GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלכס קושניר: זאת אומרת, זה רק במהלך השירות הסדיר, נכון?
אלכס קושניר: זה לא גולש מעבר לשירות.
קרן וייס: בדיוק, ואנחנו תוחמים את זה אל מול חודשי השירות שנותרים לחייל.
אלכס קושניר: שאלה נוספת, ציינת משהו שהוא לפי דעתי יכול לפתור הרבה מאוד בעיות במידה ואנחנו נוכל לפתור את זה.
אלכס קושניר: אמרת שלכם אין מידע על חיילים שנמצאים בחובות.
אלכס קושניר: אני כמובן מתמקד כאן בחיילים הבודדים.
אלכס קושניר: השאלה, האם פעלתם בכלל בניסיון לייצר מידע כזה, ואם כן, מה אתם צריכים כדי שאנחנו נעזור לכם כדי שתעשו את זה?
אלכס קושניר: ברגע שאת יודעת מה גודל הבעיה ומי האנשים שצריכים סיוע, לך יהיה הרבה יותר קל לסייע.
אלכס קושניר: אני גם לא חושב שמדובר בפעולה כזו מורכבת, היות ואפשר להיות בקשר עם רשות האכיפה והגבייה, ויש פה את הסיוע המשפטי, וגם מול ההוצאה לפועל.
אלכס קושניר: אני חושב שאפשר לבנות כאן איזשהו ממשק שאתם בפנייה יזומה לגורמים האלה תוכלו לקבל תשובות.
אלכס קושניר: קרן, לפני שאתה עונה, דקלה.
דקלה צרפתי דלג'ו: קרן, קודם כל נעים להכיר.
דקלה צרפתי דלג'ו: עוד לא הספקנו להיפגש.
דקלה צרפתי דלג'ו: אני כן אגיד לך, אני לא יודעת אם את יודעת, בכלא 4 בנינו ממשק ולא פלא גם שיש לנו הרבה פניות מהכלא, שהחייל איכשהו נכנס לכלא, הוא עונה על שאלון ממש בהתחלה, ואחת השאלות שהכנסנו לתוך שאלון תנאי השירות, האם יש לך חובות?
דקלה צרפתי דלג'ו: אני חושבת שאפילו בזמנו דובר עם ראשת ענף תנאי השירות דאז, זר אביב, על זה שבאמת אולי נשנה את כל השאלון בתנאי שירות.
דקלה צרפתי דלג'ו: אני זוכרת שבשאלון שלכם כתוב, אוכל במקרר, קושי, כאלה דברים.
דקלה צרפתי דלג'ו: פשוט עוד שאלה אחת, יש חובות, אימא, אבא, אתה?
דקלה צרפתי דלג'ו: מסמן כן, להתחיל להפנות אותם.
דקלה צרפתי דלג'ו: נוכל לטפל.
אלכס קושניר: השאלה אם בתהליך הגיוס השאלה הזאת נשאלת בכלל?
קרן וייס: לדעתי אתם פשוט לא הבנתם אותי נכון.
קרן וייס: היום כל חייל שמתגייס לצבא, גם בשאלון שלו כמלש"ב, עוד לפני הגיוס וגם בכל יחידה שהוא עובר ובכל שלב בשירות שלו וגם בראיונות המפקדים, אנחנו מנחים כפורמט אפילו.
קרן וייס: זה אפילו לא אם הוא יודע או חושב שהוא צריך לשאול, אלא ממש כפורמט מחייב לשאול את החייל האם יש לו או למשפחתו חובות.
קרן וייס: המידע הוא קיים אבל כמידע איכותני ולא כמידע כמותי, כי אנחנו לא עושים לזה איזושהי הזנה ואיזושהי אינדיקציה במערכות המחשב.
קרן וייס: כך אני אוציא פלט ואני אגיד בכל זמן נתון כמה כאלה יש.
אלכס קושניר: קרן, תסלחי לי שאני שואל אותך, אז מה המשמעות במילוי הטופס?
קרן וייס: הטיפול בדברים הללו, בכל העניין הכלכלי, בסוף הוא אל מול הסגלים ביחידות שיודעים רגע לנתר את הצורך ולהשתמש בכלל המשאבים והכלים שיש להם ובכלל שיתופי הפעולה שאנחנו מקיימים עם הגופים, גם עם הסעד המשפטי, יתד, רשות האכיפה והגבייה.
אלכס קושניר: קרן, אנחנו מכירים מערכות גדולות.
אלכס קושניר: אנחנו גם יודעים שטיבם של הטפסים במערכות הגדולות, ללכת לאיבוד ולשכב בתיקיות ולצבור אבק.
אלכס קושניר: ברגע שאותו חייל או מלש"ב ממלא שאלון, ובמיוחד שמדובר בחייל בודד, ששם הסוגיה היא הרבה יותר מורכבת, השאלון הזה עובר ליחידה?
אלכס קושניר: מה קורה איתו?
קרן וייס: אני רגע אסביר לכם קצת על תהליכי הטיפול של סגלי תנאי השירות ואז אולי זה ישפוך אור על השאלה הזו.
קרן וייס: היום כל חייל שנקלט ביחידה בעצם עובר ראיון פרונטלי עם משק"ית תנאי שירות שהוכשרה לטפל בו ולדעת לאתר את הצרכים שלו ולקשור אותם לכלים ולמשאבים בתוך צה"ל.
