היום זה הנושא של הוצאות לפ"מ בשנים 2020-2015, פרסומים בשפות זרות.
טלי פלוסקוב: אני חייבת להגיד לכם שקיבלתי החלטה לקיים דיון בנושא כי מאוד לא היה ברור לי איך הכול עובד.
טלי פלוסקוב: יש לי המון שאלות שאנחנו לא מצליחים לקבל, הממ"מ הכינו לנו עבודה מצוינת, ועל כך המון תודה, ואני אתן לכם אפשרות להציג לנו את העבודה.
טלי פלוסקוב: יחד עם זאת אנחנו שלחנו שאלות גם ללפ"מ, לצערנו הרב לא קיבלנו שום תשובה.
שלומית אבינח: גם ממשרדי הממשלה.
טלי פלוסקוב: גם למשרדי הממשלה.
טלי פלוסקוב: לצערי הרב לא קיבלנו תשובות.
טלי פלוסקוב: אני אקריא עכשיו את כל השאלות ששלחנו כי אני רוצה שבמהלך הדיון יהיו לנו תשובות לשאלות האלה, מלפ"מ, ממשרדי הממשלה, אנחנו חברי הכנסת רוצים לדעת איך השיטה עובדת, מי מקבל החלטות, איפה השקיפות, לאן הכסף הולך, מי מקבל.
טלי פלוסקוב: השאלות הן כאלה, כיצד מתקבלת ההחלטה בלפ"מ על חלוקת התקציבים לפי המגזרים, כיצד מתבצעת בלפ"מ חלוקת התקציבים במגזר הרוסי לפי משרדי הממשלה הרלוונטיים, ממשרד דוברי הרוסית, נקרא לזה ככה, זה יותר נכון, מי מבצע את התרגום בפועל.
טלי פלוסקוב: האם התרגום מבוצע על ידי משרדי הממשלה או על ידי עובדי לפ"מ, האם יש עובדים בלפ"מ בכלל.
טלי פלוסקוב: האם בלפ"מ קיימות מחלקות נפרדות בחלוקה לפי מגזרים שונים.
טלי פלוסקוב: פיתוח תוכניות במדיה בשפה הרוסית, מי אחראי בלפ"מ, על פי אלו קריטריונים לפ"מ מחלקת את התקציב של התקשורת בשפות הזרות, רוסית, אמהרית, אנגלית, צרפתית, ספרדית, ונוהל עבודה של לפ"מ, התקשרות עם ספקים, כן או לא.
טלי פלוסקוב: מה שחשוב שתבינו פה, אני אחת, אני חושבת, מהרבה חברי כנסת שלא מבינים, ואני אומרת כרגע בשמי, איך עובדת שיטת הלפ"מ.
טלי פלוסקוב: אנחנו נמצאים בתקופת קורונה, אני חושבת שעבודת ההסברה בשפות שהציבור מבין אותן היא כרגע קריטית.
טלי פלוסקוב: אני חושבת שההסברה לא צריכה להגיע מפוליטיקאים, ההסברה צריכה להגיע ממשרדי הממשלה, מאלה שמקבלים החלטות, וההסברה הזאת צריכה להגיע לכל אדם ואדם, גם אם הוא אפילו לא פותח שום דבר.
טלי פלוסקוב: אנחנו צריכים להגיע אליהם, זה לא אנשים שצריכים להגיע אלינו, לפתוח אתר ולקרוא.
טלי פלוסקוב: זה לא קורה.
טלי פלוסקוב: אנחנו צריכים להגיע לאנשים, והשאלה שלי איך אנחנו מגיעים לאנשים עם מידע הכי קריטי, במיוחד בתקופה הזאת, לאנשים שהם לא דוברי השפה העברית, ויש לא מעט כאלה במדינת ישראל.
טלי פלוסקוב: אלה השאלות שאני ארצה לקבל תשובות.
טלי פלוסקוב: אני רוצה שאסנת תציג לנו את העבודה.
טלי פלוסקוב: אנדרי, כמובן אחרי שנראה את העבודה כמובן אם תרצה אני אתן לך גם להתייחס.
טלי פלוסקוב: נראה את הנתונים.
טלי פלוסקוב: אם יש לך, אני לא ראיתי בעבודה איזה שהיא התייחסות לתקופת הקורונה.
טלי פלוסקוב: אני מאוד אשמח כי לא כל כך ראיתי בעבודה שקראתי, אשמח אם תתייחסי לזה.
טלי פלוסקוב: כמובן אחר כך אנחנו ניתן להתייחס לכל מי ששומע אותנו בזום, אני יודעת שנמצאים גם נציגים של משרדים ממשלתיים, גם נציגים של לפ"מ, גם אנשי תקשורת בשפה הרוסית שפועלים במדינה, לא כל כך הרבה אם אני אשווה לקבוצות אחרות, אבל בסוף אני מקווה שאנחנו נבין ויותר נכון נכוון ונצליח אולי לשנות את המצב הקיים כי בעיניי מה שקורה נכון להיום זה ממש לא מספיק.
