GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד ביטן: אם זה סכומים גבוהים מאוד, אם מדברים פה על מיליארד שקל, אז אולי צריך לעשות את זה בשלבים של כמה שנים, אבל אין ספק שאלה זכאים לאיזה שהוא משהו.
דוד ביטן: אין ספק.
אנדרי קוז'ינוב: כרגע הסכום של הדיסריגרד לצורך העניין להשלמת הכנסה, שוב אני אחזור למה שאמרתי, זה בקושי מתחזק אותם על קו העוני, טיפה מעבר לקו העוני, במידה שהם עובדים, והם עובדים לא כי בא להם.
עלי בינג: אני מציע לבקש את הנתונים מהביטוח הלאומי ואחרי זה לעשות שולחן עגול, כפי שהציעה חברת הכנסת, ולדון בנושאים האלה אחרי שיהיו לנו את כל הנתונים המדויקים יותר.
דוד ביטן: ביטוח לאומי יכול לעשות לי חישוב מיידי?
טלי פלוסקוב: הם עשו את העבודות האלה לא פעם, אולי יש להם כבר משהו ש - - -
אלכס קושניר: אין מישהו שלא ביקש מהם.
דוד ביטן: תודה רבה, עלי.
שלומית אבינח: ליאור דוידסון מביטוח לאומי.
ליאור דוידסון: היי, שלום.
דוד ביטן: את ביטוח לאומי?
ליאור דוידסון: אני ביטוח לאומי.
שלומית אבינח: מומחית בתחום גמלאות.
דוד ביטן: שמעת את כל הדיון?
ליאור דוידסון: שמעתי את כל הדיון, אני אבדוק נתונים ואחזור אליכם.
דוד ביטן: יש לך נתונים או שאת צריכה לבדוק אותם?
ליאור דוידסון: אין לי את הנתונים בשלוף ככה ספציפי של מה שביקשתם, אנחנו נבדוק את זה.
דוד ביטן: אם את יכולה להביא לנו לוועדה על מנת שנמשיך את הדיון, מה העלות של כל 100 שקל בדיסריגרד.
ליאור דוידסון: כן, רשמתי לי את זה.
ליאור דוידסון: אנחנו נבדוק את זה.
דוד ביטן: אני מבין שמבחינת ביטוח לאומי ההמלצה המקצועית זה כן לשנות את הדיסריגרד, נכון?
ליאור דוידסון: באופן כללי אנחנו בעד לתת כמה שיותר, לעודד תעסוקה והשלמת הכנסה כמובן כשזה המסכנים, לא יודעת אם 'המסכנים', הנזקקים יותר.
ליאור דוידסון: ספציפית צריך לראות כמה זה עולה וגם לזכור שבסוף זה נועד להבטיח מחיה בכבוד ולא מעבר.
ליאור דוידסון: בוא נגיד את זה ככה.
אלכס קושניר: ומה זה מחיה בכבוד?
אלכס קושניר: איך אתם מגדירים את זה?
ליאור דוידסון: יש לזה הרבה הגדרות.
ליאור דוידסון: קו העוני, לדוגמה, זו אחת ההגדרות.
ליאור דוידסון: יש הרבה הגדרות לזה.
אנדרי קוז'ינוב: אנחנו עשינו בזמנו חישוב, אדוני היושב ראש, עם כלכלנים, מחיה בכבוד הכי בסיסית לזוג קשישים זה באזור 7,250 שקל.
אנדרי קוז'ינוב: זה בערך.
אנדרי קוז'ינוב: סדר גודל.
אנדרי קוז'ינוב: הכנסה לסוג, מכל המקורות.
דוד ביטן: כן, אבל אתה יודע, שכר המינימום הוא לא 7,000.
אנדרי קוז'ינוב: לא, אם עכשיו זאת השאלה זה הסכום.
אנדרי קוז'ינוב: וזה לא הרבה, תחלק את זה לשניים זה 3,600 שקל לבן אדם.
טלי פלוסקוב: אני אגיד לך משהו, אדוני היושב ראש, אני פה מתחברת לאנדרי, אני אספר לך, בקדנציה הקודמת שלי אני, כמו שכולכם יודעים, עבדתי על הנושא הזה.
דוד ביטן: השאלה מה זה ההגדרה של מחיה בכבוד.
טלי פלוסקוב: יש נתונים.
דוד ביטן: האם זה כולל - - -
אנדרי קוז'ינוב: אני לא מדבר עכשיו על רכבי יוקרה ומסעדות פאר.
טלי פלוסקוב: זוג צריך לקבל 7,200 ובודד צריך לקבל 5,000 שקל, ואז אלה סכומים שוועדות, הרבה ועדות הגדירו שזה הסכום שהמדינה צריכה בעצם לדאוג שאנשים יקבלו כדי לחיות בכבוד.
טלי פלוסקוב: בזמנו אנחנו עשינו הערכה כלכלית לזה והגענו למסקנה שזה 4.5 מיליארד שקל כדי להגיע לסכומים האלה שאני מדברת עליהם.
טלי פלוסקוב: אפילו חשבנו כבר על איזה שהיא חלוקה כל שנה.
דוד ביטן: אלה שאין להם פנסיה והכנסות נוספות?
טלי פלוסקוב: אתה לא יכול רק לדאוג לאלה.
טלי פלוסקוב: ברגע שאתה מגדיל את הסכום גם אלה שלא מקבלים אתה גם צריך להשלים להם, אתה מבין?