קרן וייס: היא מנהלת איתו שיח שהוא פרונטלי, אחד על אחד, והיא יודעת למלא אל מול מערכות המידע הקיימות אצלנו לניהול הטיפול, את כל הנתונים הללו לרבות נתוני החובות.
קרן וייס: הדבר הזה צף ועולה גם אל מול השיח הפיקודי מול המפקדים בכלל הדרגים הפיקודיים הנדרשים לכך בשיח עם החייל.
קרן וייס: את המידע הזה אנחנו מעבדים לכדי תוכנית פעולה עבור כל אחד מהחיילים הללו.
קרן וייס: ככה אנחנו פועלים בשוטף.
קרן וייס: דווקא בגלל שזאת מערכת גדולה שאנחנו לא רוצים שהטפסים האלה ילכו לאיבוד, אנחנו מדגישים את הקשר הבין-אישי הזה, בין המש"קית לבין החייל.
אלכס קושניר: כרגע אמרת שכל משק"ית ביחידה מזינה את הנתונים לתוך מערכת מחשוב.
קרן וייס: אני חושבת איתך רגע בקול רם.
קרן וייס: יש לנו בעצם יכולת ואין לנו בעיה לייצר אינדיקציה רישומית גם לזה, משהו שילווה את החייל.
קרן וייס: זה מידע מאוד נזיל, דינמי ומשתנה אבל אפשר לעשות את זה.
קרן וייס: אני באמת חושבת כאן בקול רם.
קרן וייס: יכול להיות שזה יסייע לנו בבקרה נוספת ובטח אם אחר כך אנחנו גם נחליט על העברות מידע עם הגופים השונים, לקדם את היכולת שלנו לבקר את זה.
קרן וייס: אני חושבת שזו נקודה שהיא חשובה ואנחנו נפעל לקדם את זה.
אלכס קושניר: קודם כל אני שמח לשמוע.
אלכס קושניר: אני מאוד מקווה שתעשו את זה כי גם לכם זה ייתן אינדיקציה לגודל הבעיה.
אלכס קושניר: ברור שככל שמשק"ית תנאי שירות נמצאת מול חייל באופן אישי ופרטני ובונה לו תוכנית פרטנית, זה דבר מאוד חשוב ונכון, אבל כמערכת צריכים לראות את כל התמונה ולהבין איפה אנחנו עומדים.
אלכס קושניר: אגב, גודל התופעה בסוף תקבע גם את מנגנוני הסיוע והמאמץ שהמערכת תעשה כדי לסייע, לכן אני מאוד אשמח אם תוכלו לעשות את זה ואולי בדיון הבא תציגו לנו את הנתונים.
אלכס קושניר: אני מאמין שזה לא מורכב בשביל גוף כמו צה"ל.
שלומית אבינח: בשאלון תנאי שירות שואלים גם למי חייבים?
שלומית אבינח: יש שאלה כזאת, למי החוב?
קרן וייס: כן.
אלכס קושניר: ברגע שיש טיפול פרטני, אני בטוח שמשק"יות תנאי שירות יודעות לשאול את השאלות.
אלכס קושניר: שאלה נוספת, קרן, שדיברנו, ודיברתי על זה בפתיח זה הנושא של קורס חינוך פיננסי.
אלכס קושניר: האם זה קיים?
אלכס קושניר: איך זה קיים?
אלכס קושניר: כמה חיילים כן ניגשים לזה?
אלכס קושניר: האם זה חובה?
אלכס קושניר: לא חובה?
אלכס קושניר: האם מפקדים לא משחררים את החיילים בגלל חוסר בסדר כוחות?
אלכס קושניר: כי אנחנו שמענו הרבה סיפורים בקורסים דומים.
אלכס קושניר: בכל הקורסים הרכים האלה, תמיד זה אותן בעיות.
אלכס קושניר: השאלה מה קורה פה?
קרן וייס: ברשותך, לפני החינוך הפיננסי, רק צריך לומר שיש לנו עוד כמה יכולות בהקשרי הסיוע לחיילים, אחד מהם זה היציאה לחופשות מיוחדות, ששם הם יכולים בעצם לממש עבודה לתקופה של חודש ימים ואז בעצם גם כן לסייע לעצמם ביכולת ובאחריות להרוויח סכום כסף כזה או אחר שיכול לסייע להם בכיסוי החובות ובכלל עבור המחיה שלהם.
קרן וייס: במקרים מאוד מאוד חמורים וקיצוניים, ואני מדגישה קיצוניים כי אני יכולה לספור אותם על שתי כפות ידיי, אנחנו גם מאפשרים דחיית שירות לחיילים שיש שם מורכבות שהיא גדולה יותר, על מנת שהם ילכו ויעבדו בצורה שהיא מאומצת לתקופה שהיא קצת יותר ארוכה מחודש ימים.
קרן וייס: אנחנו לא אוהבים את הפתרון הזה, אני אומרת את זה כאן בכנות, כי אנחנו רוצים רגע להמשיך ולבקר אותם ולא להסיר מהם את היד, כי הליווי כאן הוא קריטי כי יכולת ההסתבכות היא מאוד מאוד מהירה במקרים הללו, אבל גם את זה אנחנו יודעים לעשות.
קרן וייס: שוב אני אומרת, זה במקרי קיצון.