טלי פלוסקוב: בבקשה, גברתי, תציגי לנו.
טלי פלוסקוב: אסנת אלגום מזרחי, שהכינה לנו עבודה, ממרכז המחקר המידע של הכנסת, בבקשה, לרשותך.
אסנת אלגום מזרחי: תודה רבה, חברת הכנסת, יושבת ראש הוועדה, בוקר טוב.
אסנת אלגום מזרחי: קודם כל שמי אסנת אלגום מזרחי, אני מגיעה מטעם מרכז המחקר והמידע של הכנסת.
אסנת אלגום מזרחי: אני אציין רק בפתח דבריי שיש פרק ספציפי שעוסק בתקופת הקורונה ובפרסומים של לפ"מ בתקופת הקורונה, אנחנו עוד מעט ניגע בו ממש בקצרה, מי שירצה יוכל גם לקרוא בהרחבה את המסמך עצמו.
אסנת אלגום מזרחי: כרקע למסמך אני אציין שמרכז המחקר והמידע התבקש להכין מסמך שחוקר את הנתונים הכמותיים על הוצאות לשכת הפרסום הממשלתית עבור חמש השנים האחרונות, כל אחת מהשנים 2015 עד 2020, כשהנתונים עבור שנת 2020 כמובן חלקיים מאחר שהם נכונים נכון למועד כתיבת המסמך, לחודש ינואר עד יוני 2020, מחצית השנה הראשונה של השנה הזו.
אסנת אלגום מזרחי: הנושא של בדיקת ההוצאות של פרסומים של לשכת הפרסום הממשלתית, גם עבור האוכלוסייה הכללית וגם עבור קבוצות אוכלוסייה שונות בשפות שונות, למעשה עולה אחת לכמה זמן ומתבקש מאיתנו, ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, והבקשות מגיעות בדרך כלל ממגוון חברי כנסת שמייצגים קבוצות אוכלוסייה שונות, ולכן במסמך אנחנו בוחרים להתמקד בכל קבוצות האוכלוסייה שאליהן מיועדים הפרסומים של לשכת הפרסום הממשלתית.
אסנת אלגום מזרחי: אנחנו נראה שגם במסמך יש לנו פילוחים לפי פרסומים שמיועדים לחברה הכללית ולפי פרסומים שמיועדים לחמש קבוצות אוכלוסייה מרכזיות.
אסנת אלגום מזרחי: יש לנו את החברה הערבית, החברה החרדית, הציבור הדתי לאומי ואוכלוסיות דוברי הרוסית ודוברי האמהרית.
אסנת אלגום מזרחי: (מצגת).
אסנת אלגום מזרחי: קצת רקע על לשכת הפרסום הממשלתית.
אסנת אלגום מזרחי: אנחנו נעלה את המצגת כדי שנוכל לראות את זה ביחד.
אסנת אלגום מזרחי: קודם כל לגבי התפקיד של לשכת הפרסום הממשלתית, אנחנו נראה שלשכת הפרסום, לפ"מ בקצרה, עוסקת במתן שירותי פרסום עבור הלקוחות שלה שלצורך העניין אנחנו מדברים על משרדי ממשלה, תאגידים ציבוריים סטטוטוריים שהוקמו מכוח חוק, חברות ממשלתיות וגופים ציבוריים.
אסנת אלגום מזרחי: לפ"מ מספקת קמפיינים, שירותי פרסום, הפקה, דפוס, אסטרטגיה ומחקר בתחומים חברתיים שונים.
אסנת אלגום מזרחי: חלק מהעניין שחשוב להדגיש הוא שלפ"מ פועלת ממש כמו חברה עסקית מטעם הממשלה, הפרסום שלה ממומן מתקציב הלקוחות, משרדי הממשלה מזמינים, אין לה תקציב ייעודי משלה, שדרך ההתקשרות עוברת באופן כזה שכל לקוח, אם זה גוף או משרד ממשלתי שפונה אליה, מעביר אליה בריף פרסומים מסודר לגבי ההתחייבות התקציבית שלו, הצרכים שלו, מי קהל היעד, מה הם תכני הקמפיין שהוא רוצה להתמקד בהם ובהתאם לזה נתפרת - - -
טלי פלוסקוב: ולפ"מ מחליטה איך היא עושה את זה, באיזה צורה היא עושה את זה, למי היא פונה?
טלי פלוסקוב: בלפ"מ יש עובדים שמבצעים את העבודה הזאת, או שהם גם מזמינים את זה אצל הספקים?
אסנת אלגום מזרחי: אלה שאלות שחשוב לנו לשאול את לפ"מ.
אסנת אלגום מזרחי: אני רק מדגישה כאן שאנחנו התבקשנו להתמקד בנתונים הכמותיים, בהוצאות הפרסום בכל אחת מן השנים לפי פילוחים שונים, גם לפי קבוצות אוכלוסייה וגם לפי סוגי מדיה.
