GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד ביטן: אברה הוא פגוע נפש, זו הסיבה שבגינה חצה את הגבול.
דוד ביטן: החזקתו בעזה בבידוד מהעולם החיצוני ובלי גישה לטיפול רפואי היא הפרה חמורה של זכויות האדם שלו.
דוד ביטן: חברים שלו, המשפחה שלו, המקורבים לו מודאגים ויוצאים היום בקריאה חדשה ומזכירים לנו אולי את מה שנוח לנו להניח בצד, מזכירים לנו שאברה עדיין חי ועדיין לא חזר הביתה.
דוד ביטן: השיר המרגש הזה, 'מה אתה עובר', של שלומי שבת ועדן אלנה יצא הבוקר לאוויר ואין מקום טוב יותר מאולם הוועדה הזאת להקרין אותו לראשונה ולהזכיר לנו ולממשלה שלנו את הטרגדיה הזו.
דוד ביטן: שש שנים אברה בבידוד, שש שנים אדם פגוע נפש מנותק מהעולם ומהיקרים שלו וכל יום שעובר מגביר את הסכנה לחייו, במיוחד בתקופה שבה משתוללת המגפה.
דוד ביטן: (שיר).
דוד ביטן: טוב, אני מקווה שהוא יהיה איתנו בתקופה הקרובה.
דוד ביטן: אני ממשיך בישיבה.
דוד ביטן: מדובר בדיון המשך בדיון שיזם חבר הכנסת רזבוזוב.
דוד ביטן: בדיון הקודם צוין שבשלוש השנים האחרונות עלו 741 רופאים עולים שנמצאים בתקן לא מומחה, אנחנו קוראים לזה למל"מ.
דוד ביטן: מתוך 7,808 רופאים מתמחים רק 636 מתמחים עולים חדשים, 8% בסך הכול.
דוד ביטן: במשרד הקליטה יחד עם משרד הבריאות צבועים 70 תקנים שמיועדים להתמחות לרופאים עולים חדשים.
דוד ביטן: בדיון תוארו החשיבות והצורך בהתמחותם של הרופאים העולים ותרומתם למערך הרפואה בישראל.
דוד ביטן: בדיון צוין כי 20 רופאים עולים חדשים מוכנים לתחילת ההתמחות עם פינוי התקנים הנדרשים.
דוד ביטן: לאחר דיון התקבל עדכון ממשרד הקליטה כי קיימים 40 רופאים שמוכנים לתחילת ההתמחות.
דוד ביטן: בדיון הקודם הועלתה הצעה להקצות תקנים צבועים להתמחות רופאים עולים חדשים מסך 600 התקנים שהתקבלו במשרד הבריאות במסגרת הצורך במאבק בקורונה.
דוד ביטן: משרד האוצר לא הביע התנגדות להצעה הזו.
דוד ביטן: בדיון הנוכחי נרצה לדעת כמה תקנים נוספו מעבר ל-70 הקיימים.
יואל רזבוזוב: בוא נשמע את נציגי המשרדים.
דוד ביטן: הייתה לי שיחה עם עוזר שר הבריאות שאמר שלפי המידע שהוא בירר אין צורך בתקנים כאלה, אבל אמרתי לו שזה לא נכון, לא לפי מה שנאמר לנו.
דוד ביטן: בבקשה, מי מדבר ראשון?
ורד עזרא: אני אשמח להתחיל כי אני צריכה לרדת לדיון אחר וזה היה הסיכום שאני אהיה רק בתחילת הדיון.
שלומית אבינח: ד"ר ורד עזרא, בבקשה, משרד הבריאות.
ורד עזרא: שלום לכולם, לוועדה המכובדת.
ורד עזרא: אני רוצה להציג ולהסביר מה ההבדל בין תקנים שצבועים לעולים ובין התקנים שהתקבלו כרגע במשרד.
ורד עזרא: קודם כל יש לנו 70 תקנים שצבועים לעולים שאנחנו מנהלים עם משרד הקליטה לפי רשימה סדורה מראש במקצועות השלמת התמחות למתמחים עולים שהגיעו וצריכים או להשלים את התמחותם או להתחיל התמחות.
ורד עזרא: מדובר בתקנים שאני אגיד כמעט, כי יש מעט מקצועות שאנחנו מגבילים אותם, אבל כמעט שלא מוגבלים למקצועות ובעצם מאפשרים למתמחה להשתלב בכל תחום שהוא רוצה, בדרך כלל תחומים שהם התחילו בהם התמחות בחו"ל או תחום אחר שהוא רוצה ואלה 70 תקנים שרצים ברכבת, זאת אומרת המתמחה מסיים, עובר אחרי זה לתקן של בית חולים והתקנים חוזרים אלינו.
ורד עזרא: זה התחיל מ-50 תקנים, כרגע יש 70 תקנים ואנחנו נשמח להעלות את המספר של התקנים הללו.
ורד עזרא: תקנים שאני קוראת להם תקנים מוגנים, כי זה תקן שאנחנו במעקב אחריו מה נעשה בו, למה הוא מאויש ובאמת רואים שהוא הולך למטרה היחידה שלשמה הוא נועד וזה תקנים לעולים.
ורד עזרא: התקנים האחרים שעליהם היה איזה שהוא דיון בדיון הקודם, שבו לא הייתי, הם תקנים שניתנו כרגע לבתי החולים לצורך אחד בלבד, לצורך הטיפול בחולי קורונה.