טלי פלוסקוב: אתה מכניס הרבה אנשים חדשים.
דוד ביטן: לא, העלות התקציבית של העלאת קצבות הזקנה לשכר המינימום זה 37 מיליארד.
טלי פלוסקוב: 4.5 מיליארד.
דוד ביטן: לא נכון.
טלי פלוסקוב: לא, זה קצבת זקנה.
טלי פלוסקוב: אני לא מדברת על קצבת זקנה.
דוד ביטן: אז על מה את מדברת?
טלי פלוסקוב: אני מדברת על משהו אחר.
דוד ביטן: את מדברת על השלמת הכנסה?
טלי פלוסקוב: אני מדברת על השלמת הכנסה כי זה באמת - - -
דוד ביטן: זה משהו אחר.
דוד ביטן: זה 4.5 מיליארד?
טלי פלוסקוב: זה 4.5 מיליארד שקל ואז אפילו עשינו תוכנית שכל שנה אם אנחנו נשים מיליארד - - -
דוד ביטן: זה הגיוני, כי אתם דיברתם על 70% ו-70% היה 2.5 או שלושה מיליארד.
טלי פלוסקוב: לא, זה יותר מ-70%, זה משהו אחר.
דוד ביטן: הם דיברו על 70% והעלות הייתה שלושה מיליארד.
דוד ביטן: כשאת מדברת על מלא אז - - -
אנדרי קוז'ינוב: כן, זה לא היה שלושה מיליארד, זה היה פחות משני מיליארד, זו הערכה של האוצר.
דוד ביטן: אתם כולה הייתם צריכים להיכנס לקואליציה ואז הבעיה הזאת הייתה נפתרת.
אלכס קושניר: אם הייתם עומדים לפחות בהבטחה אחת, דוד, היינו נכנסים, אתה יודע את זה.
אנדרי קוז'ינוב: עדיין יש אפשרות ליצור קואליציה, אתה יודע.
דוד ביטן: לא היינו צריכים את הדיון הזה בכלל, אתה מבין?
אנדרי קוז'ינוב: אבל עדיין יש אפשרות ליצור קואליציה.
אלכס קושניר: זה עוד יותר גרוע.
אלכס קושניר: כי אם אתם מתנים את זה במהלך פוליטי זה עוד יותר גרוע.
דוד ביטן: אני לא מתנה, אבל מה אני יכול לעשות ש - - -
אלכס קושניר: תעשו את זה בלעדינו, מה אתם צריכים אותנו?
אלכס קושניר: תעשו.
דוד ביטן: מה לעשות שמהלך פוליטי מביא תקציבים לאוכלוסיות ספציפיות.
אלכס קושניר: קחו את הקרדיט, תעשו, יאללה.
טלי פלוסקוב: כשדוד יהיה שר האוצר אני מאמינה שאנחנו נעשה.
מיכל וונש: אדוני היושב ראש, אולי לפני השאלות הגדולות הובא לידיעתי, אם כבר אנחנו יודעים שעולים חדשים עובדים בגילים יותר מאוחרים אז לפחות, לכל הפחות, יש איזה שהיא הטבה שקשורה בתרגום של מסמכים רשמיים והיתרים נוטריונים, זה עולה הרבה מאוד כסף לאנשים האלה, לפחות את זה ש - - -
אנדרי קוז'ינוב: לא, אני הייתי מסתכל - - -
דוד ביטן: אני חושב שאת מתעסקת פה בקטנות.
אלכס קושניר: יש את זה.
מיכל וונש: אתה צודק, אתה צודק, אבל אני רואה שאנחנו בגדולות לא נתקדם, אז אולי לפחות נפתור את זה מ - - -
דוד ביטן: עזבי את זה, זה בעניין אחר.
אלכס קושניר: לא, משרד הקליטה מממן - - -
אנדרי קוז'ינוב: לא, אבל לפחות אלה שמקבלים השלמת הכנסה - - -
דוד ביטן: זו לא הבעיה עכשיו לתת להם - - -
מיכל וונש: אני מבינה, אדוני היושב ראש, אבל נראה לי שאנחנו לא נפתור את הדברים הגדולים, אז יכול להיות שכדאי לעשות רשימה של הדברים שלפחות – הדברים הקטנים.
מיכל וונש: לצערי אני אומרת.
דוד ביטן: מה שאני מציע, אני מציע כך - - -
אנדרי קוז'ינוב: בואו לפחות נבטיח להם את ההנחה בארנונה.
טלי פלוסקוב: שולחן עגול.
שלומית אבינח: מה עם מס הכנסה שלילי?
דוד ביטן: לא, מס הכנסה שלילי לא רלוונטי פה כי הם מעל גיל פנסיה.
שלומית אבינח: אבל הם כן צריכים טפסים להגיש, זה מה שאמרו גם.
דוד ביטן: לא, לא חושב שזה רלוונטי.
אנדרי קוז'ינוב: לא, אבל שוב, אם אנחנו הולכים על קטנות אז בואו נדאג לסיפור של ארנונה.
מיכל וונש: בסדר, אז צריך לעשות רשימה ולתקוף את זה משם.
דוד ביטן: תרשמי רגע את הסיכום.
דוד ביטן: אנחנו נסכם את הישיבה, אם כי לא נפסיק לטפל בזה, בסדר?
