GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<< אורח >> עודדה פרץ: קיימנו מפגש כזה שהשתתפו בו נדן, הסיוע המשפטי, איגוד הבנקים, כל הבנקים וחברות כרטיסי האשראי, גם הן יהיו שותפות לאמנה הזאת, והעלינו שם את הנושאים שאנחנו רוצים שידונו באמנה הזאת.
<< אורח >> עודדה פרץ: כרגע אנחנו נמצאים בשלב של גיבוש שלה.
<< אורח >> עודדה פרץ: בהמשך לישיבה הזאת, איגוד הבנקים קיים שיחות עם הבנקים ויש לנו בשבוע הבא פגישה בנושא הזה כדי לקדם את הנושא הזה.
<< אורח >> עודדה פרץ: במסגרת האמנה הזאת גם תיבחן השאלה הזאת שאתם העליתם במכתב, של חנינה כלכלית.
<< אורח >> עודדה פרץ: כפי שהשבתי לך במכתב, בעיקרון המידע שאדם לא שילם את החובות שלו, בין אם הוא חייל וכל אדם אחר, זה מידע שהבנק כגוף עסקי, הוא רשאי לאסוף אותו.
<< אורח >> עודדה פרץ: אם נתן הלוואה לחייל והחייל לא החזיר אותה, אז קשה לומר באופק גורף שכולם יצטרכו למחוק את המידע הזה כאילו שהוא לא היה.
אלכס קושניר: אלא אם כן יצוין שם שמדובר בחייל בשירות סדיר ואז לגוף עסקי יש את היכולת להפעיל שיקול נוסף.
<< אורח >> עודדה פרץ: ברור.
<< אורח >> עודדה פרץ: אני חושבת שזה הכיוון שיהיה.
<< אורח >> עודדה פרץ: כל האמנה הזאת, אנחנו גם יודעים את זה מאמנות אחרות שאנחנו עושים, כמו שאמרה נציגת צה"ל פה, תופרים פתרון כל מקרה לגופו, וגם בעניין הזה אני לא חושבת שזה ילך לכיוון של למחוק את כל המידע כאילו שהוא לא היה ולהעלים אותו, אבל בהחלט כן לקחת בחשבון את הנסיבות של כל מקרה לגופו ומה הסיבות שגרמו לחוב ולכל מה שקרה אחר כך, ולקחת את זה בשיקול הדעת.
<< אורח >> עודדה פרץ: אני רוצה לציין, אני לא יודעת אם אתם יודעים, יש לנו הוראה לגבי חשבונות קטינים, ששם בכלל אסור לתת לקטין אשראי אלא בהסכמת ההורים.
<< אורח >> עודדה פרץ: בעבר היה תהליך שאם בנקים היו נותנים אשראי לקטין בניגוד להוראה הזאת, אנחנו פשוט היינו אמורים למחוק את החוב הזה כאילו הוא לא היה, אבל ברגע שבן אדם בגיר, אז המצב הוא כמובן שונה והוא אחראי על המעשים שלו.
<< אורח >> עודדה פרץ: אני רוצה גם לציין שיש לנו הוראה שעומדת לצאת בנושא של אשראי צרכני, ששם אנחנו אומרים לבנקים לגבש מדיניות לגבי אוכלוסיות שייזמו כלפיהן מתן אשראי.
<< אורח >> עודדה פרץ: הכוונה היא שלא יעשו פעולות שיווק יזום של אשראי לצעירים ולקשישים, שני קצוות הגילאים.
<< אורח >> עודדה פרץ: עצם זה שחייל, בכלל יש לו חובות גבוהים לבנק, זה מבחינתי משהו שלא כל כך אמור לקרות.
<< אורח >> עודדה פרץ: בדרך כלל אין הרבה זמן בין זה גיל 18 לזמן שהוא מתגייס.
<< אורח >> עודדה פרץ: רוב אלה שמתגייסים, מתגייסים בסמוך לגיל הזה ולכן לא אמורים להיות יותר מדי מקרים של חובות, בטח לא חובות גבוהים.
<< אורח >> עודדה פרץ: לדעתי חובות גבוהים נוצרים מהצטברות של חובות לכמה נושים שהם גם לאו דווקא בנקים.
<< אורח >> עודדה פרץ: לסיכום, הנושא הזה בבחינה שלנו ואנחנו נשמח לעדכן ספציפית על הנושא הזה ובכלל על האמנה שהיא תעסוק בהרבה נושאים נוספים.
אלכס קושניר: תודה רבה, עודדה.
אלכס קושניר: רן קלדרון ממשרד הקליטה, בוקר טוב.
רן קלדרון: בוקר מצוין.
רן קלדרון: שתי נקודות מבחינת סיוע שלנו בנושא של חובות.
רן קלדרון: הראשון, לאחרונה הוסדר נוהל בינינו לבין יחידת ההוצאה לפועל, שברגע שיועץ שלנו נחשף אל מול חייל בודד באיזושהי מצוקה כלכלית וחובות מול ההוצאה לפועל, באישור של אותו חייל משוחרר אנחנו פונים מרחב מול מרחב אל מול יחידת ההוצאה לפועל, מצביעים שמדובר פה בחייל בודד משוחרר.
רן קלדרון: זאת גם הייתה הבקשה של יחידת ההוצאה לפעול, שאין לה תמיד אינדיקציות שבאמת מדובר בבחור שכזה.