ורד עזרא: ניתנו בסך הכול בגל הראשון 200 תקנים וכרגע ניתנו לנו עוד 250 ועוד 150, בסך הכול בכל התקופה יהיו 600 תקנים, אבל הם צבועים למקצועות מאוד מאוד ספציפיים שמיועדים רק לטיפול בקורונה, כמו טיפול נמרץ, הרדמה, פנימית, מיון ילדים ומבוגרים וכדומה, רק למקצועות הללו.
ורד עזרא: שוב, הייעוד של התקנים הוא אחד, לקורונה.
ורד עזרא: יש עוד הרבה מאוד צרכים למערכת ובגינם לא ניתנו כרגע תקנים ולצערי אין כרגע תקנים.
ורד עזרא: אני מקווה שיהיו בעתיד תקנים נוספים למערכת, אנחנו כמובן עובדים מול האוצר על תקנים נוספים, אבל כרגע התקנים הללו הם רק לצורך הקורונה.
ורד עזרא: מה שכן עשינו, גם לדעתי עם משרד הקליטה, קיבלנו רשימת עולים שמעוניינים להתמחות בין היתר גם במקצועות הללו והעברנו את הרשימות לבתי החולים שצריכים לאייש בלו"ז מאוד קצר את אותם תקנים ולפי מה שאני יודעת לפחות עם חלק מהעולים שמעוניינים במקצועות האלה נוצר קשר.
ורד עזרא: זה בעניין הזה.
ורד עזרא: אני חושבת שאם מעוניינים בפתרון דפיניטיבי לכלל העולים לכל המקצועות הפתרון הנכון הוא במנגנון שכבר קיים היום, תקנים ייעודיים שמנוהלים אצלנו בחטיבת הרפואה לעולים, זה הפתרון.
דוד ביטן: כן, אתה רוצה להגיד משהו?
יואל רזבוזוב: כן, אני רוצה לשמוע, לאיזה הסכמות הגענו, כמה רופאים וכמה תקנים, למה אנחנו מגיעים בסוף?
ורד עזרא: עוד פעם - - -
שלומית אבינח: מספרים.
יואל רזבוזוב: אנחנו מכירים את 70 התקנים.
ורד עזרא: יש הסכמות, יש 70 תקנים שקיימים שמתחלפים אחת לתקופה ועכשיו אחרי בחינות, יש עכשיו בחינות והרבה מאוד תקנים יתפנו.
ורד עזרא: אגב, אנחנו הארכנו תקופה של תקנים מכיוון שחלק מהבחינות נדחו בגלל הקורונה, לדעתי באוקטובר יש מבחנים ויתפנו תקנים נוספים מתוך זה, וגם כל הזמן, אמרתי, יש רכבת כזאת של תקנים.
יואל רזבוזוב: אז אותם ה-70, כמה תוספת מעבר ל-70?
ורד עזרא: אני מוכנה כל תוספת שהיא להסדר של התקנים הזה.
דוד ביטן: לא, אני קודם כל בטוח שיש רופאים עולים חדשים שאין להם עבודה, שאין להם תקנים, אז את אלה שימו בתוך ה-600, מה הקשר?
דוד ביטן: תנו להם עדיפות.
ורד עזרא: עוד פעם, אם מדובר באחד מהמקצועות הנדרשים העברנו את שמם לפי הרצונות שלהם, גם לפי המקצועות ולפי בתי החולים, העברנו את שמם לבתי החולים, לדעתי בימים אלה נוצר איתם קשר, ולזה כמובן אין לנו התנגדות.
ורד עזרא: אבל יש הבדל בין לצבוע ולהכריח בית חולים על תקן שהוא אמור לטפל בחולי קורונה, לקחת מישהו שיכול להיות שהוא לא מתאים לו או שהוא לא מיומן וכדומה, זה משהו אחד, שלזה יש תקנים מוגנים, לבין שהוא מתאים ומקצועי וכדומה, כמובן בית החולים ייקח אותו בשמחה רבה, ואת השמות האלה העברנו.
דוד ביטן: אז קודם כל עם כל הכבוד לבית החולים, ראיתי את המקצועות שמדובר בהם ב-600 התקנים, אני לא חושב שרופאים עולים חדשים לא יכולים להשתלב בהם.
ורד עזרא: אם הם רוצים, בשמחה.
ורד עזרא: אנחנו לא מכריחים מישהו שרוצה להיות כירורג והופכים אותו לפנימאי.
ורד עזרא: חד משמעי, בשמחה רבה.
יואל רזבוזוב: אבל לא באמת לוקחים אותם.
דוד ביטן: זה לא עניין שהם רוצים, זה עניין של לתת הנחיה לבתי החולים לנסות ולקלוט רופאים עולים חדשים בחצי השנה הזו במסגרת התקנים האלה.
ורד עזרא: זה לא תקנים לחצי שנה, אני חייבת לומר, התקנים הם למשך כל ההתמחות, יש עדיין ויכוח עם האוצר על המנגנון שבו הם יישארו תקנים קבועים, אבל האנשים שמתאיישים על התקנים אלה אנשים שיהיו ויסיימו את כל ההתמחות.
דוד ביטן: אני מבין, את מערבבת בין שני הדברים.
דוד ביטן: לגבי ה-600 תקנים, שזה עניין זמני, נכון, בגלל הקורונה?
ורד עזרא: לא, לא, אני ממש לא מערבבת.
דוד ביטן: אז למה אמרו לנו שזה זמני?
ורד עזרא: ה-600 תקנים, יש ויכוח עם האוצר על המנגנון להמשך התקצוב אחרי יולי 21'.