קרן וייס: אני יכולה לספור על שתי כפות ידיי את כמות החיילים שאני לאורך כל שנות שירותי כקצינת תנאי שירות ראיתי שעושים את זה, אבל זה קיים שם כאיזושהי נקודה אדומה.
קרן וייס: בנוסף, כמובן היתר עבודה פרטית לחיילים, לרוב במערכים העורפיים, שמממשים בשגרה ויכולים לעבוד ולהמשיך להשתכר ולכלכל את עצמם בנוסף לכל יכולות הסיוע הצה"ליות.
אלכס קושניר: יש לכם נתוני עריקה של חיילים בודדים?
קרן וייס: נתוני הכליאה והעריקה של חיילים בודדים מאוד נמוכים אל מול שאר האוכלוסייה.
קרן וייס: אנחנו מדברים על כליאה של 0.02% אל מול סך הכלואים, ונתוני עריקה של פחות מ-1%.
קרן וייס: אל מול סדר הכוחות הכללי והאוכלוסייה הכללית המספרים הם מאוד מאוד קטנים ומצומצמים, ואנחנו גם לא יודעים לקשור באופן מוחלט בין הנסיבות.
קרן וייס: האם העריקות והכליאה קשורים בהכרח למצב הכלכלי?
קרן וייס: אנחנו לא יודעים להעיד על קשר סיבתי מוחלט בהקשרים האלה.
קרן וייס: אנחנו מייצרים הרבה מאוד שיתופי פעולה בשגרה גם עם הרשות לאכיפה וגבייה, ששם יש לנו רפרנטית אחת שאיתה כלל יחידות השטח ואנחנו כמטכ"ל ומוקד השכר והכספים כגורם הביצועי שרואה שלם את כל החיילים האלה, מנהלים איתם קשר הדוק, חייל-חייל, והיא עוזרת לנו לפרוס את החובות, לנפות חלק מהחובות, לזקק אותם באמת למינימום שאפשר.
קרן וייס: היא עושה עבודה מדהימה.
אלכס קושניר: אני הייתי שמח לקבל מאביבה את הנתונים.
אלכס קושניר: בגלל שהיא מטפלת בזה, היא יודעת, אני מאמין.
קרן וייס: אני רק אומר, כי צריך לומר שבחו של אדם גם אם זה בפניו או לא, אבל אביבה מבחינתנו היא מותג בקרב צה"ל.
קרן וייס: ממש ככה.
קרן וייס: היא ידועה וכולם כל היום מתקשרים אליה.
קרן וייס: היא תומכת ומצליחה לעזור לכל כך הרבה חיילים.
קרן וייס: זכויות רבות יש לה.
מור אטיאס: אני רוצה רק להעיר הערה.
מור אטיאס: קודם כל העבודה של אביבה היא נהדרת.
מור אטיאס: רק חשוב לי להעיר שכשאתם מפנים פניה לאביבה, להוצאה לפועל, חשוב לפני כן לוודא שאין איזה שהן טענות הגנה נגד החוב, כי גם חובות לחברת סלולר למשל, לפעמים יכול מאוד להיות שכן עשויות להיות טענות הגנה.
מור אטיאס: גם אם החייל אומר, כן, זה כפל, זה מכשירים שרכשתי, אני חייב להחזיר, בסוף התברר שיש איזשהו טאבלט שכביכול ניתן בחינם ובסוף מחייבים וכו', ואז במצבים כאלה רצוי להפנות לסיוע המשפטי.
קרן וייס: ברור.
קרן וייס: זה בסוף המורכבות הכוללת של כל הדבר הזה שנקרא חובות, שיש לזה הרבה מאוד אספקטים ומשמעויות.
קרן וייס: אנחנו מכירים את הקושי ואת המורכבות, ובמקביל לזה אנחנו מנהלים שיתופי פעולה מאוד הדוקים גם עם הסעד המשפטי, גם עם עמותת נדן שעוזרת לנו בהרבה מאוד תחומים.
קרן וייס: יחד עם זה, גם עם היכולת המשפטית אבל גם עם היכולת הפרקטית של איך עושים את זה בפועל, אנחנו מנסים למזער ולצמצמם כמה שאפשר את החובות של אותם חיילים.
קרן וייס: לגבי החינוך הפיננסי.
קרן וייס: היסטורית, צריך לומר שהיו הרבה מאוד ניסיונות בתוך צה"ל לייצר כל מיני תוכניות לחינוך פיננסי.
קרן וייס: מרביתן לא הצליחו להחזיק לתקופה מאוד ארוכה.
קרן וייס: הפעם האחרונה שיצאה כזאת תוכנית לחינוך פיננסי, היא הייתה תוכנית שבאה ואמרה, אנחנו נכשיר את הסגלים המקצועיים שהם ידעו לייצר חינוך פיננסי עבור החיילים ביחידות.
קרן וייס: מאוד היה קשה לרומם את זה כי הבנו שאותן משק"יות תנאי שירות שהן בסוף ילדות צעירות בנות 18, הן לא תמיד יודעות להכיל את הדבר הזה.
קרן וייס: בסוף נדרשת כאן סוג של מומחיות, ולכן אנחנו יצאנו בשיתוף פעולה מלא יד ביד עם בנק ישראל, שהם גם נמצאים כאן, למיזם חדש וגם חדשני שאני מקווה מאוד שהוא יהווה אפילו מיזם דגל בכלל.