רן קלדרון: מצביעים שזה הבחור ומכאן מתחיל בעצם טיפול ביחידת ההוצאה לפועל עוד לפני שהבחור מגיע אליהם ומתייצב.
רן קלדרון: מעבר לזה, כמובן שאותם חיילים בודדים מופנים גם לעובדת סוציאלית אצלנו שמחברת אותם לגורמי הרווחה ועוד מהלכים כאלה ואחרים.
רן קלדרון: חוץ מזה כמענה נקודתי, גם המשרד יודע לתת סיוע לעזרה בסגירת חובות דרך קרן מנהל מחוז, וסיוע דומה.
רן קלדרון: אלה פחות או יותר שתי הנקודות המרכזיות מול חיילים בודדים, משוחררים.
אלכס קושניר: הממשק שלכם מול ההוצאה לפועל זה ממשק ברמה אישית?
אלכס קושניר: זאת אומרת, זה לא איזשהו משהו מחשובי שעובר באופן אוטומטי, נכון?
רן קלדרון: כרגע לא עובד באופן אוטומטי.
רן קלדרון: פשוט ישבנו, קיבלנו אנשי קשר בכל מרחב, ממחלקת ההוצאה לפועל.
אלכס קושניר: זה במסגרת שיתוף פעולה ורצון טוב של רשויות המדינה לעבוד אחת עם השנייה.
רן קלדרון: בדיוק, מתוך הבנה שיש כאן צורך אמיתי ומתוך הכוונה לקצר תהליך בטיפול אל מול הוצאה לפועל, אז אנחנו כבר נותנים להם את האינדיקציה שחסרה להם, שמדובר בחייל בודד, כמובן באישורו, וברגע שהוא אישר לנו, טלפון של נציג מרחב מול נציג מרחב וכבר מתחיל הטיפול כדי לקצר תהליכים.
אלכס קושניר: תודה, רן.
אלכס קושניר: עו"ד שמרית רגב רצתה להוסיף משהו.
אלכס קושניר: בבקשה, שמרית.
<< אורח >> שמרית רגב: אני אוסיף שרשות האכיפה והגבייה מופקדת בעצם על מערכת ההוצאה לפועל וגם על המרכז לגביית קנסות והוצאות, ובעצם המרכז גובה חובות וקנסות עבור גופי המדינה, קנסות מינהליים, דוחות משטרה, אגרות בתי משפט וכו' וגם קנסות קורונה.
<< אורח >> שמרית רגב: הסיוע לחיילים ולחיילים בודדים נעשה גם במרכז לגביית קנסות על ידי הפנייה של מקרים ובטיפול בהם גם בנושא הקנסות, אז רציתי ליידע בעניין הזה.
אלכס קושניר: נציג הסוכנות היהודית, צבי צרנר.
אלכס קושניר: צבי, בבקשה.
צבי צרנר: צוהריים טובים.
אלכס קושניר: מה תפקידך בסוכנות היהודית?
צבי צרנר: אני היועץ הכלכלי של כנפיים, נתקל לא אחת בלווים, אני אקרא לזה, מתוחכמים.
צבי צרנר: הם לוקחים כרטיסי אשראי לא מהבנק שלהם ואז הם מתחילים סדרה של נטילת אשראי דרך הבנק כהלוואה, ודרך חברות כרטיסי האשראי, הכול כמובן מתחת לרדאר עד הנקודה שהעסק הזה הולך ומתנפח ומתנפח, אז בסופו של דבר מגיע הפיצוץ, כי הוא מגיע.
צבי צרנר: השאלה אם אפשר באיזושהי דרך במסגרת הדיונים שאתם עושים עם הגופים הפיננסיים, לנסות לסנכרן את המידע, אם יש דבר כזה.
צבי צרנר: אני לא מכיר את החוק, אבל אם יש אפשרות לסנכרן את המידע כך שלפחות הסגמנט הזה של חיילים בודדים, אפשר יהיה לעקוב אחרי הדברים האלה, כי כשהם מגיעים אלי, זה כבר אחרי שהבקשות מכרטיסי האשראי הזרים עפו החוצה ואז יש פגיעה מכרטיסי האשראי וגם הבנק בפנים, וזה הולך ומסתבך.
אלכס קושניר: אני חושב שבמסגרת החוק היום המידע כן מועבר לכרטיסי האשראי.
שלומית אבינח: ביטוח לאומי, רונה אסף.
רונה אסף: שלום לכולם, אני בהאזנה מתחילת הדיון.
רונה אסף: אני אענה בפן של הביטוח והגבייה.
רונה אסף: כפי שאמרנו בפעם הקודמת, אין לנו אינדיקציה ואין לנו מידע לגבי מי חייל בודד.
רונה אסף: אנחנו מקבלים מצה"ל פעם בחודש עדכון לגבי חיילים שהתגייסו.
רונה אסף: מי שהתגייס אחרי גיל 21, צבר חוב, גורף.
רונה אסף: מי שהתגייס עד גיל 21, אין חוב, גם באופן גורף.
רונה אסף: החיילים פשוט פונים אלינו דרך עמותות או באופן פרטי או דרך אביבה שהזכרתם אותה.
רונה אסף: אין לנו שום אינדיקציה.
רונה אסף: נצטרך לשבת עם צה"ל ולבדוק איך לעשות את זה, איך ליצור מצב של סימול לגבי מי חייל בודד, והמשך טיפול בו באופן פרטני.