דוד ביטן: אם הם לא זמניים, אז תנו 40 משרות - - -
ורד עזרא: מי שמתאייש על התקנים הוא יהיה קבוע.
דוד ביטן: זה לא מקובל עליי, אני מאוד מצטער.
דוד ביטן: אל תמציאו לנו המצאות.
דוד ביטן: מה שאתם עושים עכשיו זה המצאות.
דוד ביטן: מצד אחד אומרים לי שזה זמני ועכשיו פתאום זה לא זמני.
דוד ביטן: אני מבקש, מה-600 איש האלה תנו בבקשה חלק לרופאים להתמחות.
דוד ביטן: ה-70 לא מספיקים.
ורד עזרא: אני אסביר.
ורד עזרא: אני מוכנה להסביר עוד פעם.
דוד ביטן: אתם נותנים לרופא שלמד ברומא כן, אבל לרופא עולה חדש שלמד בארצות הברית לא?
ורד עזרא: זה לא מה שנאמר, אני מוכנה להסביר שוב את נושא התקנים.
דוד ביטן: יש גבול לכל דבר, מספיק, אתם באים, יושבים לנו בטלוויזיה ומדברים איתנו כאילו אנחנו אוויר.
דוד ביטן: אני מבקש, מה-600 משרות, אנחנו רצינו 60 משרות, אז אם יש רק 40 צורך אז שיהיה 40, אז שלא יהיה 40, שיהיה 30, אבל לא יכול להיות דבר כזה, אני לא מבין את העניין הזה.
דוד ביטן: מה, אתם אטומים?
ורד עזרא: אדוני היושב ראש, אני אשמח להסביר עוד פעם, נראה לי שיש לנו איזה שהוא - - -
דוד ביטן: לא, אין לנו שום דבר.
ורד עזרא: לא הבנו משהו.
דוד ביטן: אני דיברתי, עוזר השר אומר לי, אין שום בעיה.
דוד ביטן: עכשיו אני מבין למה הוא אומר לי שאין שום בעיה, פשוט אין בעיה כי לא מקבלים אף אחד, אז אין בעיה באמת.
ורד עזרא: אפשר להסביר עוד פעם?
ורד עזרא: אני חושבת שיש פה איזה שהיא אי הבנה.
דוד ביטן: אני חושב שאני הבנתי טוב מאוד.
ורד עזרא: אני אנסה להסביר עוד פעם כי נראה לי שלא הבנת אותי,.
דוד ביטן: לא מקובל עליי העניין הזה, לא מקובל עליי.
ורד עזרא: נראה לי שלא הבנת אותי, אני אשמח להסביר עוד פעם.
דוד ביטן: אני הבנתי טוב מאוד.
דוד ביטן: למה לא הבנתי?
דוד ביטן: אתם לא הבנתם כמו שאני הבנתי?
טלי פלוסקוב: הבנו, הבנו.
ורד עזרא: אז אני אסביר עוד פעם בנושא זמניות התקנים.
ורד עזרא: אפשר להסביר?
ורד עזרא: מדובר בתקנים שהאנשים שנקלטים עליהם מתחילים ומסיימים התמחות שבאופן ממוצע היא חמש שנים.
ורד עזרא: מאחר שמדובר בשנה שבה אין תקציב קבוע מבחינת האוצר כרגע הם זמניים ויש - - -
דוד ביטן: בסדר, שיתחילו.
ורד עזרא: ויש אמירה שיהיה דיון איך הם יהפכו להיות או הם קבועים או שזה יהיה על חשבון דברים אחרים, אבל האנשים שנקלטים על התקנים האלה הם אנשים קבועים למשך כל ההתמחות.
ורד עזרא: זאת אומרת אין שום כוונה, וגם יש פה בעיה של מקצועיות, לקחת מישהו שיהיה רק חצי שנה בפנימית ואז יעבור להתמחות אחרת, זה לא ההסכם שלנו עם בתי החולים.
יואל רזבוזוב: אני אנסה לחדד.
יואל רזבוזוב: יש לנו - - -
דוד ביטן: שיתחילו.
דוד ביטן: פשוט שיתחילו, אני הבנתי שהם - - -
ורד עזרא: אם הם מעוניינים להתחיל בפנימית או הרדמה או טיפול נמרץ, למרות שטיפול נמרץ זה התמחות-על, או התמחות ברפואה דחופה, אם הם מתאימים להתמחות כל נתוניהם הועברו למנהלי בתי החולים.
ורד עזרא: יכול להיות שאלה לא ההתמחויות שהם רוצים, יש הרבה מאוד התמחויות ופה אנחנו מגבילים לארבע התמחויות.
יואל רזבוזוב: היושב ראש, אני אנסה לחדד.
דוד ביטן: אתם צריכים לתת הנחיה לבתי החולים לתת להם עדיפות.
דוד ביטן: אתם לא מבינים את זה?
יואל רזבוזוב: לנו יש עכשיו רשימת המתנה של רופאים עולים.
דוד ביטן: 40 עולים.
יואל רזבוזוב: כ-40.
יואל רזבוזוב: אנחנו רוצים להבין עכשיו כמה מתוך רשימת ההמתנה ייכנסו להתמחות במשרד הבריאות.
יואל רזבוזוב: אז נשמע את שירה?
ורד עזרא: ההתמחות היא לא במשרד הבריאות, ההתמחות היא בבתי החולים, הם מייצרים את ההתמחויות, לא משרד הבריאות.
יואל רזבוזוב: רגע, נשמע את שירה.