קרן וייס: אנחנו בשבוע הבא נפגשים עם משרד החינוך רק ללמוד מהם על התהליכים שהם עברו בפיילוט שהם עשו.
קרן וייס: באמת אנחנו מנסים לייצר תוכנית שלמה של חינוך פיננסי שהיא קצת אחרת, שהיא מדברת על לומדה שתישאר איתנו לאורך זמן ותהיה אישית, שהיא מדברת על הכשרת אנשים מומחים שזה יהיה תפקידם בצה"ל.
קרן וייס: יהיה ממש מדור/מרכז שזה יהיה תפקידו, מהותו, ואז הם גם יוכלו לבצע השתלמויות ובאמת להיות מקור ידע משמעותי, כשהרצון הוא להנגיד אותו, זאת אומרת לייצר שם נגדים כדי שילכו איתנו לאורך זמן ולא כל שנתיים תהיה שם החלפת קדנציה.
קרן וייס: אנחנו פעם אחת פוגשים אותם בתחילת השירות, פעם אחת באמצע השירות, פעם אחת בסוף השירות כציוד ומתן כלים לאזרחות אחר כך בניהול משק בית שהוא, קצת יותר רחב מחייל.
דקלה צרפתי דלג'ו: אני מציעה שתדברו עם ראש ענף תורה חיילית, כי הייתה לנו פגישה עם בנק ישראל, כי בנק ישראל פיתח עם חיל המודיעין לומדה לחינוך פיננסי.
קרן וייס: זה מה שאמרתי בהתחלה, אנחנו עושים את זה יד ביד עם בנק ישראל שנציגיו נמצאים גם כן כאן בדיון, ואנחנו עושים את זה בצורה שהיא משותפת.
קרן וייס: הסיפור של חיל המודיעין שקיים, זה לומדה מאוד מאוד מצומצמת, קטנה.
קרן וייס: אנחנו רוצים לפרוץ את כל הגבולות באירוע הזה של חינוך פיננסי.
קרן וייס: אנחנו מאוד מאמינים בכלי הזה.
קרן וייס: מבחינתנו, היכולת לגעת ולייצר מסר להמונים תוך כדי תוכניות ייחודיות לאוכלוסיות מיוחדות שהבודדים מובילים את הדבר הזה, מבחינתי יכולה לאפשר פלטפורמה אדירה שהיא בכלל לאומית בעיניי בהקשרים האלה.
אלכס קושניר: כמה זמן לדעתך את צריכה בשביל להקים את הדבר הזה?
קרן וייס: ב-24 בספטמבר אנחנו מציגים את התוכנית לפעולה.
קרן וייס: היא תאושר ואנחנו יוצאים לדרך בטווחי זמנים מיידיים.
אלכס קושניר: ויש שם התייחסות מיוחדת לחיילים הבודדים?
קרן וייס: בוודאי.
קרן וייס: אנחנו מייצרים שם קומה שלמה שהיא רק עבור אוכלוסיות ייחודיות, ששם אנחנו שמים עולים חדשים ובודדים וכאלה שהם נתמכי סיוע כלכלי, וזה קומה שלמה שהיא מיועדת רק להם, שלהם תהיה תוכנית פרטנית עם הרבה יותר ליווי אישי, דרך אגב, ועושים את זה יחד עם בנק ישראל שמבחינתנו הוא הרגולטור.
אלכס קושניר: אני מאוד אשמח אם באמת זה יקרה ובאמת יפעל בשטח.
אלכס קושניר: השאלה באיזה שלב אנחנו יכולים כאזרחים וגם ככנסת, כוועדה, לקבל פירוט של התוכנית הזו כדי שנוכל להסתכל על זה ביחד?
אלכס קושניר: שאלה נוספת, האם משרדי הממשלה כמו משרד הרווחה ומשרד הקליטה לעניין העולים, מעורבים גם בתוכנית?
קרן וייס: משרד הרווחה, אנחנו מדברים עם יתד והם מן הסתם יהיו שותפים מלאים לדבר הזה.
קרן וייס: אנחנו נמצאים בגיבוש מאוד מהיר של פרטי התוכנית, וברגע שהיא תהיה בשלה כי שאמרתי, ב-24.9, זה מבחינתי הדד-ליין ואז אנחנו גם נוכל לשבת ולהציג את זה לכם.
קרן וייס: כמובן שהם יהיו חלק מזה.
קרן וייס: מבחינתנו אנחנו צוות.
קרן וייס: כשמדובר בחיילים, כשמדובר ברווחתם, אנחנו צוות, צה"ל, רווחה, משפטים.
קרן וייס: אנחנו באמת מאמינים בזה וככה אנחנו פועלים ביום-יום, יד ביד שלובים, כי רק ככה אנחנו נצליח למקסם ולהיות מכפילי כוח האחד של השני, בטח עבור האוכלוסיות האלה, בטח עבור הבודדים.
אלכס קושניר: מה עם משרד הקליטה, קרן?
קרן וייס: כמובן משרד הקליטה, בוודאי.
אלכס קושניר: מה שם התוכנית?
קרן וייס: כרגע חינוך פיננסי.
קרן וייס: אם יש רעיונות לשם יצירתי יותר, אנחנו נשמח, אבל זה כרגע חינוך פיננסי לחיילי צה"ל.