אלכס קושניר: רונה, מה עמדתכם לגבי אותו תיקון שאנחנו מציעים, שאפשר יהיה למשוך חיסכון לכל ילד לחיילים בודדים ללא הסכמת שני ההורים?
רונה אסף: ציון יענה.
רונה אסף: ציון מזרחי הוא מנהל תחום גמלאות.
אלכס קושניר: אז אולי ציון יענה לנו.
ציון מזרחי: שלום, צוהריים טובים, אני מנהל תחום קצבאות ילדים ואחראי על תוכנית החיסכון לכל ילד.
ציון מזרחי: בזמנו המחוקק קבע שבין גיל 18 ל-21 הילד יוכל למשוך את הכספים באישור ההורים, מתוך מחשבה שיהיה מישהו שיכוון אותו, שיסייע לו, יגיד לו האם המחשבה היא נכונה, כן או לא.
אלכס קושניר: ציון, מה עמדתכם על התיקון שאנחנו מציעים?
אלכס קושניר: את התשתית אנחנו מכירים.
ציון מזרחי: אם אתה מכיר, אין בעיה.
ציון מזרחי: כשרוצים לעשות תיקון, אני חושב שצריכים לחשוב גם על יתר האנשים שהם לא חיילים, ויש גם כאלה, מי שלא משרת בצבא, וכמובן שתיקון יצטרך לכלול גם אותם.
ציון מזרחי: לא נוכל כמובן להפלות חיילים על פני מי שלא משרת בצבא.
אלכס קושניר: אני מבין שאם אנחנו כן נצליח למצוא דרך להחריג את החיילים הבודדים, מבחינת
אלכס קושניר: כם לא תהיה בעיה, נכון?
ציון מזרחי: המשיכה מתבצעת בסופו של דבר מול הגוף החוסך.
ציון מזרחי: אם המחוקק יחליט להחריג חיילים, אנחנו גם את זה נעשה.
אלכס קושניר: מירב שיבק, בבקשה.
מרב שיבק: אני אולי אשלים בהמשך לדברים שנאמרו פה.
מרב שיבק: דבר ראשון אני אומר שאביבה גבאי היא אכן מותג ואנחנו עובדים איתה בשיתוף פעולה הדוק.
מרב שיבק: אביבה, מה שהיא חושבת שהוא לא מתאים, מפנה אלינו כדי שאנחנו נמשיך טיפול.
מרב שיבק: היא גם דואגת לעקוב אחרי זה.
מרב שיבק: גם אנחנו מפנים אליה ונעזרים בה ובאמת יש קשר הדוק מאוד.
מרב שיבק: הוזכר פה הנושא של יתד ושיתוף הפעולה עם יתד.
מרב שיבק: גם שם יש שיתוף פעולה.
מרב שיבק: יש הפניות הדדיות.
מרב שיבק: צריכים לזכור שבסופו של דבר חובות הם בעיה מרכזית אבל הפתרון שלהם לא יכול להיות רק פתרון החובות.
מרב שיבק: חייל, לצורך העניין, שלא מלווה בהקשרים אחרים של החיים שלו, כנראה שלא יצליח בסוף לעמוד גם בחובות כי הכול קשור להכול, ולכן הראיה ההוליסטית בשיתוף הפעולה בין גורמים רווחתיים וליווי כלכלי אם אפשר, והטיפול המשפטי, הוא מאוד חשוב והוא זה שיתמוך בסופו של דבר בחייל להתמודד עם החובות ולצאת לדרך חדשה, ואנחנו אכן עובדים בשיתוף פעולה.
מרב שיבק: בין השאר, אנחנו עכשיו נמצאים בשיתוף פעולה של עוגן והג'וינט.
מרב שיבק: העוגן זה בנק חברתי.
מרב שיבק: מה שאנחנו בעצם מנסים לבדוק, הזכרנו בדיון הקודם את העניין הזה שכדי להגיע להסדר חובות, חיילים צריכים שיהיה להם איזשהו מקור מימון.
מרב שיבק: הבנקים הם כמובן לא מקור מימון כזה.
מרב שיבק: דיברנו על החיסכון, שזה היה אחד הפתרונות.
מרב שיבק: גם אנחנו בודקים אפשרות של גורם שיהיה מוכן לממן אותם בהלוואות שהן ללא ריבית וללא הצמדה.
מרב שיבק: אחד הגופים שעושה זה הוא עוגן, ואנחנו נמצאים באיזשהו דיאלוג איתו.
שלומית אבינח: עוגן קשור ליתד גם, למשרד הרווחה.
מרב שיבק: כן, נכון, הג'וינט נמצאים איתם בדיאלוג וגם אנחנו נמצאים שם כשהרעיון הוא, אם באמת נצליח להוציא את זה מהכוח אל הפועל, הרעיון הוא שבסופו של דבר חייל יוכל לקבל הלוואה בתנאים נוחים, בפריסה נוחה ללא ריבית, כדי לסגור חובות כשיש להן ריביות גבוהות וכו', ואגב, איזשהו צמצום של החוב, זאת אומרת יעשה משא ומתן שבסופו גם החוב יצומצם.
מרב שיבק: אחד הדברים שיקרו, זה על הדרך הוא גם יקבל ליווי כלכלי, כי זה גם התנאי של עוגן אם אכן שיתוף הפעולה יצא לפועל כמו שאנחנו מקווים שהוא יצא לפועל, אז על הדרך הוא גם יקבל ליווי כלכלי ויוכל באמת לסגור את החובות בצורה כזאת.
