GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמיר ודמני: לחייל חרדי יש הקלות מסוימות שאומרות שהגם שאתה לא חסר עורף משפחתי, נקרא לזה במציאות, בפועל אנחנו מכירים אותך כחסר עורף משפחתי.
אמיר ודמני: היכן הבעיה שלנו בנושא חיילים חרדים, בנושא הבודדים – במקומות הלנה.
אמיר ודמני: אנחנו עדיין לא נתנו מספיק מענה למקומות הלנה כיוון שהם צריכים תנאים מיוחדים לסוגיית ההלנות וגם בזה אנחנו מטפלים.
אמיר ודמני: אני מעריך שבקרוב יהיו לזה פתרונות.
אמיר ודמני: אני אומר את זה מידיעה ולא ממחשבה.
אמיר ודמני: לגבי האוכלוסייה של היוצאים בשאלה.
אמיר ודמני: צריך לומר שהבעיה הכי גדולה שהייתה לנו, שיש לנו, לעשות הגדרה כזו, זה באמת שאין לנו הגדרה כזאת שנקראת יוצאים בשאלה.
אמיר ודמני: אני לא הולך לשאול חייל אם הוא יוצא בשאלה או לא יוצא בשאלה.
אמיר ודמני: לי יש הגדרה מי הוא חרדי וזאת הגדרה שאפשר לפתוח עליה סימפוזיון לגבי ההגדרה.
דוד ביטן: הגדרה בפקודות מטכ"ל?
אמיר ודמני: יש הגדרה בחוק שאומרת שאתה צריך ללמוד שנתיים במוסד חרדי בין גיל 14 ל-18.
אמיר ודמני: האמת שלא מצאתי הגדרה יותר טובה אבל זאת הגדרה מורכבת מאוד.
אמיר ודמני: היא לא בהכרח משקפת את המציאות והיא יוצרת מורכבויות כאשר בסופו של דבר אנחנו מקבלים את הנתונים שלנו ממשרד החינוך, ברוב המקרים.
אמיר ודמני: יש גם בתי ספר ששייכים למשרד הכלכלה אבל לרוב זה משרד החינוך.
אמיר ודמני: עניינית.
אמיר ודמני: מכיוון שאני לא יודע להגדיר מי הוא חייל חוזר בשאלה, יכול להיות מצב שחייל חוזר בשאלה יקבל את המענה שיש בצבא לכל חייל אחר.
אמיר ודמני: מה הוא המענה שיש בצבא לכל חייל אחר?
אמיר ודמני: יש בצבא קורס של תעודת גמר תיכון שחלק מהאנשים שם עוברים גם לבגרות ייעודית, שזו פונקציה של היכולת שלהם.
אמיר ודמני: בגרות ייעודית בעצם מכשירה אותם למכינה קדם אקדמית וזה מסלול שקיים בצבא והוא פתוח לכל חייל.
אמיר ודמני: אני חייב לציין שיש אלפי חיילים שעונים לקריטריון הזה וצה"ל לא יכול לתת מענה לאלפי חיילים מבחינת היכולות שלו, מבחינת כמה קורסים הוא יכול לפתוח, כמה סגלים הוא יכול להעמיד לטובת הדבר הזה.
אמיר ודמני: אני חייב להגיד שבעקבות הדיון בוועדה, עלתה שם השאלה שבסופו של דבר אני לא צריך לטפל רק ביוצאים בשאלה אלא אני צריך לטפל בכל האוכלוסייה.
דוד ביטן: בכל החיילים.
אמיר ודמני: הכוונה שלי, ואני אומר את זה כאן בוועדה, זה תהליך הדרגתי, אני לא יכול לקפוץ מאפס ל-100, זה בעצם פעמיים בשנה כי זה כפוף למועדים של הבגרויות של משרד החינוך, במארס ובספטמבר.
דוד ביטן: אתם נותנים להם השלמה?
דוד ביטן: הם לומדים הכנה לבגרות.
אמיר ודמני: כן, וחלק עוברים.
אמיר ודמני: שוב, זה תלוי בכישורים אבל בהחלט יש יכולת כזאת למעבריות למה שנקרא בגרות ייעודית, שזו בגרות שבסופו של דבר היא מספיקה כדי להתחיל לימודים אקדמאיים.
אמיר ודמני: כבר אין ערך לתעודת הבגרות כשלעצמה.
אמיר ודמני: בסוף אנחנו רוצים לקדם ללימודים אקדמאיים.
אמיר ודמני: בכל זאת, אני מסכים עם חבר הכנסת קושניר.
אמיר ודמני: יש כאן בעיה.
אמיר ודמני: אנחנו קוראים לזה שנת המעוף והמטרה היא שבשמונת החודשים האחרונים לשירותם, חיילים חרדים נהנים מיכולת להשלים גם בגרויות וגם ללמוד.
אמיר ודמני: לא כולם רוצים להשלים בגרויות.
אמיר ודמני: יש כאלה שרוצים לרכוש מקצוע וכולי, וזה קורה במשך שמונה חודשים.
אמיר ודמני: דרך אגב, בעבר, כאשר השירות עמד על 36 חודשים, זה היה 12 חודשים.
אמיר ודמני: זה ירד לשמונה חודשים.
אמיר ודמני: עכשיו החליטו על קיצור שירות נוסף שאנחנו חושבים שזו החלטה לא נכונה, אבל להערכתי כי נצטרך לרדת לשישה חודשים כי השירות יהיה 30 חודשים ואני מאוד מקווה שהוא לא יהיה 30 חודשים ושנישאר בשמונה חודשים.