אלכס קושניר: לא, זה ועדה אחרת בכנסת.
אלכס קושניר: יש פה ועדה שנותנת שמות, את יכולה לפנות לשם.
קרן וייס: חשוב להגיד שאת כל הדבר הזה בהקשרי החיילים הבודדים, עוטף מרכז החיילים הבודדים, מרכז שהוקם במרץ.
קרן וייס: כבר שמעתם על המרכז הזה בכמה דיונים קודמים שהיו לנו בכל מיני הקשרים, מרכז שהוקם במרץ, שיודע לאחוז מקצה לקצה בשירות את כל המעטפת שניתנת לחיילים הבודדים, לנתר את הדברים החריגים והוא בעצם מהווה רשת הגנה נוספת אל מול המפקדים ואל מול סגלי תנאי השירות ומשאבי אנוש ביחידות והגופים הנוספים שאיתם אנחנו מדברים.
קרן וייס: הוא בעצם יודע לייצר אינטגרציה שלמה ומלאה.
קרן וייס: המרכז קיים כבר חצי שנה.
קרן וייס: התוצאות בשטח מראות כמה שהיה חשוב שהוא יוקם.
קרן וייס: נמצאת איתנו גם במקביל שירין, שהיא ראש ענף תנאי שירות במוקד השכר והכספים, שמרכז הבודדים הוא תחת אחריותה הפיקודית, ואני בטוחה שהיא תשמח במידת הצורך לסקור את הדבר הזה.
שלומית אבינח: אפשר עוד פעם את השם?
שלומית אבינח: כי אצלי מופיעה לימור לוי.
קרן וייס: לימור מזרחי סיימה את תפקידה ושירין החליפה אותה.
שלומית אבינח: מה השם משפחה?
קרן וייס: שירין בן אקן.
אלכס קושניר: קרן, תודה רבה לך.
אלכס קושניר: אני מבקש את עו"ד שמרית רגב מרשות האכיפה והגבייה.
אלכס קושניר: שלום שמרית, אנחנו נשמח לשמוע אותך על העבודה שלך בממשק מול צה"ל בנושא של חיילים בודדים.
<< אורח >> שמרית רגב: שלום לכולם, אני מחליפה את אביבה גבאי בדיון.
<< אורח >> שמרית רגב: היא לא יכלה להגיע.
<< אורח >> שמרית רגב: אני דוברת רשות האכיפה והגבייה.
<< אורח >> שמרית רגב: אני בהחלט מלווה את הפעילות של אביבה כמנהלת היחידה לחייב הנזקק ברשות, יחידה שהוקמה בשנת 2014 כדי לתת מענה וסיוע לאוכלוסיות מתקשות ובין היתר לחיילים ובפרט גם חיילים בודדים.
<< אורח >> שמרית רגב: משנת 2014 ואילך, באמת אביבה פועלת תוך שיתוף פעולה עם צה"ל.
<< אורח >> שמרית רגב: יש נוהל שהוגדר, שבו משק"יות תנאי שירות מפנות חיילים שיש להם חובות והם מתקשים.
<< אורח >> שמרית רגב: אביבה פונה ובודקת את המצב אצלנו במערכת.
אלכס קושניר: כל המש"קיות תנאי שירות בצה"ל, יש להן טלפון ישיר של אביבה?
<< אורח >> שמרית רגב: כן.
<< אורח >> שמרית רגב: למיטב ידיעתי זה מה שעובד.
<< אורח >> שמרית רגב: יש נוהל מוסדר וקיים.
<< אורח >> שמרית רגב: קרן, תתקני אותי אם אני טועה.
אלכס קושניר: זה באמת מותג, אם ככה.
אלכס קושניר: אני רק מדמיין כמה טלפונים היא מקבלת.
<< אורח >> שמרית רגב: אני אגיד שבתחילת הדרך דובר על ממשק ביננו לבין צה"ל על מנת שבאמת נוכל לדעת מבחינת החייבים אם יש חיילים, וכרגע אין ממשק כזה.
<< אורח >> שמרית רגב: אין לנו מושג במערכת אם החייב הוא חייל, לכן באמת גיבשנו את הנוהל הזה ולכן באמת משק"יות תנאי שירות פונות לאביבה בטופס מיוחד שגובש לצורך זה.
<< אורח >> שמרית רגב: זו מערכת שכבר פועלת כמה שנים ובאמת מסייעת למול הזוכים הגדולים, למול הזוכים המוסדיים, חברות תקשורת, בנקים, ביטוח וכו'.
אלכס קושניר: מה המדיניות?
אלכס קושניר: מה הפעולה?
<< אורח >> שמרית רגב: הפעולה היא כזאת: מתקבלת הפנייה, נעשית בדיקה במערכת ואז נעשית פנייה לאיש קשר אצל הזוכה הרלוונטי, אם זה בנק או חברת תקשורת.
<< אורח >> שמרית רגב: כמה זוכים יכולים להיות, לא רק זוכה אחד.
<< אורח >> שמרית רגב: איש הקשר, פונים אליו, מבקשים שיבדוק ומבקשים שלאור הנסיבות יתחשב, יבוא לקראת, יעשה הסדר כלשהו.
<< אורח >> שמרית רגב: יש מקרים מסוימים שבהם מגיעים ממש להפחתה ולהסדר.