מרב שיבק: מדובר על סכומים נמוכים.
מרב שיבק: אנחנו מדברים על הלוואות של 20,000–30,000 שקל בדרך כלל.
מרב שיבק: אולי יהיו חריגים אבל אנחנו מדברים על הסכומים האלו.
מרב שיבק: כמו שאמרתי, אנחנו בתחילתו של המהלך אבל הוא נעשה בשיתוף פעולה כמובן הדוק איתנו והוא יכלול צעירים בסיכון, חיילים, חיילים בודדים.
מרב שיבק: כל הקבוצה הזאת היא רלוונטית.
דקלה צרפתי דלג'ו: אני גם רוצה להוסיף משהו אחד, ומור העלתה את זה.
דקלה צרפתי דלג'ו: כל הנושא של המענקים גם בצה"ל, אנחנו למשל הרי מדריכים כבר שלוש שנים בקורס משק"יות תנאי שירות.
דקלה צרפתי דלג'ו: אנחנו עושים שם סימולציות של מקרים שמגיעים מהשטח, למשק"יות.
דקלה צרפתי דלג'ו: למשל, סתם סימולציה, חייל שחתם על ערבות לדודה או חייל שהסתבך מעסקת סלולר, טאבלט חינם, הוא הבין שהטאבלט חינם, פיגר בכמה תשלומים בסלולר, הופ, קפץ לו 3,000 שקל של הטאבלט.
דקלה צרפתי דלג'ו: אנחנו שומעים את המשק"יות בתחילת ההדרכה, מה אתן תעשו?
דקלה צרפתי דלג'ו: אז הן אומרות, אנחנו ניתן מענק, אחד המענקים, 400 שקל.
דקלה צרפתי דלג'ו: זה לא רלוונטי המענק הזה של 400 שקל בשלב הזה.
דקלה צרפתי דלג'ו: הוא צריך לעבור קודם ייעוץ משפטי.
דקלה צרפתי דלג'ו: בסיוע משפטי, כזה תיק היינו הולכים להתנגדות צרכנית.
דקלה צרפתי דלג'ו: יכול להיות שבמסגרת ההתנגדות היינו מגיעים לאיזו פשרה ואז מחוב של 7,000 סוגרים אותו ב-2,000.
דקלה צרפתי דלג'ו: אז אני צריכה את המענק.
דקלה צרפתי דלג'ו: בכל הפרויקט שאנחנו עובדים איתו, אנחנו מסבירים להם.
דקלה צרפתי דלג'ו: חייל בודד, יש לו חוב ארנונה, אין לו מה לרוץ לשלם, ולתת מענק למש"קית שלא מבינה שלא אמור להיות לו חוב ארנונה.
שלומית אבינח: אז מה את מציעה?
דקלה צרפתי דלג'ו: אני חושבת שצריך להבין שבקו פעולה ראשון הוא צריך לעבור איזשהו יעוץ משפטי.
שלומית אבינח: מי יעשה אותו?
דקלה צרפתי דלג'ו: הסיוע המשפטי, עמותת נדן, ואז הם מגיעים אלינו ואנחנו בסוף, בשורה התחתונה אומרים, חברים, הגענו להסדר חוב, בדקנו את החובות.
דקלה צרפתי דלג'ו: אנחנו, אגב, עובדים בקשר הדוק עם רשות הגנת הצרכן על החיילים וכל הנושא הזה של התחנות המרכזיות, כל מיני עסקאות כאלה שעושים.
דקלה צרפתי דלג'ו: אגב, חיילים בודדים הם הכר הכי נוח לדבר הזה.
דקלה צרפתי דלג'ו: הם תמיד נמצאים במצב שכאילו כל מיני גורמים מפוקפקים חוברים אליהם.
דקלה צרפתי דלג'ו: יש לנו חייל שנכנס לפיילוט של עוגן.
דקלה צרפתי דלג'ו: עולה מקסים, חמד של בחור שפגשנו אותו ביום סידורים.
דקלה צרפתי דלג'ו: יש לו חובות של 60,000, מתוכם 40,000 לסלולר, ולמה?
דקלה צרפתי דלג'ו: כי איזה גורם מפוקפק, היה לו צורך כספי.
דקלה צרפתי דלג'ו: באמת נגנב לו, לא היה לו למי לפנות.
דקלה צרפתי דלג'ו: גורם מפוקפק שחבר אליו, כי תמיד הם יודעים לנצל את אלה שאין להם משפחה פה, ואומרים לו, בוא תקנה לי סלולר, קבל מזומן.
דקלה צרפתי דלג'ו: הסלולר הופך אמצעי לקבל מזומן, ויצא שיש לו חוב 15,000 סלקום, פלאפון אותו דבר, ופרטנר, שזה גם שאלה איך יכול להיות כל כך הרבה חובות, איך מוכרים כל כך הרבה פלאפונים לחייל בודד.
דקלה צרפתי דלג'ו: מה יעזור לי מענק של 500 שקל לחייל עם 60,000 חובות?
דקלה צרפתי דלג'ו: אני צריכה להעביר אותו אצלי, להעביר התנגדויות, לפנות לחברות האלה, להוריד, ואז בשורה התחתונה לבוא לצה"ל או לעוגן או כל מה שצריך ולבקש את הכסף להסדרי החוב כדי שהוא יעמוד.
דקלה צרפתי דלג'ו: זה הכוונה, מה שמור ניסתה להגיד.