ורד עזרא: שוב אני אומרת, התקנים שניתנו הם לטיפול בחולי קורונה ולכן הם מוגבלים לארבעה או חמישה מקצועות, פנימית, הרדמה, טיפול נמרץ, רפואה דחופה וגם מחלות זיהומיות, אבל שניים מתוכם זה התמחות-על.
ורד עזרא: ככל שמדובר בהתמחויות האלה ביקשנו פעם קודמת והעברתם רשימה, אפשר להעביר אותה שוב.
דוד ביטן: לא, הבנו.
דוד ביטן: היא מדברת עם עצמה.
דוד ביטן: זאת בדיוק הבעיה במשרדי הממשלה, שהפקידות מדברת עם עצמה.
דוד ביטן: אנחנו מבקשים שמתוך ה-600, כמה יש, חוסר של 40?
דוד ביטן: שכל ה-40 יתקבלו בתוך ה-600.
דוד ביטן: זה לא זמני, אמרתם לי זמני, זה לא נכון שזה זמני, זה לשנה אחת ואחרי שנה מחדשים את זה עוד הפעם.
דוד ביטן: אז זה לא זמני בכלל.
שלומית אבינח: מי שמתחיל התמחות יסיים, זה מה שהיא אמרה.
מיכל וונש: במדינת ישראל הזמני הוא קבוע, אדוני היושב ראש.
דוד ביטן: למה עוזר השר לא הגיע?
דוד ביטן: הזמנתם אותו, לא?
שלומית אבינח: לא הזמנו.
דוד ביטן: הוא אמר שהוא הוזמן.
שירה ארנון: חבר הכנסת ביטן, אפשר להתייחס שנייה רגע?
שירה ארנון: לאחר הישיבה הקודמת העברנו את הרשימות של ה-40 רופאים עולים לבתי החולים, ביקשנו לתעדף אותם.
שירה ארנון: תוך שבועיים מתוך הרשימה של 40 נקלטו כבר שבעה רופאים.
דוד ביטן: מה עם השאר?
יואל רזבוזוב: בוא נשמע עד הסוף.
יואל רזבוזוב: שבעה נקלטו.
שלומית אבינח: שבעה נקלטו בתקן צבוע לעולים?
שירה ארנון: לא, הם נקלטו - - -
יואל רזבוזוב: בתוך התקנים של ה-600, בסדר, הם כבר נקלטו.
דוד ביטן: אנחנו מדברים על קליטה זמנית ולגמור את העניין הזה, אחר כך זה משהו.
שירה ארנון: הם נקלטו כי הם נמצאו מתאימים.
דוד ביטן: והשאר לא נבדקו?
שירה ארנון: השאר, זה רק לפני שבועיים, אנחנו כל הזמן פועלים מול בתי החולים לנסות לדחוף, שיראיינו וביקשנו קליטה - - -
יואל רזבוזוב: מה הצפי עכשיו בקרוב?
שירה ארנון: יש לי רשימות שקיבלתי מכללית, יש פה עוד כמה רופאים שהם בדיונים איתם.
שירה ארנון: אני לא רוצה לתת סתם מספרים, אין לי בעיה להעביר דיווח.
דוד ביטן: אין שום בעיה, תקבעי ישיבה ליום שני הבא.
דוד ביטן: אנחנו נפסיק את הישיבה, ביום שני הבא תגידי לנו מה קורה כשאנחנו רוצים שהמשרד ייתן הוראה, הנחיה, לבתי החולים לתת להם עדיפות, זה הכול.
דוד ביטן: קודם כל שיקלטו אותם.
יואל רזבוזוב: רגע, בוא נשמע.
שירה ארנון: עכשיו עוד משהו.
דוד ביטן: מאיפה תביאו 600 רופאים?
דוד ביטן: הרי אין לכם 600 לקלוט.
דוד ביטן: אין בושה למשרד הבריאות.
דוד ביטן: אפילו אין לו את מי לקלוט, אז הוא לא קולט את הרופאים האלה, הוא יחכה, למי הוא מחכה?
דוד ביטן: שיבואו שני רופאים מרומא שגמרו עכשיו ללמוד?
שירה ארנון: חבר הכנסת, אנחנו בזמנו כשקיבלנו את התקנים יצאנו ליצור מאגר במשרד הבריאות, לשאול כמה רופאים, בלי קשר לרופאים העולים, כמה רופאים יש שממתינים להתמחות.
שירה ארנון: היו משהו כמו 350 רופאים שממתינים להתמחות וכל הזמן נכנסים עוד ועוד רופאים.
שירה ארנון: אנחנו רואים שמתוך ה-200, הקצינו 200 תקנים במרץ, כולם אוישו במלואם.
שירה ארנון: מתוך ה-400 תקנים שעכשיו הקצינו, תוך שלושה שבועות 80 תקנים כבר אוישו.
שירה ארנון: לוקח גם זמן לבתי החולים לראיין, למצוא מישהו מתאים.
דוד ביטן: בסדר, עבר כבר חודש מאז שדיברנו.
יואל רזבוזוב: רגע, יש לנו שבעה פה.
יואל רזבוזוב: יש לנו את קלאודיה ממשרד הקליטה.
שירה ארנון: רק עוד משהו אחד אחרון.
דוד ביטן: שבעה נקלטו, זה לא מספיק לנו.
שירה ארנון: מתוך 70 התקנים עד סוף השנה יתפנו לנו שמונה ותוך חצי שנה יתפנו לנו 23 תקנים.
דוד ביטן: אז את צריכה לקלוט 17 עכשיו.
דוד ביטן: אוקיי, תראי לי איך את קולטת 17.