<< אורח >> שמרית רגב: לעיתים אפילו מוחקים את החוב וכך באמת אנחנו מצליחים לסייע לאותם חיילים שמגיעים לפתחנו.
אלכס קושניר: יש לכם איזשהו נתון של חיילים בודדים, כמה פנו אליכם, מה הצלחתם לעשות?
אלכס קושניר: איזושהי סטטיסטיקה?
<< אורח >> שמרית רגב: אין לי נתון כרגע מבחינת חיילים בודדים.
<< אורח >> שמרית רגב: יש לי חיילים באופן כללי.
<< אורח >> שמרית רגב: מבחינת הפניות בשנה וחצי האחרונות, זה מאות פניות, אבל אין לי נתון לגבי חיילים בודדים.
אלכס קושניר: יש לכם דרך לייצר את הנתון הזה?
<< אורח >> שמרית רגב: אני יכולה לבדוק בישיבה הבאה אולי.
אלכס קושניר: אנחנו נשמח לקבל נתונים ברורים.
אלכס קושניר: זה משהו שיצביע על היקף התופעה.
<< אורח >> שמרית רגב: בהחלט.
אלכס קושניר: נציגים של יתד נמצאים כאן?
<< אורח >> אורית להב: שלום לכולם, אני חלק ממטה יתד וגם מובילה את כל הקשר עם הצבא במטה יתד.
<< אורח >> אורית להב: יש לי שותפות כמובן נוספות שלא עלו לדיון, שעסוקות בחובות באופן כללי ביתד.
<< אורח >> אורית להב: קודם כל חשוב לי לציין שיתד זאת תוכנית לאומית, 11 משרדי ממשלה, שלוש רשויות, פילנתרופיה ומגזר שלישי.
<< אורח >> אורית להב: המטרה בסופו של דבר של כולנו היא לייצר מענים מותאמים ותוכנית מדיניות מוסדרת עבור צעירים במצבי סיכון.
<< אורח >> אורית להב: אם אנחנו מדברים על גילאי 18 עד 26, אז חיילים.
<< אורח >> אורית להב: אם אנחנו לוקחים ומצמצמים, אז חיילים זה באמת חלק משמעותי מאוד בגיל הזה, בוודאי במדינת ישראל.
<< אורח >> אורית להב: כמה מנגנונים שפיתחנו לאורך השנים.
<< אורח >> אורית להב: אחרי שקרן דיברה, אז קטונתי.
<< אורח >> אורית להב: באמת השותפות שלנו עם צה"ל היא שותפות מאוד הדוקה עבור חיילים במצבי סיכון באשר הם, בעיקר בהקשרים האזרחיים שלהם.
<< אורח >> אורית להב: יש לנו היום 140 עובדים סוציאליים של יתד בחלק גדול מרשויות הרווחה או תוכניות של יתד במחלקות הרווחה ברשויות המקומיות, ועוד 35 תקנים ייעודיים ייחודיים לטיפול בחיילים.
<< אורח >> אורית להב: זו נקרא "ניצוץ", נוער, צעירים וצבא, משלב המלש"ב ועד שלב השחרור.
<< אורח >> אורית להב: אם אנחנו מדברים ספציפית על חובות, אז נכון להיום בעצם מנגנוני הסיוע של יתד לחיילים שנמצאים בחובות מתקיימים במסגרת כלל המנגנונים שיתד מפתחת לסיוע לצעירים במצבי מצוקה, וכמו שציינו וציינו את זה גם כאן, זה מנגנונים שפותחו ביחד עם הסיוע המשפטי.
<< אורח >> אורית להב: יש מנגנון של שיתוף פעולה, של הנגשת מענים וסיוע משפטי.
<< אורח >> אורית להב: אני יודעת שהנציגים כאן.
<< אורח >> אורית להב: נערכה הכשרה של עורכי הדין של הסיוע המשפטי לליווי צעירים בחובות.
<< אורח >> אורית להב: יש את מה שתיארתי לפני כן, של ליווי חיילים.
<< אורח >> אורית להב: זה באופן כללי ולאו דווקא מיועד עבור בודדים, אלא לחיילים נזקקים באשר הם.
<< אורח >> אורית להב: כמובן שיש בתוכם גם בודדים.
<< אורח >> אורית להב: יש פיילוט שיצא לדרך בימים אלו עם עוגן, שזה מתן הלוואות חברתיות של גישור לצעירים בחובות, ובניית מעטפת של ליווי שלנו, של ליווי של יתד, ליווי כלכלי, ליווי משפטי.
<< אורח >> אורית להב: זה מתחיל בימים אלו ומיועד גם לחיילים שיופנו על ידי דקלה, אחראית על הפרויקט של חיילים בחובות בסיוע המשפטי.
אלכס קושניר: תני לנו קצת פרטים על ההלוואות האלה.
<< אורח >> אורית להב: על התוכנית של עוגן אתה מדבר?
<< אורח >> אורית להב: אני חושבת שמי שייתן על זה הרבה יותר טוב זאת מרב.
<< אורח >> אורית להב: אני חושבת שהיא תיתן את זה הרבה מפורט ושלם ממני.