דקלה צרפתי דלג'ו: אנחנו לא רצים להסדרי חוב לפני שאנחנו ממצים טענות צרכניות ובאמת גם חושבים מחוץ לקופסה איפה שצריך, לטענות צרכניות, טענות משפטיות.
דקלה צרפתי דלג'ו: הייתה לנו חיילת שהלבישו עליה נהיגה ברכב, בודדה, ובכלל היא לא נהגה ברכב.
דקלה צרפתי דלג'ו: מה היה עוזר לי מענק?
דקלה צרפתי דלג'ו: היא הייתה משלמת לחברת ביטוח?
דקלה צרפתי דלג'ו: היה צריך להתנגד.
דקלה צרפתי דלג'ו: מחר יתנו לה את החוב לגמרי בבית משפט שלום.
דקלה צרפתי דלג'ו: צריך לעשות פעולה משפטית קודם.
אלכס קושניר: תודה רבה, דקלה.
אלכס קושניר: גיא.
גיא קונפורטי: קודם כל בהמשך ישיר למה שדקלה אמרה, אני מצטרף בעוצמה למה שהיא אומרת.
גיא קונפורטי: האבחון המשפטי הוא מאוד חשוב בתחילת הדרך.
גיא קונפורטי: גם אצלנו, למשל חייל שגנבו לו תעודת זהות, מישהו גנב את הזהות שלו, פתאום קיבל מכתב התראה של 10,000 שקל.
גיא קונפורטי: אין צורך לזרוק כספי ציבור על הדבר הזה.
גיא קונפורטי: זה פשוט מיותר וחבל.
גיא קונפורטי: כמובן צריך אבחון.
גיא קונפורטי: אני כן אספר בשמחה שגם העמותה שלנו משתפת שיתוף פעולה מצוין עם הצבא ועם הסיוע המשפטי, ואנחנו עובדים בימים האלה ביחד עם מדיניות תנאי שירות, עם רס"ן גל כהנר שאני מקווה שילדה כבר ומקווה שהכול בריא אצלה, שבעצם יעזור לצבא קצת לשכלל את תהליך האבחון, הקליטה של חיילים עם חובות באמצעות ייצור של איזשהו שאלון אחיד שיאפשר גם אגירת נתונים וגם הפנייה בשלב מוקדם יותר.
גיא קונפורטי: המטרה שאנחנו יחד איתם, הם ייצרו לעצמם איזשהו סוג של עץ החלטות שיאפשר הפנייה או אלינו או לסיוע המשפטי כמה שיותר מהר.
גיא קונפורטי: חייל שיש לו עיקול, לא צריכה להיות שאלה בכלל.
גיא קונפורטי: מייד להפנות.
גיא קונפורטי: חייל למשל עם חוב מעל כמה מאות שקלים לפעמים או סכום אחר, שייקבע מייד להפנות.
גיא קונפורטי: יש מקרים שהצבא, אם זה חוב של כמה מאות שקלים, לפתור אולי את הבעיה עם כסף.
גיא קונפורטי: יש מצבים שבהם לא יעיל לפתור את הבעיה עם כסף.
גיא קונפורטי: דובר פה קצת על נושא של ליווי חיילים אחרי הטיפול בחובות, אז קודם כל אצלנו בעמותה מערך המתנדבים שלנו באופן קבוע וסיסטמטי מדי חודש, כל חייל שנמצא בהסדר תשלומים, מתקשרים אליו לתזכר אותו.
אלכס קושניר: כמה כאלה יש?
גיא קונפורטי: כמה מתנדבים יש?
גיא קונפורטי: יש עשרות.
גיא קונפורטי: אנחנו מתקשרים לחיילים מדי חודש, מי שנמצא בהסדרי חובות, ומתזכרים אותם על התשלום.
גיא קונפורטי: איך אתם יודעים מי נמצא בהסדרי חובות?
גיא קונפורטי: אנחנו מתעדים את זה אצלנו.
גיא קונפורטי: יש לנו מערכת ניהול תיקים.
אלכס קושניר: זאת אומרת, כל מי שפונה אליך.
גיא קונפורטי: כל מי שפונה אלי, אנחנו מגיעים להסדר, הוא נכנס לרשימת תזכורות ואז פעם בחודש מתקשרים אליו.
גיא קונפורטי: מתקשרים לכל החיילים האלה ומתזכרים אותם, שים לב, אתה צריך לשלם.
גיא קונפורטי: הרבה פעמים אכן בשיחות האלה פתאום עולה, החייל נתקע בבסיס והוא לא יכול לצאת כדי לשלם או שאין לו כסף החודש מאיזושהי סיבה או כל מיני דברים כאלה, וזה בדיוק השלב שבו אנחנו בולמים את הפרת הסדרי הפשרה או מדברים עם הצד השני ומוצאים פתרונות יצירתיים אחרים, שזה מאוד מאוד חשוב.
גיא קונפורטי: אני כמובן לא יכול שלא להדגיש כמה זה חשוב שיהיו גורמים מהקהילה, מהצבא שגם ילוו את החייל במקביל אלינו, כי לפעמים גם איתנו, ואני יודע שגם בסיוע המשפטי זה קורה, אובד הקשר עם החייל, ומי שנמצא איתו בקשר יום-יומי כמו מפקדים או גורמים מהקהילה, זה משהו שהוא מאוד חיוני בעצם לשמור עליו בתלם.
גיא קונפורטי: במקביל לחינוך הפיננסי, לנו יש בעצם תוכנית של חינוך משפטי.