יואל רזבוזוב: בואו נשמע ממשרד הקליטה.
דוד ביטן: לא, הבנו, הבנו, לא צריך.
יואל רזבוזוב: רק שנייה, דוד.
דוד ביטן: רגע, אחר כך תדבר איתה.
דוד ביטן: תקשיבו טוב, 23 עד סוף השנה - - -
שירה ארנון: לא, לא.
שירה ארנון: בתוך חצי שנה.
דוד ביטן: לא, אז אני מבקש, מתוך ה-600 תקנים לעשות מאמץ לקלוט את כל מי שנשאר מהעולים החדשים.
דוד ביטן: צריך לנצל את ההזדמנות שיש 600 תקנים.
דוד ביטן: פשוט לא היה, עכשיו יש.
טלי פלוסקוב: אנחנו מבינים שזו מתנה שקיבלנו ואנחנו לא לוקחים.
דוד ביטן: אני רוצה עד יום שני הבא, תקבעי ישיבה ליום שני הבא, תנו לנו הודעה שכולם נקלטו.
דוד ביטן: נמאס לי כבר לרוץ אחרי משרדי ממשלה.
דוד ביטן: כך היה לי עם משרד החוץ.
דוד ביטן: אני לא מבין את זה, מה, אתם מחכים לנו שאנחנו נבוא עם – זו עבודה שלכם, ריבונו של עולם, אני לא מבין את העניין הזה.
יואל רזבוזוב: רגע, שנייה, דוד, היושב ראש, חשוב לי לשמוע את משרד הקליטה, כי קלאודיה היא האחראית על הנושא הזה.
דוד ביטן: זה גם האינטרס של הציבור.
דוד ביטן: טוב, אני פותח אותה רק לצורך התשובה הזו.
יואל רזבוזוב: כן, זה חשוב.
קלאודיה כץ: קודם כל אני רוצה להודות לכם, לוועדה - - -
דוד ביטן: ואני מבקש שבישיבה הבאה יגיע עוזר השר, קובי, מטעם השר.
דוד ביטן: אני רוצה מעורבות שלהם, אם לא, אני נותן הודעה שאני אתקוף את שר הבריאות, אני אומר לך את האמת.
מיכל וונש: זה האינטרס של מדינת ישראל.
דוד ביטן: הוא עולה חדש, הוא הגיע מהעלייה, הוא מייצג את העלייה ומשום מה לא מעניין אותו.
דוד ביטן: יש תקנים, אז שיעשה מה שצריך, אני לא מבין את העניין הזה.
קלאודיה כץ: קודם כל אני רוצה להודות לכם, כי זה לא מובן מאליו.
קלאודיה כץ: אני עם ה-40 האלה מסתובבת כבר הרבה מאוד זמן וזה שנקלטו שבעה מבחינתי זה חגיגה גדולה.
קלאודיה כץ: אני ניצלתי את ההזדמנות ובעזרה גדולה של שירה פנינו גם לכללית ואני אמורה לקבל אס.
קלאודיה כץ: אמ.
קלאודיה כץ: אס, לא רציתי למסור את זה בלי, אבל אנחנו במימון שלנו הכנסנו עוד כנראה ארבעה אנשים להתמחות, שזה מאוד מאוד חשוב.
דוד ביטן: חוץ מהשבעה?
יואל רזבוזוב: כבר 11, ויש עוד משא ומתן - - -
קלאודיה כץ: בנוסף לשבעה.
קלאודיה כץ: וגם במשרד הבריאות וגם בכללית יש אנשים במשא ומתן, זאת אומרת ש - - -
דוד ביטן: בסדר, בואו נראה עד יום שני הבא כמה ייקלטו.
מיכל וונש: אדוני היושב ראש, עוד פעם, זה עוד פעם הנושא של אתגור התפיסה הזאת של מדינת ישראל שהיא כאילו עושה טובה.
מיכל וונש: הדבר הזה שאנחנו לא מבינים כחברה שזה לא רק החובה שלנו, זה לטובתנו, אבל זה אחריותנו.
מיכל וונש: זה לא למען העולים החדשים, זה למען כל אזרחי מדינת ישראל, זה כולנו, זה אינטרס שלנו.
מיכל וונש: זה אפילו לא רק עניין של שר הבריאות שהוא עולה חדש או לא עולה חדש, בכלל לא אכפת לי אם הוא עולה חדש.
מיכל וונש: כולנו עולים חדש, תלוי עד כמה אחורה אנחנו הולכים.
מיכל וונש: אני לא מבינה למה צריך להיאבק על הדבר הזה ואם זה יכול לשמש אותנו לשנות את כל התפיסה של מדינת ישראל, שזוהי החובה שלנו, זה לא בחסד לעולים, אנחנו לא עושים להם טובה, להכניס עוד שבעה.
מיכל וונש: כואב לי שאת אומרת לי תודה על זה שהכנסנו שבעה.
טלי פלוסקוב: לאנשים האלה אנחנו צריכים להמתין בשדה התעופה עם שטיח אדום.
יואל רזבוזוב: אנחנו מכירים את הסוגיה הזאת, אנחנו זזים, אבל - - -
טלי פלוסקוב: עם הנחישות של יושב הראש אנחנו נכניס את כל ה-40 בפנים.
דוד ביטן: יש בסך הכול 40, שבעה כבר נקלטו, עוד ארבעה הולכים להיקלט, אני רואה, את אומרת שיש עוד בריאיונות, נכון?
דוד ביטן: עוד 23 משרות צריכות להפנות בתוך חצי שנה, זאת אומרת בגדול כל ה-40, אם אנחנו נקלוט עוד שישה-שבעה, יש להם מענה, נכון?