אמיר ודמני: מה אנחנו מתכוונים לעשות לגבי הנושא של יוצאים בשאלה, כיוון שאנחנו לא פטורים מהנושא.
אמיר ודמני: בעצם יש כאן שתי סוגיות, גם היוצאים בשאלה וגם הוזכר כאן חייל חרדי שבחר לא לשרת במסלול חרדי.
אמיר ודמני: הוא באותו מצב.
דוד ביטן: הוא באותו מצב בדיוק.
אמיר ודמני: זה נכון שחייל חרדי כלשהו, לא משנה באיזה מסלול הוא בחר, יש לנו מחויבות כלפיו מכיוון שאנחנו רואים בזה באמת יכולת לעודד את הגיוס.
אמיר ודמני: שנת המעוף הזו היא מאוד משמעותית.
דוד ביטן: חרדי שמתגייס ומשרת בקריה, הוא לא נחשב.
אמיר ודמני: עד היום הוא יכול לקבל את המענה שמקבל כל חייל אחר אבל לא את המענה שמקבל חייל חרדי.
אמיר ודמני: דרך אגב, מענה שמקבל כל חייל אחר, זה לא מענה פשוט אלא זה מענה של ארבעה וחצי חודשים של תעודת גמר תיכון.
אמיר ודמני: מה שאנחנו סיכמנו, והצגתי את זה לחבר הכנסת קושניר, זה שינוי מדיניות בצה"ל.
אמיר ודמני: שינוי המדיניות הזה יגיד את הדברים הבאים: לגבי יוצא בשאלה, מכיוון שאני מתקשה לזהות אותו, הקמתי לזה גוף ייעודי שהוא מתחיל לעבוד מה-1 באוקטובר.
אמיר ודמני: לכן חבר הכנסת קושניר אמר את התאריך הזה.
אמיר ודמני: התפקיד שלו יהיה להתחבר לעמותות שעוסקות בדבר כי זו הדרך היחידה שלי להגיע למידע של מי הוא חרדי יוצא בשאלה.
אמיר ודמני: לי יש אינטרס כפול ומכופל וגם כאן אני מסכים עם מה שאמר חבר הכנסת קושניר.
אמיר ודמני: למעשה אין לנו נתונים מדויקים.
דוד ביטן: אבל אתה לא צריך את זה.
דוד ביטן: אם הוא למד שנתיים בבית ספר חרדי, אתה מכיר בו כמו חרדי שלא משרת בגופים האלה.
אמיר ודמני: אני לא יודע מי הוא.
מיכל וונש: אדוני היושב ראש, אני רוצה לתת לך דוגמה, להמחיש כמה שהוא אומר לא כזה פשוט.
מיכל וונש: יש משפחה בקהילה שלי שהבן שלהם למד בישיבה.
מיכל וונש: הם עלו לארץ והוא למד בישיבה שנחשבת לחרדית והוא עונה על הקריטריונים.
דוד ביטן: את לא מבינה.
מיכל וונש: אני כן מבינה.
דוד ביטן: הוא אמר שחייל חרדי שלא נמצא במסגרות החרדיות כמו נח"ל חרדי, הוא לא מוכר.
דוד ביטן: הוא לא מקבל את התנאים.
מיכל וונש: זה עובד לשני הכיוונים.
דוד ביטן: הוא לא צריך להגיד שהוא חזר בשאלה.
דוד ביטן: אם הוא למד לפחות שנתיים, מגיע לו שיכירו בו כחייל שיצא בשאלה.
אמיר ודמני: יש גופים שזו המומחים שלהם והם יעמדו בקשר, בשביל מה ומה אנחנו בעצם רוצים לעשות.
אמיר ודמני: כאן לדעתי בוועדה לא הבינו אותי כמו שהסברתי.
אמיר ודמני: מה אנחנו רוצים לתת לחייל יוצא בשאלה.
אמיר ודמני: דרך אגב, אנחנו נותנים את זה היום לחייל חרדי, ודרך אגב אנחנו נותנים את זה גם לחייל ישראלי יוצא אתיופיה ויש עוד אוכלוסיות.
אמיר ודמני: אני רוצה לתת לו אפשרות, אם הוא נמצא בתהליך של השלמת השכלה, לאפשר לו דחיית גיוס כדי להשלים את ההשכלה.
אמיר ודמני: זאת לא האופציה היחידה כי מה שהובן בוועדה, שזו האופציה שאני מציע, זאת לא האופציה היחידה.
אמיר ודמני: הדבר השני הוא שאם הוא מתגייס לצה"ל והנתונים שלו – מכיוון שהוא לא למד לימודי ליבה – הם נתונים נמוכים, לבצע אחת משתיים: או לתת לו לבצע מבחנים חוזרים.
אמיר ודמני: אני חייב לציין שלא בכל המקרים זה רלוונטי.
אמיר ודמני: יש אנשים שאני מראש יכול לומר לך שאם הם יבצעו מבחנים חוזרים, זה לא ישנה מהותית את הנתונים שלהם.
אמיר ודמני: הדבר השני הוא במנגנון השיבוץ, ואני שוב אומר שאני מבצע את זה גם על אוכלוסיות אחרות, לבצע להם ראיון מעבר לנתוני השיבוץ כדי לבחון את היכולות שלהם ולאו דווקא את הידע שלהם.
דוד ביטן: זה אתה מבצע?