דוד ביטן: קיימת בעיה של קשישים שנאלצים לעבוד מעבר לגיל הפרישה בגלל בעיות כלכליות מצד אחד, ומצד שני מפחיתים להם כספים מהקצבאות שהם זכאים להן כתוצאה מאותה עבודה.
דוד ביטן: הדבר פוגע ביכולת שלהם לחיות בכבוד.
דוד ביטן: הבעיה המרכזית שצריך לתקן במקרה הזה היא הדיסריגרד, הכוונה להעלותו לסכום שצריך להתקרב לדיסריגרד של הנכים שעומד על 3,800, כפי שתוקן בחוק.
דוד ביטן: ההמלצה לממשלה זה להעלות לקבוצה זאת את הדיסריגרד ל-3,800 שקל ואם מבחינה תקציבית הדבר הוא בעייתי להעלות את זה בשלבים לאורך ארבע שנים.
אנדרי קוז'ינוב: אם תרשה לי להוסיף, אדוני היושב ראש, את הסוגיה של הפגיעה בזכויות הסוציאליות.
אנדרי קוז'ינוב: כלומר אלה שכרגע נפגעת להם השלמת ההכנסה עקב העבודה - - -
דוד ביטן: בסיכום תגיד מה אתה רוצה לתקן.
אנדרי קוז'ינוב: אני רוצה שאלה שנפגעת להם השלמת ההכנסה כרגע עדיין יהיו זכאים להנחות כמו ארנונה.
שלומית אבינח: להטבות שמקנה קבלת הקצבה השלמת הכנסה.
טלי פלוסקוב: לא, אתה לא תוכל.
דוד ביטן: לא, תחליט, אם הוא עובד אז לא מגיע לו, מה אתה רוצה?
אנדרי קוז'ינוב: לא, אבל שוב - - -
טלי פלוסקוב: אתה חייב להגביל לאיזה שהוא סכום, אתה לא יכול - - -
אנדרי קוז'ינוב: לא, אבל אפשר להגביל לצורך העניין, אבל לא כרגע.
אנדרי קוז'ינוב: תגבילו את זה ל-3,800.
דוד ביטן: אם הוא מקבל 3,800 – זה כאילו תפסת את שני הדברים ביחד, זו הבעיה.
אלכס קושניר: לא, דוד, בן אדם שמקבל השלמת הכנסה זה בן אדם שלא צבר פנסיה, אז אפשר לבוא ולומר שללא קשר לקבלת השלמת הכנסה בן אדם שלא צבר פנסיה מעל לסכום שאני לא יודע, 500 שקלים בחודש, יהיה זכאי להטבות כאילו הוא מקבל השלמת הכנסה, לא משנה כמה הוא מקבל.
דוד ביטן: אין לו פנסיה, אבל יש לו ארבע דירות, מה תגיד?
אלכס קושניר: אה, אם יש לו ארבע דירות הוא לא זכאי להשלמת הכנסה.
אלכס קושניר: הוא לא זכאי להשלמת הכנסה.
שלומית אבינח: לא, אבל השלמת הכנסה נותנת הטבות, הנחה בארנונה, הנחה ב - - -
דוד ביטן: אני מציע, בואו נילחם על הדיסריגרד.
אלכס קושניר: לא, אבל מה שאנדרי מציע - - -
אנדרי קוז'ינוב: לא, מה שאני מציע זה פרקטי לעכשיו, הדיסריגרד יכול לקחת לנו שנה.
דוד ביטן: בוא נכתוב ככה, כמו כן יש צורך בבדיקה של הפסד הטבות נלוות כתוצאה מאותה עבודה - - -
שלומית אבינח: אבל גם אם הוא חורג בשקל לא מגיע לו כלום.
אנדרי קוז'ינוב: נכון, זה מגוחך, אתה מרוויח 100 שקל יותר ואתה מפסיד הנחה בארנונה.
דוד ביטן: כתוצאה מאותה עבודה.
דוד ביטן: הממ"מ, אתם יכולים לבדוק לנו את זה?
דוד ביטן: איזה הטבות ומה סוג הפגיעה.
אליעזר שוורץ: אפשר, כן, זה כבר נעשה בעבר.
דוד ביטן: אוקיי, אם יש לך מוכן על הכיפק.
אנדרי קוז'ינוב: ארנונה, חשמל.
דוד ביטן: הוועדה מפנה את הבדיקה בעניין זה לממ"מ לצורך המשך דיונים.
אליעזר שוורץ: יש גם בדיקה של האוצר בנושא.
דוד ביטן: אז אנחנו נסכם את זה כי צריך להניח את זה, אבל אנחנו לא נפסיק לטפל בזה.
דוד ביטן: נקבל את החומר ונעשה ישיבה.
טלי פלוסקוב: תודה רבה, העיקר שאתה, אדוני היושב ראש, הכנסת את הסוגיה והסכמת איתנו.
דוד ביטן: אני מכיר אותה, אבל מה?
דוד ביטן: לא עד פרטי פרטים.
טלי פלוסקוב: באמת זה היה חשוב.
דוד ביטן: סיימנו להיום?
אלכס קושניר: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את הדיון בוועדת המשנה לעניין חיילים בודדים בשירות ובשחרור, במסגרת ועדת העלייה והקליטה.
אלכס קושניר: הדיון באופן הטיפול בחובות של מלש"בים (מיועד לשירות ביטחון) וחיילים בודדים.
אלכס קושניר: כמובן אנחנו נמצאים בדיון מעקב.