דוד ביטן: אבל ברור שיבואו עוד עולים חדשים, זאת אומרת צריך לנסות לקלוט קצת יותר משישה-שבעה בשבוע הזה על מנת לפנות כמה מקומות אם יבואו אנשים.
מיכל וונש: אדוני היושב ראש, יבואו עוד עולים אם נדאג להם לעבודה.
מיכל וונש: לא יבואו, לא ברור.
מיכל וונש: אנחנו צריכים להכין.
דוד ביטן: הבנתי, אני הבנתי.
יואל רזבוזוב: במקומות אחרים רוצים אותם יותר.
דוד ביטן: יום שני הבא, ישיבה של רבע שעה, חצי שעה, 20 דקות.
יואל רזבוזוב: חמש דקות, רק עם תוצאות.
דוד ביטן: אני מתכבד לפתוח את הישיבה, הנושא היום בקשה לדיון מהיר של חברי הכנסת אנדרי קוז'ינוב, אלכס קושניר ומיכל וונש.
דוד ביטן: הנושא קשור לדוח מרכז המחקר והמידע של הכנסת המצביע על עלייה בשיעור המשתתפים בכוח העבודה לאחר גיל פרישה, בייחוד בקרב עולים חדשים.
דוד ביטן: מי המוביל פה, אלכס?
אלכס קושניר: אנדרי.
אנדרי קוז'ינוב: אני הזמנתי את הדוח, השאלה אם הממ"מ ירצו להציג את העיקרים של הדוח.
דוד ביטן: אז תקרא את מה שהמנהלת כתבה, בשביל מה לחזור פעמיים?
טלי פלוסקוב: הוא יכול להגיד את זה בעל פה.
דוד ביטן: לא, יש פה את הכול, תקרא את זה.
אנדרי קוז'ינוב: אוקיי, אני אקרא את זה ואז אני אוסיף.
אנדרי קוז'ינוב: זה חשוב לפרוטוקול.
דוד ביטן: במקום שתגידו מה שאתם רוצים פה כתוב הכול.
אנדרי קוז'ינוב: אוקיי.
אנדרי קוז'ינוב: דוח מרכז המחקר והמידע של הכנסת מצביע על עלייה בשיעור המשתתפים בכוח העבודה לאחר גיל פרישה בייחוד בקרב עולים חדשים.
אנדרי קוז'ינוב: הצעה לדיון מהיר של כולנו.
אנדרי קוז'ינוב: נקודת המוצא בדיון הזה היא שאזרחים ותיקים שמעוניינים לעבוד מעבר לגיל הפרישה יוכלו להמשיך לעבוד.
אנדרי קוז'ינוב: ההערכה למעסיקים שמעסיקים עובדים אלה וגם לעובדים שבוחרים לעבוד מעבר לגיל הפרישה.
אנדרי קוז'ינוב: בדיון הזה חשוב להבחין בין עובדים שממשיכים לעבוד מעבר לגיל הפרישה בגלל אהבתם לתחום העיסוק שלהם לבין העובדים שממשיכים לעבוד על מנת לחיות בתנאי מחיה בסיסיים ביותר.
אנדרי קוז'ינוב: לקבוצת העובדים הזו, שמעבר לגיל הפנסיה ממשיכים לעבוד לצורך מחיה בסיסית ביותר, ניתן לשייך את העולים החדשים שלא צברו פנסיות בישראל.
אנדרי קוז'ינוב: גם אם העולים מקבלים פנסיה מארצות מוצאם מדובר על סכומים זעומים ביותר שלא מאפשרים מחיה בכבוד בסכומים אלה.
אנדרי קוז'ינוב: חשוב לדאוג ולוודא כי העובדים שממשיכים לעבוד מעבר לגיל הפרישה לא מנוצלים בעבודתם ומקבלים את כל התנאים המקובלים במשק.
אנדרי קוז'ינוב: משבר הקורונה החמיר את מצבם של כלל העובדים במשק וברור שלא פסח על אוכלוסיית העובדים המבוגרים שממשיכים לעבוד על מנת להרוויח את לחמם.
אנדרי קוז'ינוב: חלק מהעובדים האלה בשל העובדה שהם ממשיכים לעבוד מעבר לגיל הפרישה עשויים להיפגע בקבלת קצבאות מהמוסד לביטוח לאומי.
אנדרי קוז'ינוב: לדוגמה קצבת אזרח ותיק עד גיל 70 לגברים מותנית במבחן הכנסות ומגיל 70 ללא מבחן הכנסות.
אנדרי קוז'ינוב: ניתן לקבל הבטחת הכנסה בנוסף, שזה השלמת הכנסה בעיניי, הבטחת הכנסה בנוסף לקצבת אזרח ותיק, שוב, תלוי בהכנסת משק הבית במבחן ההכנסות.
אנדרי קוז'ינוב: חריגה מסף מזכה פוגעת בהטבות משמעותיות כמו הנחה ברכישת תרופות וסיוע אפשרי בשכר דירה למשל.
אנדרי קוז'ינוב: הפגיעה היא כפולה, שכן הם נפגעים מסכום הכסף המופחת שמקבלים בפועל וגם הם נפגעים מההטבות השונות שמקבלים מקבלי הקצבאות.
אנדרי קוז'ינוב: מס הכנסה שלילי.
אנדרי קוז'ינוב: עובדים בפרישה במידה שהם זכאים לכך נאלצים להגיש טפסים בעצמם למימוש ההטבה.