אמיר ודמני: אני כבר עושה את זה על הרבה אוכלוסיות.
אמיר ודמני: אני יכול לומר שלדוגמה בדרך הזאת העלינו ב-14 אחוזים את השיבוץ של ישראלים יוצאי אתיופיה בתפקידים איכותיים בצה"ל.
אמיר ודמני: לכן אני אומר שגם את זה אנחנו נעשה בדיוק באותה שיטה.
אמיר ודמני: הדבר השלישי הוא הנושא של היציאה לפיקוד וקצונה.
אמיר ודמני: כבר היום אני עושה את זה לגבי חרדים ולגבי אוכלוסיות אחרות.
אמיר ודמני: אני לא מתחשב בנתונים ביציאה לקורס קצינים אם המפקדים ממליצים על האנשים לצאת לקורס.
אמיר ודמני: אני הגורם שמאשר את קורס הקצינים בצה"ל ואני אומר חד משמעית שזה נכון ואני מאשר אנשים שהם חריגי נתונים במידה והמפקדים שלהם ממליצים עליהם.
דוד ביטן: הכול בא אליך?
דוד ביטן: אתה מאשר את זה?
דוד ביטן: זה בא לדרגים מתחתיי אבל המדיניות היא שלי.
דוד ביטן: אתה אחראי.
אמיר ודמני: ההגדרות הן שלי.
אמיר ודמני: אני אומר שיש לי עניין להוציא כמה שיותר אנשים מהאוכלוסיות האלה לקצונה ולפיקוד.
אמיר ודמני: בהיבטים של מוביליות חברתית, יש לזה משמעויות אדירות.
אמיר ודמני: הדבר האחרון הוא הנושא של השחרור.
אמיר ודמני: בנושא של השחרור, כמו שאמרתי, יש לחרדים היום מה שנקרא שנת מעוף שהיא שמונה חודשים.
אמיר ודמני: אני הסברתי בוועדה שאני לא יודע לתת את אותו מנגנון לכל החיילים, של שמונה חודשים, ואני אישית מעריך שהמנגנון לחרדים יכול לרדת בחודשיים אבל אני לא נכנס לזה עכשיו.
אמיר ודמני: מה שאני הצעתי – ואני שוב אומר שלדעתי זה נותן את אותו מענה – זה שחייל כזה יקבל מאתנו את ארבעת החודשים לטובת הלימודים ובמידה והוא יבחר במשהו שהוא מצריך מעל ארבעה חודשים, עד שמונה חודשים, אנחנו נוסיף לו לשירות הסדיר את פרק הזמן הזה כדי שהוא ישלים את הלימודים שלו.
אמיר ודמני: אני מאוד הייתי רוצה לתת את שמונת החודשים אבל אני צריך לחשוב גם על המבנה של הצבא ואני לא אוכל לעמוד בהיקפים כאלה.
דוד ביטן: זה נראה לי בסדר גמור.
דוד ביטן: הוא פותר חלק גדול מהבעיות שאתה דיברת עליהן.
אמיר ודמני: זה פותר את רוב הבעיות.
אמיר ודמני: אני אומר עוד משהו ואני מקבל את ההערה הזאת.
אמיר ודמני: חייל חרדי שלצורך העניין הלך למסלול רגיל, יקבל ממני את אותם תנאים של היוצא בשאלה.
דוד ביטן: את התנאים של החייל שאתה דיברת עליו.
אמיר ודמני: הדבר הבא שאני אומר הוא שהמטרה שלי – וכאן אני כבר אומר שאני לא אגיע לזה במהירות אלא זה הדרגתי.
אמיר ודמני: דרך אגב, חלק מהחיילים גם לא רוצים ואני לא מכריח אותם.
אמיר ודמני: הרעיון הוא להעלות את היקף החיילים בכלל בצה"ל ולא קשור עכשיו מהיכן באת כי גם חייל שלא בא מסביבה חרדית, הרבה פעמים הוא עם 12 שנות לימוד ולא יותר או פחות, לא מנסיבות שקשורות בו.
אמיר ודמני: להגדיל את ההיקף של האנשים שלומדים בסוף השירות שלהם וזה מה שאמרתי גם קודם.
אמיר ודמני: אני לא התכוונתי שהחיילים החוזרים בשאלה יקבלו את המענה רק לפני הגיוס – זה מה שנאמר - אלא גם בסוף השירות.
אמיר ודמני: אני מבין שרוב הסיכויים שהם יעדיפו את הלימודים בסוף השירות, זה הרבה יותר הגיוני.
דוד ביטן: בוא נסכם דבר אחד, שהחיילים – ולזה אתה גם מסכים – שלא במסגרות החרדיות, יקבלו את התנאים האלה שאתה מדבר עליהם.
אמיר ודמני: נכון, במידה והם יהיו מעוניינים בכך.
אמיר ודמני: יש חיילים שלא מעוניינים.
דוד ביטן: מי שלא מעוניין, אל תיתן לו.
דוד ביטן: בזה פתרת חלק מהבעיה.
אלכס קושניר: אני אשמח להתייחס.
אלכס קושניר: קודם כל, אמרתי בתחילת דבריי, ואני אומר גם עכשיו, שאין ספק שצה"ל עשה התקדמות משמעותית בנושא הזה.
אלכס קושניר: יחד עם זאת, אני חושב שהבעיה היא בניסיון לחפש חיילים יוצאים בשאלה.
אלכס קושניר: לכן זה מאוד מאוד קשה.