אלכס קושניר: אני רוצה להזכיר לכם מה קרה בדיון הקודם.
אלכס קושניר: בדיון הקודם התעורר מצוקות של חיילים בודדים חסרי עורף משפחתי, שמשרתים בצה"ל ונאלצים לשלם את חובותיהם, ובכך בעצם נקלעים למצב בלתי אפשרי של בחירה בין שירות צבאי לבין חיסול חובות, כי הרבה מאוד מהם נאלצים לערוק מצה"ל כדי להרוויח קצת כסף.
אלכס קושניר: נקודת המוצא בדיון הייתה שחובות צריך לשלם.
אלכס קושניר: יחד עם זאת, הצעתי להקפיא את כל החובות במהלך השירות הצבאי, ורק בתום השירות לשלם את החובות בפריסה נוחה.
אלכס קושניר: בדיון הקודם צוין כי לפי נתוני משרד המשפטים, במהלך ארבע השנים האחרונות נפתחו 1,897 תיקי חיילים, רבע מתוכם היו בכלא.
אלכס קושניר: בשנת 2019, 619 חיילים פנו לבקש סיוע משפטי, כאשר 66 מהם בענייני חובות.
אלכס קושניר: בדיון הקודם דובר על עיקול משכורות חיילים בגלל החובות, דבר שמנוגד לחוק.
אלכס קושניר: ביקשנו חידוד הוראות לכל הבנקים.
אלכס קושניר: אני שמח לומר כי סגנית המפקחת על הבנקים עדכנה אותי במכתב שההנחיה חודדה, ואני מאוד מקווה שהיא אכן מבוצעת בשטח.
אלכס קושניר: כאן אני פונה לכל מי ששומע אותנו, בעיקר עמותות וחיילים, במידה והם נתקלים במצבים שהמשכורת שלהם מעוקלת בגלל החובות, אנא תפנו אלינו ואנחנו נדע להסדיר את זה ונדע לחדד את ההנחיות שוב פעם.
אלכס קושניר: בדיון הקודם דיברנו על תיקון סעיף 58 שביטל את שיקול הדעת של הרשם להוצאה לפועל, דבר שפוגע באפשרות הסיוע לחיילים בפריסת תשלומים בחובות.
אלכס קושניר: בשעות אלה מתקיים דיון בוועדת החוקה בדיוק על החוק הזה שאמור לתת פריסה נוחה יותר, הארכה של שנתיים.
מרב תורג'מן: במקום שלוש שנים.
מרב תורג'מן: נציגי משרד המשפטים יוכלו להסביר את העניין.
אלכס קושניר: אני מאוד מקווה שהדבר הזה באמת יעבור בקריאה שנייה ושלישית וזה אולי יעזור לנו להתקדם לכיוון פתרון הבעיה.
אלכס קושניר: הבנו בדיון הקודם שקיים נתק מחשובי בחלק ממוסדות המדינה ומשרדי הממשלה בנושא הזה של סימון חיילים בודדים כאוכלוסייה מיוחדת.
אלכס קושניר: ביקשנו לנסות להגדיר הגדרה מיוחדת לדבר הזה.
אלכס קושניר: אני מקווה שאנחנו נשמע כאן תשובות.
אלכס קושניר: בסיכום הישיבה הקודמת פנינו למנכ"ל הביטוח הלאומי, מאיר שפיגלר, בנושא של חובות שנוצרים לחיילים תוך כדי שירות, והם בכלל לא מודעים אליהם כי דרישת התשלום מועברת בדואר, והרבה פעמים הכתובת לא מעודכנת ואנשים בכלל לא מקבלים את זה.
אלכס קושניר: ביקשנו לבדוק אופציה להקים איזושהי תקשורת דיגיטלית לקבל מצה"ל את הקובץ ולדבר עם החיילים והמשוחררים באופן ישיר.
אלכס קושניר: לגבי הנושא של חיסכון לכל ילד.
אלכס קושניר: אנחנו יודעים שבמצב העניינים היום, עד גיל 21 הילד לא יכול למשוך את הכסף ללא ההסכמה של שני ההורים.
אלכס קושניר: במצב שלנו כשמדובר בחיילים בודדים, ברור שהדבר הוא בלתי אפשרי.
אלכס קושניר: קיבלנו תשובה מהביטוח הלאומי שהסבירו לנו שבעצם הדבר הזה דורש תיקון חקיקה.
אלכס קושניר: אנחנו כוועדה נפעל גם אל מול משרד האוצר וגם אל מול הביטוח הלאומי לראות איך אנחנו יכולים לקדם חקיקה כזו בצורה מהירה ככל שניתן.
אלכס קושניר: דבר נוסף שפנינו לבנקים וטרם קיבלנו תשובה ברורה, זה כל הנושא של דירוג אשראי.
אלכס קושניר: הרי ברור שהחבר'ה האלה שנקלעים לחובות ואז נוצרים להם פיגורים בשל שירותם בצה"ל, בסופו של דבר דירוג האשראי שלהם נפגע.
אלכס קושניר: רצינו לשמוע האם יש איזושהי התקדמות לכיוון הפתרון של הסוגיה הזאת, כי ברור לכולם שחייל שהוא משרת בצה"ל ואין לו יכולת לשלם את החובות שלו, חייב לקבל איזושהי חנינה כלכלית כדי שהוא יוכל לפתוח דף חדש ברגע שהוא משתחרר.