אנדרי קוז'ינוב: חשוב להקל על הבירוקרטיה ולפשט תהליכים עבור אוכלוסייה זו ולחשוב על החזר אוטומטי לאוכלוסיית עובדים זאת.
אנדרי קוז'ינוב: הדיסריגרד הוא הסכום שנקבע בחוק שבו לא מתחשבים בעת חישוב הזכאות לקצבה ולמרות זאת במקרים רבים אדם הזכאי להבטחת הכנסה מאבד חלק ממנה במידה שהוא יוצא לעבוד.
אנדרי קוז'ינוב: הסכום שניתן להרוויח מבלי שהקצבה תיפגע צריך לעלות בקרב העובדים הבוגרים כך שעם העבודה וקבלת הקצבאות יצליחו להגיע להכנסות מעבר לשכר המינימום שנהוג במשק.
אנדרי קוז'ינוב: בשנת 2017 בוצעה רפורמה עבור המשפחות החד הוריות שבה הוקטן משמעותית הסכום שמקוזז מקצבת הבטחת ההכנסה בגלל השתכרות מעבודה.
אנדרי קוז'ינוב: חשוב לחשוב על רפורמת דיסריגרד ובעצם להעלות את הדיסריגרד גם עבור אוכלוסיית העובדים המבוגרים במשק ובעיקר עבור אלה שמשתכרים לצורך מחיה בסיסית ומרוויחים שכר נמוך מאוד מעבודתם.
אנדרי קוז'ינוב: מהנתונים שעולים בדוח שהוכן על ידי מחלקת המחקר והמידע של הכנסת עולה כי בשנת 2019 שיעורי ההשתתפות של העולים החדשים בגילאי 60 עד 69 גבוהים יחסית לממוצע הכללי ובחלק מהמקרים גבוהים גם ביחס לאוכלוסייה היהודית בלבד.
אנדרי קוז'ינוב: בהתייחס לנשים בלבד, שיעור ההשתתפות של עולות ביחס לכלל האוכלוסייה בכוח העבודה גבוה יותר בכל גילאי 60 ומעלה ובפערים משמעותיים.
אנדרי קוז'ינוב: מניתוח נתוני ההשתתפות בתעסוקה בשנת 2019 לעומת 2016 עולה כי הגידול בקרב העולים היה גבוה מזה שבכלל האוכלוסייה.
אנדרי קוז'ינוב: מהתייחסות המוסד לביטוח לאומי שהגיע לקראת הדיון עולה כי קיים סכום שאינו נלקח בחשבון לצורך קבלת קצבת אזרח ותיק, דיסריגרד, לפני גיל 70.
אנדרי קוז'ינוב: סכום זה עומד על 6,014 שקל ליחיד ו-8,019 שקל ליחיד, תלוי אם הוא אחד או זוג.
אנדרי קוז'ינוב: מעבר לסכום הזה מקוזזים מהקצבה 60% על כל שקל הכנסה.
אנדרי קוז'ינוב: זכאות להבטחת הכנסה.
אנדרי קוז'ינוב: קיים דיסריגרד בסכום של 2,268 שקלים ליחיד ו-2,691 שקלים לזוג.
אנדרי קוז'ינוב: מעבר לסכום זה יש קיזוז בשיעור של 60% על כל שקל הכנסה נוסף מעבודה.
אנדרי קוז'ינוב: לא קיבלנו מענה לכמות האנשים שמנצלים בפועל את הדיסריגרד להכנסות מעבודה שמוכרות במוסד בגיל הפרישה.
אנדרי קוז'ינוב: אלה דברי הפתיחה, ואם תרשה לי, אדוני היושב ראש, אני ארחיב - - -
דוד ביטן: בעצם מה אתה מבקש?
אנדרי קוז'ינוב: לפני שאני אגיד מה שאני מבקש אני רוצה להתחיל בסיפור קטן.
אנדרי קוז'ינוב: פה בכנסת אצלנו בקומה יש מנקה שעובדת במשק הבית, בת 76, שמשתכרת מקצבת זקנה, 1,800 שקלים, וממשכורת מינימום, כאשר מחצית מהכנסתה, בת 76, ועובדת 12 שעות בכל יום עבודה בכנסת, כלומר שני, שלישי, רביעי, היא עובדת 12 שעות - - -
דוד ביטן: פה היא עובדת?
אנדרי קוז'ינוב: פה, היא עובדת בכנסת, היא משתכרת שכר מינימום.
אנדרי קוז'ינוב: מחצית ממה שהיא מרוויחה, כלומר 1,800 פלוס שכר המינימום, היא משלמת לשכר דירה, כי היא לבד, בעלה נפטר.
אנדרי קוז'ינוב: לכן היא נאלצת לעבוד בגיל הזה.
אנדרי קוז'ינוב: רוב האנשים הקשישים, ומדובר לפי המסמך של הממ"מ בעשרות אלפים שעובדים מעבר לגיל פרישה, אני מתייחס מגיל 65 או מגיל 62 לנשים, ורואים בבירור מגמת עלייה משנה לשנה ובמגזר הספציפי הזה של העולים, זה לאו דווקא מהתחברות חברתית, מזה שאנשים רוצים לעבוד.
דוד ביטן: אז מה, מפחיתים להם חלק מה - - -
אנדרי קוז'ינוב: הם עובדים כי לצורך העניין הם מרוויחים קצבת זקנה והשלמת הכנסה ליחיד וזה בערך 3,200 שקל, לזוג זה 5,300 שקל, אחרי גיל פרישה, כלומר קצבת זקנה והשלמת הכנסה לאלה שאין להם פנסיות, שלא צברו מתחילת שנות ה-90.