אלכס קושניר: הפתרון הוא מאוד פשוט.
אלכס קושניר: יש נתונים למשרד החינוך, מי הוא בוגר מערכת החינוך החרדית.
דוד ביטן: אני חושב שהפתרון פשוט.
דוד ביטן: אני לא יודע למה הוא לא לוקח את זה.
אלכס קושניר: מי הוא בוגר מערכת החינוך החרדית.
דוד ביטן: לזה הוא מקבל אישור ממשרד החינוך.
אלכס קושניר: מכאן צריך להתחיל וזה אומר שצה"ל יכול לפנות לכל החיילים האלה שהם בוגרי מערכת החינוך החרדית.
אלכס קושניר: כאלה שנמצאים במסלולים של חיילים חרדים, זה בסדר, יש להם טיפול והם נמצאים במסגרת.
אלכס קושניר: יש לך עוד חיילים שחלקם יצאו בשאלה וחלקם לא, על כל מיני ספקטרומים, מחילוני לחלוטין דרך כיפה סרוגה, וזה בכלל לא משנה לי.
אלכס קושניר: אז הוא יכול לפנות אליהם ולהציע להם מסלולים.
אלכס קושניר: מה שאומר תת-אלוף ודמני זה בעצם סוג של פלסטר כי הרי לא יכול להיות שבוגר מערכת החינוך החרדית יקבל שמונה חודשים תוך כדי שירות צבאי סדיר ובוגר מערכת חינוך חרדית אחר יקבל פער של ארבעה חודשים.
אלכס קושניר: יותר מזה.
אלכס קושניר: בצבא יש פתרון, מה שנקרא מכללות.
אלכס קושניר: בבסיס הזה הרבה מאוד עולים חדשים, ולא רק עולים חדשים, עוברים תהליך הכנה לצבא.
אלכס קושניר: למה הדבר הזה חשוב?
אלכס קושניר: כי אותו חייל שעכשיו חזר בשאלה, שחי בקהילה מסוימת, שלא הכיר את העולם פחות או יותר, עכשיו נכנס לצה"ל והסיכויים שלו ליפול ולנשור הם מאוד מאוד גבוהים.
אלכס קושניר: לכן אני חושב שלא צריך לחפש ולרדוף אחרי חוזרים בשאלה אלא הצבא צריך לפנות למשרד החינוך ולקבל את הנתונים של מי שלמד במערכת חינוך חרדית ומכאן להתחיל לטפל בהם.
אלכס קושניר: להשוות את התנאים בין כל מי שלמד במערכת החינוך החרדית ולא משנה מה אורח חייו.
אמיר ודמני: לגבי השיטה, אני חשוב שזה פחות חשוב לכם איך זה יהיה.
אמיר ודמני: זה עניין של איך אני אעשה את זה.
אמיר ודמני: אני לא חולק.
מיכל וונש: רק להשוות תנאים.
אמיר ודמני: בסוף המטרה שלי היא להגיע לכל האנשים בדרך שאני יודע.
דוד ביטן: אי אפשר להשוות תנאים.
אלכס קושניר: לא כל האנשים מגיעים לעמותות.
אמיר ודמני: אני גם אפיץ את המידע באופן כזה שגם אם מישהו לא בא לעמותה, עדיין יהיה לו למי לפנות.
דוד ביטן: למה אתה מתנגד למה שהצעתי?
דוד ביטן: אני אמרתי לך שאם אדם מתגייס לצה"ל, למד שנתיים בבית ספר חרדי, בדיוק לפי ההגדרה בחוק, הוא נחשב, והוא לא משרת ביחידות החרדיות, אתה נותן לו תנאים כמו שאתה נותן לאלה שלא משרתים בהן אבל למדו את השנתיים והם נחשבים חרדים.
דוד ביטן: תן גם לאלה שחזרו בשאלה.
דוד ביטן: אתה לא צריך לבחון אם הוא חזר בשאלה או לא.
אמיר ודמני: אני לא בוחן.
אלכס קושניר: אתה לא בוחן.
אלכס קושניר: אתה מחפש אותם.
יוסף טייב: לגבי 12 שנות לימוד, גם במגזר הכללי יש וגם להם צריך לדאוג.
דוד ביטן: יש לך את הקריטריון.
דוד ביטן: למה לחפש את זה בעמותות?
אמיר ודמני: אני חושב שהסיפור עם העמותות, אולי הייתי צריך להסביר את זה יותר טוב, יש לו חשיבות.
אמיר ודמני: אנחנו מעריכים – שוב, אלה לא מספרים מדויקים – שיש למעלה מ-1,500 כאלה שיצאו בשאלה.
אמיר ודמני: כשאתה מסתכל על כמה אנשים מגיעים לצבא, זה סדר גודל של 50 אחוזים.
אמיר ודמני: בעולם של הנשים, צריך לומר שהן פחות מודעות לאופציה של שירות צבאי מתוך הסביבה ממנה הן מגיעות.
תהלה פרידמן: זה משתנה.
אמיר ודמני: הסיפור עם העמותות, אני לא רואה את היתרון כדי שבעזרתן נוכל לאתר את האנשים.
דוד ביטן: העמותות יכולות להוות עוד רובד.
תהלה פרידמן: אי אפשר להישען עליהן.
דוד ביטן: אני חושב שמה שאתה מציע, זה מצוין כי זה מקדם אותנו וזה מצמצם את חוסר השוויון, אם יש כזה.
דוד ביטן: מה שנשאר זה להגדיר מה זה בעצם חוזר בשאלה.