אלכס קושניר: עוד דבר שחשוב לדון עליו זה כל מה שקשור למנגנון תמיכה ושיקום של חיילים בודדים הנמצאים בחובות ובהליכי הסדרי חובות.
אלכס קושניר: מדובר בסוגיה חדשה אבל היא קשורה כמובן לדיון.
אלכס קושניר: צה"ל והסיוע המשפטי, המוסדות השונים המסייעים לחיילים להסדיר את חובותיהם.
אלכס קושניר: יחד עם זאת, חשוב שמישהו בצבא או יתד במשרד הרווחה יוודאו שהחיילים עומדים בהסדרי חובות ומשלמים את התשלומים עליהם התחייבו בהסדר שאליו הגיעו.
אלכס קושניר: במידה והחיילים לא יכולים ולא מצליחים לעמוד בהסדרי החובות, תהיה להם כתובת אחת למי לפנות ולספר שאינם יכולים לעמוד בהסדר החובות.
אלכס קושניר: חשוב למנוע בלגן והמערבולת בנושא הנושא.
אלכס קושניר: לקראת הישיבה ביקשנו התייחסות של המשרדים לחלק מהשאלות הבאות: מה הם מנגנוני הסיוע בצה"ל למעקב אחרי יישום הסדרי חובות של חיילים?
אלכס קושניר: האם בכלל קיימים כאלה?
אלכס קושניר: מה הם מנגנוני הסיוע והליווי של יתד במשרד הרווחה לחיילים הנמצאים בחובות?
אלכס קושניר: שיתף פעולה בין המפקדים לסיוע המשפטי וליתד, האם קיים וכיצד הוא מתבצע?
אלכס קושניר: עריקות למען עבודה ותשלום חובות, נתונים מספריים בקרב חיילים בודדים.
אלכס קושניר: קורס חינוך פיננסי כחובה, האם קיים בצה"ל?
אלכס קושניר: אנחנו חושבים שמדובר בקורס מאוד מאוד חשוב שיאפשר לחיילים לרכוש כלים חשובים לאזרחות.
אלכס קושניר: השאלה אם צה"ל מקיים קורסים כאלה ובאיזה מתכונת?
אלכס קושניר: האם יש בצה"ל גוף שמתכלל את כל הטיפול בחובות של החיילים הבודדים ומעקב אחר ביצוע הסדרי חובות?
אלכס קושניר: האם זה במסגרת מוקד השכר והכספים, תנאי שירות, האם זה נמצא בכלל?
אלכס קושניר: עוד נתון מספי שחשוב לדעת זה נתונים של כליאה של חיילים בודדים, כמה במספרים וכמה באחוזים?
אלכס קושניר: אני חושב שאנחנו חייבים להגיע לשורה תחתונה, איך אנחנו גורמים לכל חייל בודד שמשתחרר מצה"ל, להשתחרר עם הסדר חובות ברור, כולל מקורות מימון, פריסת תשלומים ודירוג אשראי נקי.
אלכס קושניר: אלה שלושת הנקודות שאנחנו חייבים לטפל בהן.
אלכס קושניר: אנחנו חייבים לאפשר לחיילים קודם כל שירת נטול דאגות, שלא ידאגו לחובות שלהם, שידעו שבסוף השירות הם יקבלו איזשהו הסדר חוב ברור.
אלכס קושניר: דבר שני, שאנחנו נאפשר להם לאחר השחרור את המוביליות החברתית כדי שבאמת יוכלו לפתוח דף חדש ולהתחיל עם אותה מקפצה שאנחנו כמדינה רוצים להעניק להם, אם זה בדמות הפיקדון שהם מקבלים והכלים שהם מקבלים וגם אותו חיסכון לילד, שאפשר יהיה לשחרר אותו, אני מקווה מאוד, שנוכל להתקדם.
אלכס קושניר: זה לפתיחה.
אלכס קושניר: יש לכם מה להוסיף למה שאמרתי?
דקלה צרפתי דלג'ו: לא, סיכמת את זה מצוין.
דקלה צרפתי דלג'ו: הדבר היחיד כמו שאתה אמרת, להבטיח שהם יצאו עם כל הדברים שמאפשרים מוביליות חברתית, ובכלל זה כל מה שאמרת על הקשר בין העריקות לבין החובות, שאם הם עורקים, הם בסוף נפלטים מצה"ל, יוצאים בלי שקל.
דקלה צרפתי דלג'ו: גם חיילים שבברוטו היו שלוש שנים בצה"ל ושנה מתוך זה בכלא, אז גם נתנו שלוש שנים מהחיים, גם לא עבדו, גם בסוף יוצאים בלי הטבות.
דקלה צרפתי דלג'ו: בדיוק אותם חיילים שמגיעים בלי עורף משפחתי, הכי חשוב לנו שהם יצאו עם ההטבות האלה.
יגאל קונפורטי: אני גם אוסיף משהו קטן.
יגאל קונפורטי: יש חיילים בודדים שהרבה פעמים הם נקלעים למצוקה כלכלית בגלל ההתנהלות של המשפחה שלהם, למשל שאח או אבא או מישהו קרוב אליהם, בעצם הוא זה שמסבך אותם.
יגאל קונפורטי: הרבה פעמים דירוג האשראי שנפגע להם, זה בעצם על פעולות שלאו דווקא הם עשו.