גיא קונפורטי: לדוגמא, חייל בודד, עולה חדש, אני רוצה ללמד אותו זכויות בסיסיות, איך לקרוא חוזה שכירות.
גיא קונפורטי: זה לא עוזר, לדוגמא, שהוא נכנס לחוב מול משכיר אם החוזה מלכתחילה לא טוב או אם הביטחונות שהשוכר לקח ממנו הם לא נכונים או לא מדויקים, ואותו דבר גם בנושאים צרכניים, גם איך להתמודד אם פונה אליך גובה חובות, כי הרבה מאוד מהחיילים נבהלים מעצם הפנייה אליהם וישר קופצים ואומרים, אין לי כסף, אני חייל, ובכך לפעמים גם זונחים את טענות ההתנגדות שאולי אפשר להעלות.
גיא קונפורטי: הרבה פעמים המגע שלנו עם החיילים, וזה קורה אגב כבר ביחידות צה"ל מדי פעם, לפעמים בקרב עמותות שמזמינות אותנו.
גיא קונפורטי: אנחנו מנסים להתרחב יותר, להגיע לפנימיות, לכל מיני מוסדות חינוך כאלה ואחרים שמרכזים את האוכלוסיות בסיכון, כפרי עולים וכו', והמטרה היא בעצם לתת להם כלים מניעתיים.
גיא קונפורטי: אפרופו תחנות מרכזיות, אנחנו ייצרנו סוג של פעילות שטח.
גיא קונפורטי: אסור לנו לשדל אותם לפנות אלינו, אבל את הסטודנטים שלי למשל, אני שולח מדי פעם לתחנות מרכזיות ולתחנות רכבת.
גיא קונפורטי: עכשיו בקורונה אנחנו פחות עושים את זה, אבל לדוגמא, לתפוס חיילים לבקש מהם לענות על שאלון בנושא צרכנות, מה אתה יודע לגבי צרכנות, ואגב השאלות הם גם לומדים מתי מותר לבטל חוזה, האם חייבים לתת לי חוזה בכלל, ועוד כל מיני דברים בסגנון הזה, זאת אומרת שזה עוד איזושהי דרך לטפל בזה.
גיא קונפורטי: נושא נוסף שחשוב לי לדבר עליו זה הנושא של הסימול בתוך ההוצאה לפועל.
גיא קונפורטי: אני חושב שזה נושא שחייב להימצא לו איזשהו פתרון.
גיא קונפורטי: אני חושב שהמידע נמצא במדינה, פשוט צריך ללמוד איך לקשר אותו בין כל הגורמים, כי הנושא הזה חיוני.
גיא קונפורטי: קודם כל הוא יכול לנבוע מהזוכה שמגיש את הבקשות להוצאה לפועל.
גיא קונפורטי: כמו שהוא חייב להצהיר שמישהו קטין או פסול דין, אז יכול להיות שהוא צריך גם יהיה להצהיר לדוגמא שמישהו הוא חייל או איזושהי אוכלוסייה מיוחדת אחרת.
גיא קונפורטי: בהוצאה לפועל הם יודעים שמישהו הוא חייל אחרי שהוא פנה.
גיא קונפורטי: במערכות מחשוב הם לא יודעים מראש.
גיא קונפורטי: נגיד עכשיו נפתח תיק, הם לא יודעים שהחייב הוא חייל.
גיא קונפורטי: המידע הזה לדעתי הוא חיוני במיוחד לרשמי ההוצאה לפועל.
גיא קונפורטי: לפני שמתקבלת החלטה להטיל עיקול על חשבון של חייל לדוגמא או מגבלות כאלה ואחרות, צריך לדעת שהוא חייל.
גיא קונפורטי: ככה אני חושב.
גיא קונפורטי: זה רלוונטי גם להקשרים אחרים כמו למשל חייל שעכשיו מעקלים לו את רישיון הנהיגה בעקבות הליך הוצאה לפועל, והתפקיד שלו בצבא זה להיות נהג, לדוגמא, אז זה גם פוגע בצבא מצד אחד, וגם פוגע בו.
גיא קונפורטי: יש חיילים שאנחנו תופסים את זה בזמן שהם נמצאים ממש בקורס נהיגה בצבא, שהרבה מהחיילים האלה, אחר כך זה גם מקצוע שיהיה להם גם לעתיד.
גיא קונפורטי: גם התליית הרישיון לפעמים מוציאה אותם מהקורס הזה והם משתלבים בצבא בתור עובדים כלליים או משהו בסגנון.
גיא קונפורטי: הנושא הזה לדעתי יכול להיפתר בכמה דרכים: שילוב של מידע מהצבא, שהצבא, אגב, כן יודע לאגור נתונים על מי חייל בודד ומי לא.
גיא קונפורטי: ביטוח לאומי למשל יודע בהכרח מי חייל ומי אינו חייל, וגם אוכלוסיות נזקקות אחרות.
גיא קונפורטי: אני חושב שזאת סוגיה שאפשר לפתור אותה מחשובית.
מרב שיבק: רק אם יורשה לי להוסיף, זה מאוד נכון.
מרב שיבק: אני מאוד מסכימה עם זה בגלל שזה גם מפתח לכך שהם מגיעים בודדים ולא מיוצגים, יפנו אותם בזמן אלינו.