דוד ביטן: אני אומר אל תגדיר.
דוד ביטן: זה לא מעניין מכיוון שאתה קבעת עכשיו שגם חרדים שמשרתים בצה"ל אבל הם לא משרתים ביחידות החרדיות, גם אותם אתה מחשיב ונותן להם את אותם תנאים של חוזרים בשאלה.
דוד ביטן: תתייחס לכל מי שלמד שנתיים וזה יכסה לך את רוב האנשים.
דוד ביטן: אם יש אנשים שאתה פתאום מגלה בעמותות או בשיטות אחרות שגם להם מגיע, תן להם.
אמיר ודמני: אני מקבל את זה.
דוד ביטן: אז פתרת את הבעיה.
אלכס קושניר: השאלה אם אתה מקבל את הנתונים ממשרד החינוך.
אמיר ודמני: אני מקבל נתונים ממשרד החינוך לגבי בוגרי החינוך החרדי.
אמיר ודמני: עדיין אני אומר שהנתונים האלה מצריכים הרבה מאוד השלמות מצדנו אבל זו בעיה שלנו.
אמיר ודמני: אני יודע להגיע לנתונים.
אמיר ודמני: אני רק אומר שזה מאוד מורכב.
אמיר ודמני: אני בכל זאת צריך לבנות מנגנון פנימי אצלי אבל מבחינת
אמיר ודמני: כם העובדה - - -
אלכס קושניר: זה לא משנה איך אתה עושה את זה.
אמיר ודמני: בדיוק.
אמיר ודמני: אני אעשה את זה.
אלכס קושניר: אני רוצה שתגיע לכל החיילים ותגיד לנו כוועדה מתי אנחנו נגיע למצב שהתנאים של בוגרי החינוך החרדי בכלל צה"ל שווים לתנאים.
דוד ביטן: קושניר, תקשיב.
דוד ביטן: קבל את העניין שהוא מאתר את החרדים, כאלה שלמדו שנתיים.
דוד ביטן: באותו רגע נפתרה לך הבעיה וכבר לא משנה אם זה חוזר בשאלה או חרדי.
אלכס קושניר: אני אתך בקטע הזה.
דוד ביטן: מה שהוא אומר לך, הוא אומר לך שינוי משמעותי.
דוד ביטן: הוא אומר שאי אפשר לעשות הכול ביום אחד אלא עושים את זה לאט לאט.
אלכס קושניר: השאלה אם יש בכוונתו של צה"ל בסוף התהליך להגיע לשוויון מלא.
דוד ביטן: אי אפשר להגיע לשוויון מלא.
אלכס קושניר: אפשר.
דוד ביטן: ברור שאי אפשר.
דוד ביטן: התנאים שמקבלים החרדים על מנת שהם יתגייסו, הם הרבה יותר גדולים.
אמיר ודמני: אני אומר לך בצורה הכי ישרה.
אמיר ודמני: לשמונה חודשים בשירות אני לא אגיע.
אמיר ודמני: אני אגיע לארבעה ועוד ארבעה חודשים בגלל שבסוף אני צריך גם להחזיק את המערכת.
דוד ביטן: בסדר, אבל זה בגלל שהוא הולך ללמוד.
דוד ביטן: אלה שרוצים ללמוד, יקבלו את שמונת החודשים, ואתה שלא רוצים, לא יקבלו.
אביחי מרציאנו: למה ביחידות החרדיות כן מקבלים שמונה חודשים במהלך השירות?
דוד ביטן: כי זה המסלול.
דוד ביטן: למה אתה לא טוען את זה לגבי ישיבות ההסדר שהם עושים פחות שירות?
אביחי מרציאנו: הם קיבלו 12 שנות ליבה ובגרויות.
דוד ביטן: מה זה שייך?
דוד ביטן: אתה הפטרון שלהם ואומר להם כמה שנים ללמוד ומה ללמוד?
דוד ביטן: אני לא מקבל את הכפייה החילונית.
דוד ביטן: כמו שיש כפייה דתית, יש גם כפייה חילונית.
דוד ביטן: אותה טענה לגבי ישיבות ההסדר שמקבלות שירות יותר קטן, לא שמעתי התנגדות.
דוד ביטן: כי הם משרתים בקרבי?
אביחי מרציאנו: גם אנחנו משרתים בקרבי.
דוד ביטן: לא נהיה פטרונים של אף אחד.
אמיר ודמני: חבר הכנסת ביטן, התוצאה תהיה אותה תוצאה.
אמיר ודמני: אפשר יהיה להגיע גם לשמונה חודשים.
אמיר ודמני: לכן זה פחות חשוב.
אמיר ודמני: אני לא רואה שום עניין לפגוע במסלול הקיים.
אמיר ודמני: אני מוסיף את זה על המסלול הקיים.
אמיר ודמני: זה לא יפגע.
דוד ביטן: מטעם מי אתה?
אביחי מרציאנו: עמותת יוצאים לשינוי.
דוד ביטן: הוא אומר לך שההבדל בין חייל שמשרת במסגרת חרדית הוא שהוא מקבל את שמונת החודשים בלי כל תנאי, וההוא מקבל רק בתנאי שהוא לומד.
דוד ביטן: זה מה שאתה אומר?
אמיר ודמני: אני אומר שאני אתן לכל חייל שיוצא בשאלה שיחפוץ בכך את ארבעת החודשים ואני אוסיף לו את ארבעת החודשים הנוספים בהתאם לצורך.