יגאל קונפורטי: אני מדבר למשל על הורים שלוקחים צ'קים מהילדים או משתמשים בחשבון הבנק שלהם בצורה חופשית או כרטיס אשראי, לדוגמא.
אלכס קושניר: קרן, בבקשה.
קרן וייס: בוקר טוב לכולם, אני רגע אתייחס לדברים שפתחת איתם ואני אנסה רגע להעמיק ולהרחיב בנקודות החשובות שיסייעו לנו גם כן למצות את היכולת שלנו לטפל בחיילים, ובסוף גם להביא ליכולת של מוביליות חברתית, אישית, תעסוקתית עבור החיילים הללו ביציאה שלהם לאזרחות.
קרן וייס: בראשית הדברים צריך לומר שצה"ל מתחיל משלב המלש"ב באיתור ומיפוי הצרכים והמצוקות של חיילי החובה בכלל, ובפרט האוכלוסיות הייחודיות שבתוכן החיילים הבודדים המובהקים וחסרי העורף המשפחתי, מתוך הרצון לייצר בסיס ותשתית מספיק רחבה ומותאמת למענה רחב במהלך השירות הצבאי עצמו על מנת שהם יוכלו לבצע שירות משמעותי, בטח ובטח במדרג הלוחם קודם כל, אבל גם כמובן בכל המערכים האחרים שבהם הם יכולים לתרום ולסייע, שהם גם יצליחו להשלים שירת משמעותי מבלי שהם מעמיקים את האתגרים שהם באים איתם מבית, וכמובן למצות איתם את כל הזכויות לקראת השחרור, להעביר מקל בצורה הטובה ביותר ביציאה לאזרחות ולאפשר להם את המוביליות שעליה אנחנו מדברים.
אלכס קושניר: למי להעביר את המקל?
קרן וייס: במקומות שבהם נדרש סיוע שהוא חריג, שהוא אחר, שאנחנו מבינים שיש לנו פה מישהו שהוא במצוקה שמחייב מישהו אחר שיסתכל עליו, אז אנחנו מייצרים העברת מקל ליתד כמי שבעצם אחראי כחלק מהתוכנית הלאומית לסיוע לצעירים וצעירות במצבי סיכון בין הגילאים 18 עד 25.
קרן וייס: מבחינתנו הם המוסד המרכזי, התוכנית המרכזית שאליה אנחנו מייצרים העברת מקל במקרים החריגים שאותם אנחנו יודעים למפות ולאתר.
קרן וייס: אני חושבת שאחד הדברים המרכזיים זה לעזור להם למצות את הזכויות הבסיסיות שלהם שהן רבות, דרך האגף והקרן לחיילים משוחררים, ובכלל, בין אם זה באפיקי ההשכלה, ההשמה, תעסוקה, ובאמת לעדכן אותם וליידע אותם שיש להם את מרבית ומגוון הזכויות הללו, כי מרביתם, צריך לומר ביושר, לא מכירים את זה, ואנחנו עוסקים בכך רבות, ללמד, להסביר ובאמת לייצר מידע שהוא בדחיפה, דרך זה שבסוף ביום השחרור הם גם כן ימשיכו וימצו את הזכויות הללו.
קרן וייס: אני רגע רוצה בפתיח עוד משפט אחד על כלל חיילי החובה, כי אני חושבת שזה חשוב אם כבר אספנו את כל האנשים המכובדים האלה סביב שולחן אחד.
קרן וייס: תראו, חיילי החובה בצה"ל, לא רק הבודדים, חלקם מצליחים להסתבך בחובות כאלה ואחרים, ואת החובות האלה צריך רגע למפות בכמה רבדים.
קרן וייס: אחד, יכול להיות חובות אישיים שלהם שהם הסתבכו, התחייבו לחברות פלאפון או לחברות אשראי או יצרו כל מיני עסקאות מפוקפקות או לא מפוקפקות והסתבכו בחובות.
קרן וייס: יש חיילים שמגיעים ממשפחות שהן במצוקה והמשפחות שלהן נמצאות בחובות, והם לוקחים על עצמם את נטל הסיוע למשפחה.
קרן וייס: יש לנו רובד של חובות אל מול המוסדות הפורמליים שכולנו מכירים, חברת החשמל, אפילו חברות הפלאפון, אני מכניסה אותן בתוך הקטגוריה הזאת, רשות האכיפה והגבייה, לצד חובות שהם לאו דווקא לגורמים הללו, שאיתם דרך אגב הרבה יותר קשה לנו להתמודד, שזה באמת השוק האפור ודומיו, שגם שם יש לנו חיילים שמצליחים להסתבך.
קרן וייס: צריך לומר שבתקופה האחרונה אנחנו רואים עלייה בקצב מימוש כלל כלי הסיוע שיש לנו בצה"ל, הכלכליים והרווחתיים והמשפטיים.
קרן וייס: אנחנו קושרים את זה לאפקט משבר הקורונה רבתי, ואנחנו רואים את זה בכל המעגלים, גם עבור חיילים בודדים אבל גם עבור חיילים שנתמכים על ידי המשפחות שלהם וכרגע עברו איזושהי טלטלה ושינוי.
קרן וייס: אני יכולה רק לתת לכם קצת מספרים כדי לסבר את האוזן.
קרן וייס: אנחנו רואים עלייה של 25% במבקשי הסיוע בתוך צה"ל בהשוואה לתקופה הזו בשנה שעברה.
קרן וייס: עוד נתון מעניין רק כדי לפתוח את הראש רגע ולהבין מה קורה כאן.