מרב שיבק: המידע הזה אולי צף בסוף, אבל אנחנו עכשיו מטפלים בחייל בודד ששנתיים מתגלגל בהוצאה לפועל ורק עכשיו מישהו הבין, כי הוא אמר את זה, שהוא חייל בודד, ויצר קשר עם אביבה ואביבה יצרה קשר איתנו, אבל שנתיים הוא מתגלגל בתוך ההליכים האלו כשהוא לוחם, ויש לו עיקולים והוא לא יכול לשלם וכו'.
מרב שיבק: אם הזיהוי הזה היה זיהוי מוקדם, אם היה איזשהו סימול, הוא היה מזמן כבר מועבר לטיפול שלנו והיה נחסך הרבה.
אלכס קושניר: אני אתחיל את הסיכום באיזושהי אמירה, וכל מי שמקשיב לי ושומע אותי, יש פה אנשי מקצוע שמטפלים בתחום הזה, אם מישהו פה לא מסכים איתי, תגידו.
אלכס קושניר: אני חושב שיש לנו שתי מטרות עיקריות: מטרה אחת זה לגרום לכך שהחייל שמשרת בצה"ל, אין לו דאגות איך הוא מחזיר את החובות שלו.
אלכס קושניר: אני חושב שהדרך הנכונה זה פשוט להקפיא את החובות האלה.
אלכס קושניר: המטרה השנייה, דקה לפני שהוא מזדכה בבקו"ם על המדים שלו, יש לו הסדר חובות שהוא גם יודע איך הוא משלם אותם, מצד אחד, ומצד שני, הוא גם יודע מה המקורות לתשלום הזה.
אלכס קושניר: אם יש פה מישהו שלא מסכים עם מה שאמרתי, תגידו.
אלכס קושניר: אם כולם מסכימים עם המטרה הזו, אז עכשיו רק צריך לראות איך עושים את זה.
אלכס קושניר: עודדה, בבקשה.
<< אורח >> עודדה פרץ: אני לא בטוחה.
<< אורח >> עודדה פרץ: זה מאוד גורף וכולל את כל המקרים.
<< אורח >> עודדה פרץ: צריך לחשוב על זה.
<< אורח >> עודדה פרץ: לא רוצה להתחייב מזה ששותקים, שתיקה כהסכמה.
אלכס קושניר: אוקיי, אז עודדה היא אחת מתוך כולם, ככה שזה עבר ברוב קולות.
אלכס קושניר: אני אמשיך ואומר שזה אומר שעכשיו צריך לראות איך אנחנו עושים את זה.
אלכס קושניר: אחת הבעיות המרכזיות שאני לפחות מזהה, זה פשוט היעדר נתונים.
אלכס קושניר: אנחנו לא יודעים כמה באמת חיילים בודדים נמצאים במצב מצוקה של חובות למרות שהמידע הזה הוא קיים, רק צריך לדעת לאגור אותו ולארגן אותו, וזה כמובן נמצא במגרש של צה"ל ואחר כך להעביר את זה לכולם.
אלכס קושניר: אני מאוד שמח שקרן הסכימה לחשוב איך הם מארגנים את המידע הזה.
אלכס קושניר: ברגע שהמידע הזה יהיה מאורגן, אפשר יהיה כבר לחשוב איך להעביר אותו לביטוח לאומי, איך להעביר אותו לרשות האכיפה ואיך להעביר אותו לסיוע המשפטי ולכל הגורמים שאמורים לטפל בדבר הזה.
אלכס קושניר: התחושה לפחות שלי היא שכל מי שנמצא בדיון הזה, מאוד מאוד רוצה לעזור, רק כל אחד רץ באופן עצמאי, ובמידה ויש ממשקים כמו למשל הממשק המבורך של משרד הקליטה עם ההוצאה לפועל, זה מתבסס על איזשהו רצון טוב בין שתי הרשויות לעבוד אחת עם השנייה, שזה כמובן מצוין אבל זה פתרון נקודתי, פלסטר, לכן מה שאני הייתי מציע זה להקים איזשהו צוות עבודה שיגבש פשוט מתווה מסודר שיכלול בתוכו את כל הדברים, כולל התשתית המחשובית.
אלכס קושניר: לפעמים יש בעיות משפטיות בהעברת נתונים ממשרד למשרד, אז גם את זה צריך לפתור, ואיך החייל הזה עובר תהליך של אותה הגנה משפטית שאת, דקלה, דיברת עליה, לפני שהוא בכלל מתחיל להסדיר את החובות, ואיך צה"ל נכנס פה ומשרד הרווחה ומשרד הקליטה ובנק ישראל וכמובן עמותות שמתעסקות בזה, בראשם עמותת נדן שהיא כנראה מובילה את התהליך.
אלכס קושניר: העניין הוא שאני כיושב-ראש ועדה בכנסת לא יכול להגיד לכם, תקימו צוות ומי עומד בראש, לכן כאן אני פונה לצה"ל דווקא.
אלכס קושניר: קרן, את נמצאת איתנו?
קרן וייס: כן, בוודאי שאני אתכם.
אלכס קושניר: אני כחבר כנסת לא יכול להכריח אתכם להקים צוות בין-משרדי כדי לעבוד ולהגיע לאיזשהו מתווה כוללני שכולל הכול.
אלכס קושניר: היות וצה"ל זה הגוף הכי גדול פה וגם החיילים נמצאים אצלו, אני מאוד הייתי שמח לבקש ממך כן להקים צוות כזה, פשוט צוות עבודה, שולחן עגול שיכלול את הסיוע המשפטי, את משרד הרווחה, את משרד הקליטה, את בנק ישראל, את רשות האכיפה, את כל הגורמים שעוסקים בזה, את העמותות כמובן.