דוד ביטן: המסגרות האלה של החרדים, כולם משרתים בקרבי?
אמיר ודמני: הרוב.
דוד ביטן: מה ההבדל בינם לבין חיילי ההסדר?
דוד ביטן: זה שהם עם כיפה סרוגה?
אלכס קושניר: אדוני, זו בדיוק הנקודה.
אלכס קושניר: אין שום הבדל.
אלכס קושניר: אנחנו בעד אלה ובעד אלה אבל יש כאלה שנופלים בין הכיסאות.
אמיר ודמני: הפתרון יגרום לזה שלא ייפלו בין הכיסאות.
דוד ביטן: אני הבנתי את זה.
דוד ביטן: אין הבדל ביניהם מבחינת חיילי צה"ל.
דוד ביטן: אני אומר לך שצה"ל הוא לא במה לשוויון.
דוד ביטן: כמו שיש חיילים חרדים שלא מתגייסים, יש גם הרבה מצפון תל אביב שלא מתגייסים או מכל מיני סיבות.
דוד ביטן: אני טוען שחייל שמשרת בקריה ויוצא כל יום הביתה, אין שוויוניות בינו לבין חייל שמשרת בגולני ויוצא הביתה פעם בחודש.
דוד ביטן: להם יש את הצרכים שלהם.
דוד ביטן: שוויון מלא – אין בצה"ל ולא יהיה.
דוד ביטן: תשכחו זה.
דוד ביטן: אתה יכול למצוא את אי השוויון בהרבה מאוד דברים.
דוד ביטן: כשאני הייתי בצה"ל יצאתי פעם בחודש ואנשים אחרים יוצאים כל יום.
דוד ביטן: יכולים לצאת ארבע פעמים ביום, הם גרים בתל אביב והולכים לאימא לאכול ארוחת צהרים.
דוד ביטן: אין שוויון.
דוד ביטן: לנו יש רצון לגייס את החרדים גם בגלל השוויוניות וגם כדי לשלב אותם בשוק העבודה.
מיכל וונש: גם מוביליות חברתית.
דוד ביטן: זה עונה לנו.
דוד ביטן: זה בדיוק כמו שאנחנו רוצים לגייס בדואים, נוצרים ודרוזים.
דוד ביטן: אנחנו נותנים להם דברים שלא נותנים לחיילים הישראלים, נותנים להם חצי דונם כשהם משתחררים כדי שיבנו בית, נותנים להם העדפה בקבלת עבודה.
אלכס קושניר: ובצדק.
דוד ביטן: זו המדיניות של המדינה.
דוד ביטן: כנ"ל לגבי החרדים.
דוד ביטן: אי אפשר כל היום לבוא ולתת להם פטיש על הראש.
דוד ביטן: אלה שמתגייסים, כל הכבוד להם.
דוד ביטן: פטיש על הראש תן לאלה שלא מתגייסים.
אלכס קושניר: אנחנו בעד החיילים החרדים שמתגייסים לצה"ל וצריך לתת להם כמה שיותר ולעודד את זה כמה שיותר.
אלכס קושניר: אנחנו רק אומרים שהחבר'ה האלה שהם בוגרי מערכת החינוך החרדית – וזה לא משנה מה אורח החיים שלהם – אם לא מטפלים בהם במסגרת הצבא כמו שצריך, האנשים האלה גם לא מממשים את הפוטנציאל שלהם בצה"ל וגם אחר כך אתה מוצא אותם בשולי החברה.
דוד ביטן: אותו חייל יכול ללכת להיות בצנחנים.
דוד ביטן: זה החוזר בשאלה.
דוד ביטן: הוא לא רוצה.
דוד ביטן: הוא רוצה להיות בקריה.
אלכס קושניר: אבל הוא רוצה.
דוד ביטן: לצבא יש עניין שהם יהיו במסגרת של קרבי.
אלכס קושניר: יש לך כאן חייל שהיה בגבעתי.
אלכס קושניר: חייל קרבי.
אלכס קושניר: תשמע אותו.
דוד ביטן: מה ההבדל ביניהם לבין חייל שגר, סתם דוגמה, בנס ציונה והולך להתגייס.
דוד ביטן: תבינו שאי שוויון, בצה"ל אין 100 אחוזים.
דוד ביטן: לא קיים להחיל שוויון בצה"ל על הכול.
דוד ביטן: יש כל מיני הגדרות של אי שוויון.
דן שושן: אני אשמח לחדד את הנקודה הזאת.
דן שושן: הייתי כאן בישיבת במפגש הקודם של הוועדה.
דן שושן: אני מטעם יוצאים לשינוי.
דן שושן: אני למדתי בישיבה חרדית בירושלים, ישיבת מיר, והחלטתי שאני מתגייס לצה"ל.
דן שושן: אני לא רציתי להתגייס ליחידות החרדיות.
דן שושן: אני רציתי לתרום את חלקי והתנדבתי לחטיבות הקומנדו.
דן שושן: כשהגעתי למיונים נאמר לי שאני לא יכול להתגייס ליחידות האלה.
דן שושן: כי אין לי נתונים מתאימים.
דן שושן: מה זה אומר נתונים מתאימים?
דן שושן: שאין לי שום הכשרה.
דוד ביטן: גם לי אמרו שאני יכול.
דן שושן: אני מדבר על 1,900 יוצאים ויוצאות בשאלה שרוצים לתרום את הכי טוב שלהם לצבא.
דן שושן: זה אינטרס משותף שלנו ושל הצבא.