קרן וייס: לקראת חג ראש השנה אנחנו נותנים תווי קניה לחיילים בודדים ולזכאי תשלומי משפחה.
קרן וייס: אנחנו נמצאים שבוע בתוך יכולת המימוש של התווים ואנחנו רואים 71% מימוש, שזה נתון גבוה בצורה משמעותית משנים קודמות בכל החגים שהיו לנו.
קרן וייס: אני חושבת שזה רק מעיד על האירוע המורכב והרחב יותר שגם חיילי צה"ל אבל המדינה כולה כרגע נמצאים בה, וזה רק מחדד ביתר שאת את חשיבות הטיפול שלנו והיכולת שלנו לזקק ולעבוד בקצבים מהירים כדי לסייע לחיילים הללו שזקוקים לכך.
קרן וייס: אין היום בצה"ל אינדיקציה לחייל שנמצא בחובות.
קרן וייס: אני לא יודעת להוציא דוח או להצביע על החיילים האלה במקשה אחת.
קרן וייס: אני לא יודעת להגיד, יש לי עכשיו 200 חיילים עם חובות בצה"ל.
קרן וייס: אני לא יודעת את זה.
קרן וייס: אני כן יודעת להגיד מה היקף החיילים שזקוקים לסיוע כלכלי, ומתוך כך אני יודעת להקיש שחלקם כנראה מצויים בחובות כאלה ואחרים.
אלכס קושניר: את אמרת שאת כן יודעת כמה חיילים נזקקים לסיוע, אז כמה?
קרן וייס: התחלתי ואמרתי, אנחנו רואים עלייה של 25% מתקופות דומות אשתקד, שזה מגולם בכ-29,000 חיילים נכון להיום עבור שנת 2020 שביקשו סיוע כלכלי.
קרן וייס: חלקם הם גם חיילים בודדים.
אלכס קושניר: מה זה חלקם?
קרן וייס: מתוכם יש לנו כ-3,800 חיילים בודדים שקיבלו סיוע כלכלי למעלה מהמעטפת הרגילה שהם מקבלים, שזה נתון גבוה, זה כמעט 50%.
אלכס קושניר: כמה חיילים בודדים יש בשירות?
אלכס קושניר: בערך 6,000.
קרן וייס: יש היום 6,500 חיילים בודדים בצה"ל, מתוכם כ-54% הם חיילים בודדים מובהקים, זאת אומרת כאלה שהוריהם חיים בחו"ל, ו-46% מתוכם הם כאלה שהם מוגדרים על ידנו כחסרי עורף משפחתי, כלומר משפחתם מצויה בארץ אבל הם נמצאים איתם בנתק מסיבות מגוונות.
אלכס קושניר: 3,800 חיילים בודדים פנו לסיוע תוספתי.
שלומית אבינח: ומה צה"ל עושה איתם?
קרן וייס: נותן להם את הסיוע.
מרב תורג'מן: נשמח לשמוע על הסיוע.
קרן וייס: בצה"ל יש בעצם מספר אפיקים לסיוע, כאשר נגדיר את זה תחת הכותרת, ההישרדותיים.
קרן וייס: יש לנו ארגז כלים למפקדים, אפרופו הקשר הפיקודי שבעינינו הוא הכי חשוב, כי אחריות הטיפול היא בסוף של המפקדים, אותה הם מצליחים לממש עם הגורמים המקצועיים, קרי סגלי תנאי שירות ומשאבי אנוש ביחידות, אבל יש לנו ארגז כלים פיקודי שכל מפקד בעצם מחזיק באמתחתו סל פתרונות לכל החיילים שזקוקים לעזרה, חיילי החובה במנעד הרחב אבל כמובן במיקוד החיילים הבודדים שלהם אנחנו מגלים רגישות מיוחדת.
קרן וייס: בסל הכלים הללו יש לנו בעצם את המענקים הפיקודיים, שזה מענקים לחיילים שהם יכולים לקבל בכל שנת שירות שלהם.
קרן וייס: יש לנו את ההלוואות, שזה כלי שאנחנו מאוד לא אוהבים להשתמש בו, שאנחנו נותנים הלוואה לחייל.
קרן וייס: בדרך כלל זה במקרים מאוד מאוד ספציפיים שבהם אין לגיטימציה לתת פה מענק או במקרים שבהם אני יודעת שזה חלק מאיזשהו חינוך פיננסי רחב יותר, וגם שם כמובן זה ללא ריבית.
קרן וייס: יש לנו את קופת הידידות, שזה בעצם סיוע במוצרי חשמל וריהוט לבתים של החיילים.
אלכס קושניר: זה תרומה של קרן לידידות?
קרן וייס: זה תוכנית שהיא קיימת כל שנה, שאנחנו גם כן מגבים אותה בתקציב צה"לי כרשת ביטחון, אבל בעצם אנחנו מייצרים קופת ידידות שאותה תורמת קרן לידידות, שעוזרת לנו לממש ריהוט ומוצרי חשמל עבור חיילי חובה בכלל וגם בודדים כמובן.
קרן וייס: רק לסבר את האוזן, המענקים בשנה מגיעים לתקרה של עד 7,000 שקלים, שעל זה יש לנו ON TOP יכולת לתת עוד 10,000 שקלים במענק אגף כוח אדם שהוא חריג, ועל זה יש לנו יכולת אפילו לתת ON TOP בוועדת סיוע מטכ"לית שכבר יכולה לתת אפילו סכומים גדולים יותר.