<< אורח >> אורית להב: חשוב לי לציין, גם בתוך סמכויות הצבא, גם עם תנאי השירות קרן תשב, היא נכנסה לתפקיד לא מזמן אבל כבר בשיתוף פעולה מאוד הדוק איתנו, ותשב גם בוועדה הארצית של יתד וגם עם חיל משאבי אנוש וכן הלאה.
<< אורח >> אורית להב: לגבי הסיוע לחובות ספציפית, אני כן ממליצה שהסיוע המשפטי ירחיב על זה ולא אני, כיוון שזה פחות התחום שלי ביתד.
אלכס קושניר: אורית, יש לי שאלה אליך.
אלכס קושניר: אמרת שתוכנית יתד אמורה לטפל בצעירים מגיל 18 עד 26, ובתוכם חיילים, ובתוך החיילים יש חיילים בודדים.
<< אורח >> אורית להב: נכון.
אלכס קושניר: יש לכם מספרים?
<< אורח >> אורית להב: אני אתן מספרים כלליים.
<< אורח >> אורית להב: עם השחרור יש לנו היום כ-17,000 מלווים בתוכנית יתד, מתוכם כ-2,500 חיילים.
אלכס קושניר: חיילים תוך כדי שירות?
<< אורח >> אורית להב: חיילים תוך כדי שירות, כשאנחנו מלווים אותם על הצד האזרחי בשיתוף פעולה מלא עם תנאי שירות, משאבי אנוש, מפקדים כמובן.
<< אורח >> אורית להב: יש לנו שותפות מלאה, ראיתי ששלחתם את זה בשאלות, בבית הדין המשלב, בהליכי השילוב שכרגע נפתחו לכלל העריקים בצבא.
<< אורח >> אורית להב: אנחנו עובדים בעצם מתוך מחשבה לתת מעגל שלם של טיפול בחיילים שזקוקים לכך.
אלכס קושניר: אז את אומרת, 2,500 חיילים בסדיר.
<< אורח >> אורית להב: כ-2,500, מתוכם בודדים.
<< אורח >> אורית להב: אין לי את הנתון המדויק.
<< אורח >> אורית להב: זה נתון שאם תרצה, אנחנו נצטרך להוציא אותו.
שלומית אבינח: מה המענה הפרקטי שאתם נותנים לחייל?
שלומית אבינח: מה שאני מבינה, עיקר הטיפול שלכם זה לא העולים החדשים אלא יותר חסרי העורף המשפחתי, החיילים הבודדים שאין להם קשר עם המשפחה.
שלומית אבינח: זה מה שהבנתי, יותר המנדט של הטיפול שלכם.
שלומית אבינח: מה אתם נותנים תכל'ס?
שלומית אבינח: איך אתם עוזרים דרך מש"קיות תנאי שירות לחיילים בפועל?
שלומית אבינח: מה שעוד חשוב ומה שאני הבנתי כשאני הכנתי את הדיון, שכל העניין של ליווי חובות.
שלומית אבינח: הגיע חייל להסדר חובות, הסיוע המשפטי עזר לו, הצבא נתן לו אבל תכל'ס זה קטע של מחויבות.
שלומית אבינח: זה חינוך פיננסי וזה גם מחויבות של החייל.
שלומית אבינח: השאלה אם יש בכלל חשיבה אצלכם ביתד לעקוב שבאמת הוא עומד בהסדר החוב, ומה קורה אם הוא לא עומד בהסדר החוב, שוב, על מנת לא להיכנס שוב למערבולת?
שלומית אבינח: אני חושבת שזה התפקיד העיקרי שלכם ממה שאני מבינה.
<< אורח >> אורית להב: אוקיי, את צודקת.
<< אורח >> אורית להב: בוודאי ובוודאי יש אצלנו חשיבה.
<< אורח >> אורית להב: יש מערך שלם כרגע שניבנה על כל הנושא של חובות.
<< אורח >> אורית להב: כמו שציינתי, חלק מהמערך הזה זה באמת הפיילוט הזה שיוצא עם עוגן.
<< אורח >> אורית להב: דיברת על התכ'לס.
<< אורח >> אורית להב: דבר ראשון, העבודה שלנו היא כמו עבודה של רווחה דרך בעצם רשויות מקומיות ומחלקות הרווחה, דרך עובדים סוציאליים מיומנים שאנחנו מכשירים אותם באופן רציף.
<< אורח >> אורית להב: הם מקבלים קורס לפני כן.
<< אורח >> אורית להב: חובות זה חלק מהקורס, אבל יש עוד הרבה מאוד נושאים שקשורים בצעירים במצבי סיכון.
<< אורח >> אורית להב: אם אנחנו יורדים רגע לרזולוציה של הצבא, אז באמת הרעיון הבסיסי הוא לתת מענה שלם, ואני אסביר מה זה אומר בתכל'ס.
<< אורח >> אורית להב: בתכל'ס זה הליווי איפה שיש חוסר בעורף משפחתי כפי שציינת.
<< אורח >> אורית להב: זה הליווי להסדרי חובות, אם זה בסיוע המשפטי ואם זה בליווי שאחרי זה.
<< אורח >> אורית להב: יש סדנאות שאנחנו עושים גם לחיילים, גם למשפחות של חיילים, גם בקהילה בכלל.
שלומית אבינח: מי הדמות שמלווה את החייל?
שלומית אבינח: אין לו אימא ואבא שהוא יכול להתייעץ וגם אין לו משרד הקליטה שהוא הכתובת, רן קלדרון ואנשים שעובדים איתו.
