GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד ביטן: אני יודע שטיקטוק לא הסכימו להגיע לפה, לכן אני לא יודע אם אפשר לצרף אותם לצוות הזה, אבל בסדר.
דוד ביטן: ח"כים, מישהו רוצה לומר משהו?
טלי פלוסקוב: קודם כל אני רוצה באמת להודות על הדיון, הוא מאוד חשוב.
טלי פלוסקוב: אני רוצה להפנות את תשומת ליבם של חברי הכנסת וכל מי שנמצא היום כאן לכך שהאנטישמיות היום היא לא רק במדינות אחרות.
טלי פלוסקוב: יש אנטישמיות גם במדינת ישראל.
טלי פלוסקוב: רבותיי, מה שכתוב היום בפייסבוק, אני אתן לכם דוגמא אחת, ואני התכוונתי לעשות מזה דיון הרבה יותר ארוך ואני מקווה שיושב-ראש הוועדה כן ייתן לנו את זה.
טלי פלוסקוב: כשאני קוראת בפייסבוק בשפה הרוסית שנאצים כנראה לא סיימו את העבודה שלהם, זה אנטישמיות חד-משמעית ואני לא מבינה איך הפייסבוק לא רואים את זה.
דוד ביטן: את לא היית בתחילת הדיון, אז תביני למה הם לא רואים את זה.
טלי פלוסקוב: אני מבטיחה לך שאני אראה את הדיון הזה מוקלט מהתחלה עד הסוף.
דוד ביטן: אני רוצה להבין, כשהיא מדברת על מסרים אנטישמיים בתוך מדינת ישראל, אתם מכירים את זה?
טלי פלוסקוב: ישראלים.
דוד ביטן: מה הכשירות של זה?
יוגב קרסנטי: תופעה זניחה.
טלי פלוסקוב: מי מטפל בזה?
יוגב קרסנטי: משרד המשפטים מטפל כי זה אזרחים ישראלים והתופעה היא זניחה יחסית.
טלי פלוסקוב: אני אוכיח לך אחרת, אני מבטיחה לך.
יוגב קרסנטי: אסור לי לעבוד מול אזרחים ישראלים
טלי פלוסקוב: בדיון הבא אני אביא לך פה דפים על דפים להוכיח לך שזה אחרת.
יוסף טייב: צריך להקים צוות שיטפל בזה ברמת הרוחב.
דוד ביטן: שמעת, הם לא מטפלים בזה.
דוד ביטן: מי שמטפל בזה זה משרד המשפטים.
דוד ביטן: הבטחתי לך שאנחנו נתייחס לזה.
דוד ביטן: זה לא לעכשיו כי משרד המשפטים אינם פה.
שלומית אבינח: משרד המשפטים בזום.
דוד ביטן: כן, אבל זה לא נושא הדיון שלנו כרגע.
דוד ביטן: אני רוצה לשמוע את פרופ' יובל שני.
<< אורח >> יובל שני: בוקר טוב, אני מצטרף לקודמיי ומברך על הדיון.
<< אורח >> יובל שני: הנושא הזה הוא נושא מאוד חשוב.
<< אורח >> יובל שני: עלו פה דברים מאוד חשובים.
<< אורח >> יובל שני: המכון הישראלי לדמוקרטיה קיים מחקר בשנתיים האחרונות סביב הנושא של מדיניות הרשתות החברתיות בנושא שיח שנאה.
<< אורח >> יובל שני: זה מחקר שאנחנו קיימנו ביחד עם יד ושם ובתמיכה ובליווי של משרד התפוצות.
<< אורח >> יובל שני: אנחנו עכשיו בשלבים של גיבוש מחקר המשך כשמה שבלב המחקר הזה היה בעצם ניסיון להעריך בצורה ביקורתית את המדיניות של הפלטפורמות בנוגע לשיח שנאה.
<< אורח >> יובל שני: אני חושב שזה פריימינג נכון לדבר הזה.
<< אורח >> יובל שני: אנחנו הסתכלנו על האנטישמיות כחלק מתופעה יותר רחבה של שיח שנאה, שאותה צריך לאזן מצד שני כמו שנאמר פה בדיון, מול החשיבות של חופש הביטוי, ולכן אני מסכים לגמרי עם מה שנאמר כאן על ידי חברת הכנסת קוטלר ואחרים לגבי החשיבות של הגדרות.
<< אורח >> יובל שני: הגדרות הן חשובות כי הן באמת כלי עבודה בשביל להפעיל את המדיניות ולהנחות את מסנני התכנים וכדומה, אבל חשוב שההגדרות לא יהיו הגדרות מרחיקות לכת מדי כדי שהן באמת יאזנו כראוי בין הצורך למנוע שיח שנאה לבין החשש מפני הגבלת יתר וצנזורה על חופש הביטוי.
<< אורח >> יובל שני: נקודה באמת מאוד חשובה בעניין הזה היא מאיפה שואבים את ההגדרה.
<< אורח >> יובל שני: חלק מהבעיות שאנחנו ראינו כשעשינו את המחקר הזה, היה שלכל חברה יש את ההגדרה שלה שמבוססת על איזושהי תפיסה שהיא גיבשה בעצמה ואין היאחזות בסטנדרטים שהם סטנדרטים אובייקטיבים וסטנדרטים שהם במקרה הזה סטנדרטים משפטיים אובייקטיבים, כשיש בהקשר הזה שלנו קודם כל נקודת המוצא לדיון בעינינו, כי זה אמנה בין-לאומית בשם האמנה על זכויות אזרחיות ומדיניות שרוב מדינות העולם הן צד לה, 173 מדינות כולל ישראל, כולל ארצות הברית, והאמנה הזאת אוסרת על שיח שנאה.