דן שושן: זה מגיע מקום הכי אידיאלי והכי ציוני שיכול להיות.
דן שושן: אנשים שמקריבים את חלבם ודמם כדי לשרת בצבא הגנה לישראל.
דן שושן: ברגע שמגיעים לנקודה הזאת של הבקו"ם, הצבא אומר שאין לכם נתונים מתאימים, אין לכם בגרויות, 12 שנות הלימוד שלכם הן לא 12 שנות לימוד כי אתם לומדים גמרא ולא לומדים מתמטיקה ולא לומדים ליבה.
דוד ביטן: כדי להיות בקומנדו, צריך לסיים בגרות?
אמיר ודמני: אני התייחסתי לזה.
אמיר ודמני: בקומנדו יש קריטריונים.
אמיר ודמני: צריך גם לעבור מיונים.
דוד ביטן: כמו שעושים פקטור בבחינות, תעשו גם להם פקטור.
דן שושן: מה ההבדל בינו לבין ילד שגדל בפריפריה ואין לו את 12 שנות הלימוד?
דן שושן: יש הבדל ענק.
דוד ביטן: תנו לצבא לענות.
אמיר ודמני: המקרה הזה הוא מקרה שהיה בעבר וזה לא מה שיהיה עכשיו.
דוד ביטן: בזה אתם כן עושים שינוי?
אמיר ודמני: הסברתי.
אלכס קושניר: בתהליכי המיון.
דוד ביטן: אתה נותן פקטור?
אמיר ודמני: אני לא יודע להתייחס ספציפית למקרה הזה ומה הייתה הסיבה שאתה לא התקבלת לקומנדו, אבל אני אומר שמכאן ולהבא זה יהיה שונה.
דוד ביטן: אני אשאל אותך שאלה.
דוד ביטן: אתה החלטת להתגייס לצה"ל ללא קשר למה שחשבת שאתה יכול לקבל.
דן שושן: לא הבנתי את השאלה.
דוד ביטן: אתה החלטת להתגייס לצה"ל.
דוד ביטן: כשהחלטת, לא חשבת שמגיעים לך שמונה חודשים כאן וארבעה חודשים כאן.
דן שושן: שום דבר.
דוד ביטן: אז מה ההבדל בינך לבין חייל רגיל שמתגייס לצבא?
דן שושן: אני אסביר.
דוד ביטן: למה לך מגיע ולהוא לא מגיע?
דן שושן: אני אסביר את ההבדל.
דן שושן: ההבדל הוא שאני גדלתי בחברה שלא נתנה לי שום צ'אנס.
דן שושן: אני מגיע עם מינוס מאוד מאוד גדול לעומת אזרח שמגיע מהפריפריה או לא משנה מאיזה מקום בארץ שלמד במערכת חינוך ששייכת למדינה וקיבל את כל הכלים האפשריים להצליח.
דן שושן: אני למדתי במערכות שלא נתנו לי שום צ'אנס.
דן שושן: אני הייתי מכוון בפריזמה מאוד צרה להישאר בחינוך החרדי, להישאר אברך כולל, להישאר באיזשהו תהליך מסוים שאני בחרתי לעזוב אותו.
דן שושן: כשאני עוזב בגיל 18 את הישיבה, אני ב-אאוט מוחלט מהעולם, אין לי שום ידיעה לקראת מה אני הולך.
דן שושן: זה ההבדל הפשוט ביותר.
דוד ביטן: מה השינוי שרצית?
דן שושן: השינוי שרציתי זה להתגייס ולהיות חלק מהחברה הישראלית.
דן שושן: לא רציתי להתגייס לנצח יהודה.
דוד ביטן: מה השינויים שאתה רוצה שיהיו בצה"ל לחיילים כמוך?
דן שושן: השינויים שאני רוצה שיהיו בצה"ל, הם מאוד פשוטים.
דן שושן: קודם כל שהמערך יבין שיש חיילים שרוצים לתרום לא דרך הפלוגות החרדיות כי הם לא חרדים.
דן שושן: אנחנו לא צריכים לשקר אותם.
דן שושן: שנית, שהמערך יפתח את שורותיו במיון עצמו.
דן שושן: שהוא לא יבוא ויפלה אותנו על בסיס נתונים.
דן שושן: אני מסכים אתך שהצבא, ברצונו המודע לא רוצה לעשות אפליה, אנחנו לא באים וחס וחלילה נגד צבא הגנה לישראל, אבל אנחנו אומרים דבר פשוט.
דן שושן: הכוונה שלכם היא מדהימה, המעשים בפועל יוצרים מצב שאנחנו כיוצאים בשאלה כחבר'ה שעזבו את העולם החרדי ובאים לשרת בצה"ל, אנחנו נתקלים בחומות.
דוד ביטן: אני שואל איזה שינוי היית רוצה לראות.
דן שושן: שיפתחו את כל היחידות בצה"ל ושיבחנו אותנו על בסיס הנתונים העכשוויים שלנו.
דן שושן: על בסיס הכישורים שלנו ולא על בסיס ההיסטוריה שלנו.
אמיר ודמני: אין בינינו מחלוקת.
אמיר ודמני: אני מבין אותך.
אמיר ודמני: הסברתי שזה קורה והנחיתי מה שצריך להנחות.
דוד ביטן: איפה שירת?
דן שושן: שירתי בחטיבת גבעתי.
דוד ביטן: לוחם?
דן שושן: לוחם ומפקד.