שלומית אבינח: מי הדמות?
שלומית אבינח: מה שאני הבנתי, שזה העובדת סוציאלית ברשות המקומית, אבל היא לא מטפלת רק בחייל הבודד, היא מטפלת גם בעוד אוכלוסייה שהיא מטפלת במסגרת הרשות המקומית.
<< אורח >> אורית להב: עם ההקמה של יתד בשלוש שנים האחרונות, העובדות הסוציאלית והמלווים שלנו הם דמויות שמיועדות לליווי ולטיפול רק בצעירים במצבי סיכון.
<< אורח >> אורית להב: זה לא שהם גם מלווים משפחות.
<< אורח >> אורית להב: הם מלווים יכול להיות משפחות של צעירים או של חיילים, אבל זה תקנים ייעודיים ייחודיים רק עבור הגילאים האלה במידה ומדובר ביתד.
<< אורח >> אורית להב: במידה ומדובר ב"ניצוץ", שזו תוכנית ייחודית של הצבא, זה רק במלש"בים וחיילים ובני משפחותיהם.
<< אורח >> אורית להב: זה כן דמויות ייחודיות שמלוות רק את התחום הזה.
<< אורח >> אורית להב: יש שתי סוגיות, אחת, אנחנו עובדים בהסכמה.
<< אורח >> אורית להב: למשל, קרן, הרבה פעמים יש לנו הרבה מאוד קשר עם מפקדים, ממש יום-יומי עם הרבה מאוד מפקדים בצבא.
<< אורח >> אורית להב: יכול מפקד להגיד, הוא לא רוצה ליצור אתכם קשר, אז הרבה פעמים אנחנו נעשה מאוד גדול כדי להנגיש את הקשר, אבל אם בסופו של דבר הוא לא ירצה, אין לנו דרך לחייב אדם בוגר בגיל 18 ומעלה לקשר כלשהו איתנו.
<< אורח >> אורית להב: אנחנו עושים היום מאמצים מאוד גדולים.
<< אורח >> אורית להב: אני יכולה להגיד שגם קיבלנו תקנים חדשים עכשיו.
<< אורח >> אורית להב: מנכ"ל המשרד נתן תקנים חדשים לנושא הזה.
<< אורח >> אורית להב: הולכת להיות מינהלת יתד בתוך הצבא, ראש מדור אגף כוח אדם החליט את זה בהחלטה של לפני כשבועיים, מתוך מחשבה באמת להדק את הקשר ולעשות קשר הרבה יותר מיטיב בנושא של חיילים.
<< אורח >> אורית להב: זה כמובן יקרין ויהיה הרבה יותר צמוד ומשמעותי עבור חיילים בודדים.
אלכס קושניר: בנק ישראל, עו"ד עודדה פרץ.
אלכס קושניר: עודדה, מה שלומך?
<< אורח >> עודדה פרץ: בסדר גמור, תודה רבה.
אלכס קושניר: קודם כל תודה על התשובות המהירות.
אלכס קושניר: אני אשמח אם תוכלי לעדכן אותנו גם בעל פה מה קורה והאם חשבתם גם על הנושא של דירוג אשראי?
<< אורח >> עודדה פרץ: קודם כל אני אעדכן.
<< אורח >> עודדה פרץ: היו שני נושאים, האחד זה הנושא של עיקול תשלומים שחיילים מקבלים במסגרת השירות שלהם, שהייתה טענה שיש מצבים שמעקלים להם את התשלומים למרות שזה לא אמור להיות מעוקל בהתאם לחוק.
<< אורח >> עודדה פרץ: בעקבות הדיון בוועדה הוצאנו מכתב לכל הבנקים ב-22 ביולי וביקשנו שיבדקו את הנושא ויאשרו לנו שהם באמת פועלים בהתאם לחוק.
<< אורח >> עודדה פרץ: קיבלנו תשובות מכל הבנקים, למעט בנק אחד שאמר שהייתה אצלו תקלה שתוקנה.
<< אורח >> עודדה פרץ: יתר הבנקים אמרו שהם פועלים לפי החוק.
<< אורח >> עודדה פרץ: מכל מקום, נכון להיום כולם התיישרו בנושא הזה ולא אמורות להיות תקלות.
<< אורח >> עודדה פרץ: כמובן שאם יש איזשהו מקרה של תקלה, אז אנחנו פה ואנחנו נשמח אם יפנו אלינו, מי שנתקל, ואנחנו נבדוק.
<< אורח >> עודדה פרץ: כמובן נפתור את המקרה הפרטני ונוודא שהנושא הזה מיושר.
<< אורח >> עודדה פרץ: הנושא הזה, אני מאוד מקווה שהוא מאחורינו.
<< אורח >> עודדה פרץ: חוץ מזה, כמו שאמרתי בדיון הקודם, אנחנו התחלנו לקיים דיונים יחד עם איגוד הבנקים והסיוע המשפטי ועמותת נדן בשביל ליצור אמנה לחיילים שתעסוק בכל מיני נושאים.
<< אורח >> עודדה פרץ: האמנה הזאת תעסוק גם בנושאים שקשורים להתנהלות מבחינת השירות שחיילים מקבלים מהבנקים וגם מבחינת נושאים שקשורים לגביית חובות.