אסנת אלגום מזרחי: אני מניחה, כמו שגברתי יושבת הראש הזכירה קודם, ששאלות הרבה יותר ככה מעניינות שעומדות מאחורי הנתונים הכמותיים, כמו למשל איכות וטיב הפרסום, ההנגשה השפתית וההנגשה התרבותית עבור קבוצות אוכלוסייה שונות, ההיקף של הפרסום, התכנים של הפרסום וגם הפירוט אודות גופי הממשלה שמזמינים את הפרסום בכל תקופה נתונה או קבוצות המדיה שאיתם לפ"מ מתקשרת, אלה באמת שאלות שהמסמך לא עוסק בהן, אבל מאוד מעניין יהיה לשאול אותן בדיון כאן.
אסנת אלגום מזרחי: אנחנו סורקים את הרקע הכללי להוצאות השונות בכל אחת מהשנים לפי פילוחים שונים.
אסנת אלגום מזרחי: אז כמו שאמרנו, בשקף הבא אנחנו כבר יכולים לראות, ההוצאות מתחלקות גם לפי סוגי מדיה שונים, כל סוגי המדיה מפורטים במסמך לפי טלוויזיה, עיתונות, רדיו, אמצעי דיגיטל ואינטרנט, שלטי חוצות וקולנוע.
אסנת אלגום מזרחי: גם כל קבוצת אוכלוסייה עם אמצעי המדיה הייחודיים שלה.
אסנת אלגום מזרחי: אם אנחנו נסתכל במבט כולל בחמש השנים האחרונות, בכל אחת מהשנים אנחנו יכולים לראות כאן את השיעור הכולל של ההוצאות של הפרסום עבור כל הקבוצות, שהוא עומד על 170.
אסנת אלגום מזרחי: 24 מיליוני שקלים בשנת 2015 ובשנים הבאות אנחנו רואים שהוא מטפס לכיוון של כ-200 מיליון שקלים כאשר בשנת 2019 ההוצאות של לפ"מ עמדו כבר על 203 מיליון שקלים.
אסנת אלגום מזרחי: מה שלא הוספתי לכם בשקף, אבל מופיע כמובן במסמך, וזה מאוד מעניין לראות, שבמחצית שנת 2020, בין החודשים ינואר עד מאי, ההוצאות עמדו כבר על 88.6 מיליון שקלים ורק בתקופת הקורונה, יש לנו התייחסות ספציפית לפרסומים שהיו ייחודיים לתכנים של הקורונה, ההוצאות כבר עמדו על 57 מיליון שקלים.
טלי פלוסקוב: שזה בתוך ה-88?
אסנת אלגום מזרחי: מתוך ה-88 מיליון.
טלי פלוסקוב: 57 זה לקורונה.
אסנת אלגום מזרחי: 57 הוקדשו לקורונה, אז זה בעצם למעלה מ-50% מההוצאות כבר.
אסנת אלגום מזרחי: זה נכון למועד כתיבת המסמך, סוף יוני 2020.
אסנת אלגום מזרחי: זה לגבי ההוצאות הכוללות.
אסנת אלגום מזרחי: בשקף הבא אנחנו נוכל לראות, שוב, הכול בטעימה, במבט שהוא על קצה המזלג, את ההוצאות של לפ"מ גם לפי קבוצות אוכלוסייה כאשר אנחנו מתמקדים כאן רק בשלוש השנים האחרונות, 2017 עד 2019.
אסנת אלגום מזרחי: אנחנו יכולים לראות בשורה הראשונה שהוצאות הפרסום הכוללות עבור כל אחת מקבוצות האוכלוסייה השונות, אם נתמקד לרגע לצורך העניין בדוברי השפה הרוסית אנחנו יכולים לראות שבשנת 2017 סך ההוצאות במיליוני שקלים עמד על 2.25 מיליון שקלים עבור דוברי הרוסית, בשורה מתחת אנחנו רואים את השיעור היחסי מתוך סך ההוצאה הכוללת שהייתה באותה שנה, שזה 1%, אותו אחוז שנשמר גם בשנת 2018 ו-2019.
טלי פלוסקוב: 1% בשפה הרוסית, אתם מבינים?
אסנת אלגום מזרחי: ובשורה השלישית אנחנו יכולים לראות את השיעור היחסי מתוך סך ההוצאות לפרסום ספציפי למגזרים בשפות באותה שנה.
טלי פלוסקוב: אגב, מי ששומע אותנו אני רוצה גם להבין מי מחליט מה האחוז שהולך לאוכלוסייה כזו או אחרת.
טלי פלוסקוב: מי החליט שזה יהיה 1% בשפה הרוסית?
טלי פלוסקוב: זו עוד שאלה שתרשמו לעצמכם.
אנדרי קוז'ינוב: וזה חוזר על עצמו האחוז הזה.