דן שושן: בסוף השירות גם איבדתי חבר בעזה .
דן שושן: אני רוצה לומר כדבר אחרון לגבי התהליך של השחרור מצה"ל.
דן שושן: אני חושב שזה לא מעשי לתת לחיילים – ובפרט לחיילים בודדים – ארבעה חודשים לפני וארבעה חודשים אחרי.
דן שושן: אתה לא יכול ללמד ילד בן 18 במשך ארבעה חודשים.
אמיר ודמני: אמרתי ארבעה חודשים ועוד ארבעה חודשים ברצף.
אמיר ודמני: שמונה חודשים.
אמיר ודמני: ארבעה חודשים בשירות וארבעה חודשים בשירות סדיר נוסף, ברצף.
אמיר ודמני: בארבעת החודשים הנוספים אתה נהנה מכל המעטפת הצה"לית, שזו בדיוק הבעיה של חייל בודד.
מיכל וונש: איך חייל גבעתי יכול להשתתף בארבעה חודשים?
דוד ביטן: הוא עוזב את היחידה שלו.
אמיר ודמני: הוא עוזב.
אמיר ודמני: לכן אמרתי ארבעה חודשים ולא שמונה חודשים כי אני לא יכול להוציא אותם לשמונה חודשים.
שלומית אבינח: אני רוצה לשמוע את הקרן לחיילים משוחררים.
דוד ביטן: אני חושב שהבנו את העניין.
דוד ביטן: מה אני צריך אותם?
דוד ביטן: קושניר, אני חושב שההסברים של הצבא ושינוי המדיניות שהם מתכננים, רשמנו אותם בפרוטוקול הישיבה ונראה לי שזה מספק כרגע.
דוד ביטן: אי אפשר להגיע לשוויון מלא במכה אחת.
דוד ביטן: זה נכון שיש איזושהי בעיה, אני לא אומר שאין אבל עדיין אי אפשר להגיע לשוויון מלא.
דוד ביטן: לכן גם מה שאמר תת-אלוף ודמני, שהוא מתכוון לעשות שינויים כאלה ואחרים, וגם העובדה שהוא לוקח את ההגדרה, מכיר בהגדרה – הוא לא צריך לקבל מידע אלא המידע היחיד שהוא צריך לקבל זה האם החייל הזה למד שנתיים בישיבה או לא – והוא נותן לו את התנאים האלה, אם החייל רוצה בזה.
דוד ביטן: הדברים נרשמו וזה מספק.
מיכל וונש: אדוני היושב ראש, אם אני יכולה לבקש לשמוע מבית מייק לוין, עמותה שמלווה את כל החיילים האלה.
מיכל וונש: אני חושבת שחשוב שכולם ישמעו גם את ההסברים הנוספים.
דוד ביטן: מה יכולה העמותה הזאת להעלות?
מיכל וונש: אני מבקשת את האפשרות לשמוע את ציקי כיוון שיש כאן נושאים נוספים שלא עלו במסגרת הדיון.
שלומית אבינח: גם את שתי העמותות האחרות.
דוד ביטן: נשמע את העמותות.
אלכס קושניר: יש עוד שני נושאים שלא דיברנו עליהם.
דוד ביטן: איזה נושאים?
אלכס קושניר: החיילות ואותם חבר'ה שנמצאים בתוך מסלול חרדי וחס וחלילה מחללים שבת מה שגורם להעיף אותם לכלל צה"ל.
דוד ביטן: זה מסלול חרדי.
דוד ביטן: מה אתה רוצה?
דוד ביטן: אתה רוצה שהם יהיו חוזרים בשאלה במסלול חרדי?
אלכס קושניר: מעיפים אותם לכלל צה"ל ובכלל צה"ל הם מאבדים את כל התנאים.
דוד ביטן: אבל עכשיו אין.
דוד ביטן: הוא אמר את זה.
אמיר ודמני: אמרתי את זה.
דוד ביטן: הוא אמר שהוא מתקן את זה.
אלכס קושניר: תת-אלוף ודמני, אותם חבר'ה שנמצאים במסלול חרדי ומעיפים אותם מסיבות שקשורות לאי שמירת מצוות, הם נכנסים לכלל צה"ל.
אלכס קושניר: האם הם זכאים לאותם תנאים להם הם היו זכאים כשהם היו במסלול החרדי?
אמיר ודמני: אותו מענה שאני נותן לכלל צה"ל.
דוד ביטן: הוא צריך את זה לפרוטוקול.
אלכס קושניר: הבנתי אותך.
אלכס קושניר: ענית לי.
דוד ביטן: מה לגבי חיילות?
דוד ביטן: מה רצית להגיד?
מיכל וונש: אני חושבת שציקי ייגע גם בחיילות.
דוד ביטן: תציג את עצמך.
צבי אוד: אני עובד כבר 15 שנים.
צבי אוד: אני מהמרכז לחיילים בודדים לזכר מייקל לוין.
דוד ביטן: אבל הנושא הוא לא חיילים בודדים.
דוד ביטן: אתם טועים.
מיכל וונש: אדוני היושב ראש, הם מטפלים בחיילים עליהם אנחנו מדברים.
דוד ביטן: התנאים של חייל בודד יותר פחותים.
מיכל וונש: הם מטפלים בחיילים עליהם אנחנו מדברים.
מיכל וונש: קרא להם איך שאתה רוצה.
דוד ביטן: לא כל דבר הוא חייל בודד.
מיכל וונש: בפועל כך הם מוגדרים בצבא.