אלכס קושניר: פשוט להגיע למתווה מסודר איך המידע עובר בין הגורמים, מי מטפל במה, מתי הסיוע המשפטי מתערב, איך החייל יודע שיש לו בכלל סיוע משפטי ואיך אותה משק"ית תנאי שירות, ילדה בת 18 יודעת, לפני שהיא דורשת את המענק מצה"ל, אולי יש פה דרך אחרת למנוע את החוב הזה.
אלכס קושניר: המטרה היא ברורה, אנחנו חייבים לאפשר לחיילים האלה לצאת לדרך חדשה אחרי שהם תורמים למדינה, כל אחד כמה שנים, אם זה בנות, זה שנתיים, שלוש שנים, לא משנה, עושים שירות בצבא.
אלכס קושניר: אגב, חשוב לזכור שהאנשים האלה, בדרך כלל מבחינתם להתגייס לצה"ל זה משימה מאוד מאוד קשה בגלל הרקע שלהם, ואם הם כבר עושים את הצעד הזה, אז תפקידנו, כולנו, להגיע ולעזור להם באמת לקפוץ מדרגה אחרי שהם משתחררים.
אלכס קושניר: זה בכללי.
אלכס קושניר: אני מאוד מקווה שתיקחו את הקריאה הזאת שלי ואת הבקשה הזאת שלי לידי מעשים ובדיון הבא תגידו לי שקם צוות והתחלנו לעבוד.
אלכס קושניר: אני מאוד מאוד אשמח.
קרן וייס: זה יבוצע אל מול הנחות היסוד שהגדרת בתחילת סיכומך.
אלכס קושניר: תבורכי, קרן, אני מאוד מאוד אשמח.
אלכס קושניר: עכשיו כמה נקודות קטנות.
אלכס קושניר: קודם כל לגבי הממשק ובכלל לאיסוף נתונים על חיילים בודדים, אני חושב שזה אתגר שהוא פתיר באמצעות מערכת מחשוב כזו או אחרת.
אלכס קושניר: זה פשוט שיתוף פעולה בין כולם.
אלכס קושניר: בנושא של חקיקה של שחרור החיסכון לכל ילד עד גיל 21 בלי הסכמת הורים, אני מבין את הבעייתיות.
אלכס קושניר: אולי אנחנו נצטרך לבוא, מה שנקרא מהצד השני ולומר, אוקיי, אז אפשר אולי לשעבד את הכסף הזה ולתת איזשהו מימון כדי שהחייל יוכל להשתמש בכסף, ואז ברגע שהוא משוחרר הוא פשוט ילך למקור שנתן לו את המקור של הכסף, להשתמש בכסף הזה כביטחון להלוואה ללא ריבית.
אלכס קושניר: צריך לחשוב על זה במידה ולא נוכל למצוא פתרון.
אלכס קושניר: לגב תיקון חקיקה, סעיף 58 לגבי פריסה ארוכה יותר של החובות, אני פונה כאן ליושב-ראש ועדת החוקה, תעבירו במהרה את הסעיף הזה.
אלכס קושניר: זה יאפשר שיקול דעת לרשם ובאמת הוא יוכל להגיע לפריסת חובות ארוכה יותר ונוחה יותר, ותוכלו לעזור להרבה מאוד אנשים.
אלכס קושניר: אני מאוד אשמח כשנגיע ל-24 בספטמבר, לראות את ההצגה של התוכנית הפיננסית שקמה עם בנק ישראל וצה"ל.
אלכס קושניר: נראה לי שזה מאוד מאוד מעניין.
אלכס קושניר: אנחנו חייבים לקבוע דיון על הנושא הזה.
אלכס קושניר: דבר נוסף, אמנת הבנקים.
אלכס קושניר: ברגע שתסתיים העבודה, אני מאוד אשמח שתציגו את זה לנו כאן בוועדה.
אלכס קושניר: אנחנו נשמח לדיון הבא להזמין את עוגן כדי שיציגו לנו את הפעילות שלהם.
אלכס קושניר: אולי גם כדאי להביא לפה את הקרן לידידות שמסתבר שיש לה קופת ידידות שעוזרת לחיילים.
אלכס קושניר: לשמוע אותם, האם יש להם אולי רצון ויכולת גם להוות מקור מימון לחיילים שצריכים פתרון בנושא חובות.
אלכס קושניר: אני רוצה להגיד תודה רבה לכולם.
אלכס קושניר: אני חושב שאנחנו פה התקדמנו שלב.
אלכס קושניר: אני מאוד מקווה שבפעם הבאה יהיו לנו גם ניצנים של פתרונות מעשיים.
אלכס קושניר: חברים, אנחנו עושים פה עבודה חשובה מאוד.
אלכס קושניר: האנשים האלה, מגיע להם שנטפל בהם ומגיע להם שנעזור להם, ואנחנו נעשה את זה.
דוד ביטן: נושא הישיבה, הפסקת תקצוב וסגירת תוכניות ההכשרה ובית הספר למקצועות קליטה במרכז 'מאיה' למעבר בין-תרבותי במכללת סמינר הקיבוצים.
דוד ביטן: בינתיים קיבלנו תשובה מסמינר הקיבוצים שהם לא מעוניינים בהמשך של הפרויקט אצלם.
אלכס קושניר: אני רק רוצה לעדכן אותך, אדוני.