קרן וייס: היכולת לתת מענק מיידי, מהיר לחשבון החייל הוא קיים ואנחנו גם עושים בו שימוש, והיקפי המשאבים שמושקעים בכך מדי שנה רק הולכים וגדלים.
קרן וייס: לאורך השנה אנחנו גם כל הזמן מקיימים הערכות מצב ומגדילים את התקציב הזה ומותחים אותו בהתאם לצרכים.
שלומית אבינח: אם אתם נותנים את כל התוספות הכספיות לתוך חשבון החייל והוא נמצא בחובה, יש לו מינוס בחשבון, אז הכסף נבלע במינוס, אין לו שום אפשרות ליהנות מהכסף.
שלומית אבינח: אני מברכת על הסיוע אבל איך מונעים את זה, שהוא כן יוכל להשתמש בכסף?
קרן וייס: חבר הכנסת פתח בזה בהתחלה והוא גם ציין אפילו שהכספים הללו מוגנים מפני עיקול וכו', ככה שהמשפחות או החיילים יכולים להשתמש בהם.
קרן וייס: גם לדוגמא, כספי תשלומי המשפחה שמועברים, שזה רגע בכוכבית כי זה לא בודדים, נגיד למשפחות, גם אלה כספים שמוגנים מפני עיקול ואני שמחה לשמוע שההנחיה הזאת חודדה בקרב כלל הבנקים כדי שנוודא שזה אכן קורה.
קרן וייס: יש לנו גם תווי קנייה לרכש מזון בשופרסל, וגם יש לנו יכולת מימוש ברשת בי (Beׂ) ׁׂלטובת לא פרפומריה, אלא יותר תרופות ומוצרים כאלה שבעצם משפחות או חיילים זקוקים להם.
קרן וייס: צריך לומר שאנחנו מנסים לתפור חליפה לפי מידה לכל חייל וחייל באשר לצרכיו, ככה שאם אנחנו מבינים שיש לו איזשהו מינוס גדול ובאמת חשש מכך שכנראה הכסף לא יגיע ליעדו, אנחנו מנסים לתת לו פתרונות שהם אחרים, בין אם זה בתווי הקניה, בין אם זה בתווים שהם לאו דווקא אל מול רשת שופרסל אלא אל מול רשתות אחרות שיכולים לתת לו מענה, גם את זה אנחנו עושים.
קרן וייס: אנחנו יודעים לגלות בכך גמישות ובאמת מיקוד בצורך הספציפי של אותו חייל ולתת לו לזה מענה מדויק.
קרן וייס: אלה באמת הכלים ההישרדותיים הבסיסיים שלנו.
אלכס קושניר: דיברת על המענק, השאלה היא מי מוסמך להעניק את המענק, זה ברמת מ"פ, מג"ד?
קרן וייס: מכיוון שהמפקד עסוק במשימותיו ואני לא רוצה להטריד אותו בביורוקרטיה, אז בהמלצה שלו ובאישור קצינת תנאי שירות של היחידה, זאת אומרת מישהי שחיה בתוך היחידה, זה לא צריך עכשיו לעלות מדרגים, יכולה לאשר את זה.
קרן וייס: יש לנו את הסכום הבסיסי, שאנחנו מדברים על תקרה שמשתנה בין חייל עורפי לחייל קדמי, אבל בין 5,000 ל-7,000 שקלים זו התקרה המקסימלית, זה בסמכותה של קצינת תנאי שירות.
קרן וייס: ON TOP על זה אנחנו מדברים על מענק סיוע חריג שבו אנחנו כבר עולים מדרגים למוקד השכר והכספים, ששם יש ראשת מדור שזה תפקידה, ואם גם על זה אנחנו רוצים עוד חריגות מעל ה-15,000–17,000 שקלים שגם את זה אפשר לתת, אז אנחנו כבר עולים לוועדת סיוע מטכ"לית בראשותה של ראשת ענף תנאי שירות במוקד השכר והכספים שהיא מקבלת את החומרים לידה והיא יודעת להחליט.
קרן וייס: הוועדות האלה יכולות להתקיים בנוהל מזורז אד הוק, לא חייב להמתין שהם יתכנסו במשך חודשים ארוכים.
קרן וייס: יודעים לעשות את זה בנוהל מזורז וקצר במקרים שאנחנו צריכים את זה.
אלכס קושניר: שאלה נוספת לגבי הלוואה שאמרת.
אלכס קושניר: ציינת שמדובר בהלוואה ללא ריבית.
אלכס קושניר: השאלה היא האם הפריסה של ההלוואה גולשת מעבר לשירות הצבאי?
אלכס קושניר: שאלה נוספת, מה גובה ההלוואה הזאת?
אלכס קושניר: כשאתם נותנים הלוואה כזו, האם יש איזושהי התחשבות להסדר חובות לאחר השחרור?
אלכס קושניר: כמה חיילים בודדים קיבלו הלוואות כאלה בכמה השנים האחרונות?
אלכס קושניר: אם את יכולה לתת לנו מידע מספרי, זה מאוד חשוב.
קרן וייס: ההלוואה שניתנת היא עד 1,200 שקלים, שאותה אנחנו פורסים ל-12 תשלומים, שכל החזר תשלום בחודש הוא על סך 100 שקלים.
קרן וייס: אין ריבית, אין תשלומים נוספים.