דוד ביטן: מי שאין לו הכנסות נוספות.
אנדרי קוז'ינוב: ברגע שהם מרוויחים מעבר לסכום הזה מקזזים להם מהשלמת ההכנסה, כלומר הם נאלצים לעבוד עוד יותר כדי להשלים את הפער הזה.
אנדרי קוז'ינוב: עכשיו, הלכתי ובדקתי ב-2018 מה קו העוני בישראל.
אנדרי קוז'ינוב: קו העוני בישראל זה בערך הסכום הזה, זה 3,100, 3,200 שקל לבן אדם.
אנדרי קוז'ינוב: כלומר הקשישים האלה, גם כשהם עובדים וגם כשהם מקבלים קצבת זקנה הם נשארים בקו העוני ומאלצים אותם להישאר בקו העוני.
אנדרי קוז'ינוב: כדי לפרוץ את קו העוני ואיכשהו לחיות בכבוד הם נאלצים לעבוד יותר ויותר וזה בעבודות שחורות.
דוד ביטן: אני אגיד לך מה הבעיה, הבעיה שהשלמת ההכנסה זה למי שאין לו הכנסה.
דוד ביטן: אם הוא עובד, אז אומרים לו אם אתה עובד נוריד לך את ההשלמה הזו.
אנדרי קוז'ינוב: זה ההיגיון של האוצר.
אנדרי קוז'ינוב: אבל כמו שעשו עם הנכים עם הדיסריגרד, העלו את הדיסריגרד לסכום של שכר המינימום במשק.
אנדרי קוז'ינוב: עבור הקשישים האלה, ואני מבין שזו השלכה כלל רוחבית, אפשר להגיד רק אוכלוסיית הקשישים העולים, למרות שאפשר להבחין בהם ספציפית, אבל פה מדובר באנשים חסרי כול, לא הייתה להם הזדמנות להרוויח את הפנסיה הזאת, להתקיים בכבוד אין להם אפשרות.
אנדרי קוז'ינוב: הפגיעה במשק במידה שיעבדו ועדיין יקוזז להם פחות מהשלמת הכנסה זה יוצר מצב הפוך, זה יוצר אנשים שצורכים יותר וזה תורם לכלכלה.
אנדרי קוז'ינוב: אני גם מבין שהמשרד לשוויון חברתי גם בתמונה והשרה לשוויון חברתי עשתה חישוב ולפי החישוב שלה אם מעלים את הדיסריגרד מעבר ל-2,200 ומשהו שקל ליחיד זה מייצר הכנסות למדינה מעבר למיליארד שקל בשנה.
אנדרי קוז'ינוב: אנחנו משמרים כוח עבודה איכותי, זה מעלה את ההכנסות של המדינה במיליארד שקל לשנה.
דוד ביטן: הם גם שוכרי דירות?
אנדרי קוז'ינוב: הם גם שוכרי דירות.
דוד ביטן: אבל לא כולם.
אנדרי קוז'ינוב: לא, לא כולם.
אנדרי קוז'ינוב: מחצית מהעולים של שנות ה-90 עדיין שוכרים דירות.
דוד ביטן: הם גרים עם הילדים בעצם.
אנדרי קוז'ינוב: במקבצי דיור זה כמה עשרות אלפים, זה 20,000 עד 30,000.
דוד ביטן: הרוב גרים עם הילדים, לא?
טלי פלוסקוב: מה פתאום?
אנדרי קוז'ינוב: לא, לא, לא.
דוד ביטן: אצל הרוסים זה ככה.
טלי פלוסקוב: לא, ממש לא, כבר לא.
טלי פלוסקוב: זה היה פעם, אבל זה כבר ממש לא.
אנדרי קוז'ינוב: מה שצריך לעשות פרקטית, פרקטית יש שתי דרכים - - -
דוד ביטן: אתה יודע מה זה אומר, שיקבלו את הפנסיות מאוקראינה - - -
אנדרי קוז'ינוב: אבל הפנסיות מאוקראינה זה - - -
דוד ביטן: יורידו את השלמת ההכנסה.
אלכס קושניר: זה 30 דולר.
טלי פלוסקוב: זה 30 דולר.
טלי פלוסקוב: על איזה פנסיה אתה מדבר?
טלי פלוסקוב: 30 דולר פנסיה.
דוד ביטן: אז יורידו את זה מהשלמת ההכנסה.
טלי פלוסקוב: אוקראינה בכלל לא משלמת, רוסיה משלמת 30 דולר.
טלי פלוסקוב: זה כלום.
אנדרי קוז'ינוב: וגם כדי לקבל את זה אתה עובר תלאות.
טלי פלוסקוב: זה עולם שלם.
אנדרי קוז'ינוב: קודם כל רוחבית צריך להעלות את הדיסריגרד, גם מתוך המחויבות שלנו לאותם קשישים עובדים כדי שיחיו בכבוד, ולא מ-3,000.
טלי פלוסקוב: לפחות להעלות אותו כמו שעשו לנכים.
דוד ביטן: אבל דיסריגרד זה - - -
אנדרי קוז'ינוב: נכון, להעלות אותו.
דוד ביטן: לא, הדיסריגרד לדעתי כתוב בחוק.
טלי פלוסקוב: ברור, זה בחוק.
דוד ביטן: אז צריך תיקון חוק פה.
טלי פלוסקוב: אבל יש לנו תקדים.
טלי פלוסקוב: העלו את הדיסריגרד לנכים ל-3,800.