<< אורח >> יובל שני: יש בה סעיף, סעיף 20 שהוא סעיף מאוד חשוב והוא אוסר על שיח שנאה שיש בו הסתה לעוינות, הסתה לאלימות, הסתה לאפליה.
<< אורח >> יובל שני: זאת נקודת המוצא הנורמטיבית וממנה צריך לנתח את האופן שבו הרשתות פועלות.
<< אורח >> יובל שני: צוות העבודה שלנו שכלל, אגב, ליווי של משפטנים בין-לאומיים מאוד בכירים בעולם הזה, אולי הבכירים ביותר שיש, הדווחים הרשמיים של האו"ם גם לחופש ביטוי וגם לאפליה גזעית.
<< אורח >> יובל שני: הצוות שלנו המליץ בין היתר לאמץ את המלצות IHRA כנקודת מוצא שתעזור לחברות לממש את אותו סעיף 20 בהקשר הספציפי של אנטישמיות.
<< אורח >> יובל שני: מבחינת המלצות מדיניות שלנו, אני לא אפרט את הכול, הוצאתי על זה פרסום.
<< אורח >> יובל שני: גם חילקנו לחברי הוועדה את תקציר הפרסום.
<< אורח >> יובל שני: הנקודות העיקריות הן שקודם כל שיח שנאה זה אחריות של הרשתות.
<< אורח >> יובל שני: לרשתות יש אחריות גם משפטית וגם אחריות מוסרית למנוע שיח שנאה.
<< אורח >> יובל שני: זה לא דבר שהן יכולות להתנער ממנו.
<< אורח >> יובל שני: דבר שני, יש צורך באמת בחידוד כללי הקהילה ובחידוד ההגדרות.
<< אורח >> יובל שני: הן צריכות להיות יותר שקופות ונקודת המוצא צריכה להיות, א', סטנדרטים בין-לאומיים ו-ב', אחידות צריך להיות סביב הנזק ששיח שנאה מייצר, גם נזק פיזי וגם נזק נפשי.
<< אורח >> יובל שני: יש לנו גם הרבה מאוד המלצות שעוסקות בפרוצדורה, איך צריך להנגיש בצורה טובה יותר את האפשרות להצביע על תכנים פוגעניים ואיך אפשר בצורה יותר יעילה גם להתמודד איתם ולהתמודד איתם בצורה יותר מהירה, יותר מושכלת וגם יותר שקופה.
<< אורח >> יובל שני: אני גם רוצה להדגיש שאנחנו חושבים שיש לרשתות תפקיד פרואקטיבי, זאת אומרת לא רק להגיב אלא גם לטפל במניעה, ומניעה אולי לא בעיקר צנזורה, זה בעיקר חינוך.
<< אורח >> יובל שני: זה בעיקר הנגשת כללי הקהילה למשתתפים והדבר הזה יכול להיות גם באמצעות לומדות וגם באמצעות טכנולוגיה שבעצם עושה פלגינג כבר בשלב העלאת הפוסט.
<< אורח >> יובל שני: כאשר בן אדם משתמש במילים מסוימות, צריך לקפוץ לו איזשהו פלאג שלפחות מציע לו לשקול מחדש את מה שהוא עושה.
<< אורח >> יובל שני: נאמרה פה קודם הערה לגבי הסרת תכנים.
<< אורח >> יובל שני: אנחנו חושבים שצריך לעשות גיוון בכלים.
<< אורח >> יובל שני: לא הכול צריך להיות אפס בינארי, 0 או 1.
<< אורח >> יובל שני: יש כלים נוספים.
<< אורח >> יובל שני: נאמר קודם, יש הגבלות על ויראליות ויש פניה למשתמש על מנת שינסח מחדש.
<< אורח >> יובל שני: יש מתח בין מה שהוא מעלה לבין כללי הקהילה ולכן שולחים אותו להסתכל על זה מחדש.
<< אורח >> יובל שני: אני רוצה לסיים ולהגיד מה אנחנו ממליצים כדי להתקדם.
<< אורח >> יובל שני: אחד, אני מאוד מתחבר למה שהיושב-ראש אמר, שהנושא הזה זה נושא שמדינת ישראל צריכה לקחת אותו כנושא שהיא מקדמת אותו מול הרשתות אבל בשיתוף פעולה עם מדינות אחרות.
<< אורח >> יובל שני: העניין של שיח שנאה ואנטישמיות זאת לא בעיה בלעדית של מדינת ישראל ולכן צריך לשים משאבים דיפלומטיים של מדינת ישראל בנושא הזה, ואני שמח שהוועדה עושה את זה.
<< אורח >> יובל שני: דווקא החקיקה, שזה כלי שמדינות עושות בו שימוש, גם לישראל הוא פחות מתאים בהינתן המימדים שלה מול מימדי הרשתות, וגם אנחנו רואים שכשמדינות עושות שימוש בחקיקה, לפעמים הן הולכות בכיוון ההפוך.
<< אורח >> יובל שני: בצרפת יש כרגע דיון ער.
<< אורח >> יובל שני: בעצם בית המשפט החוקתי של צרפת פסל חוק שהטיל סנקציות נוקשות מדי על הרשתות, אז דווקא בכלי של החקיקה צריך לעשות שימוש יותר זהיר.
<< אורח >> יובל שני: טכנולוגיה – הרשתות עדיין מבוססות יותר מדי על קבלת החלטות אנושיות.
<< אורח >> יובל שני: זה כמובן חשוב במקרי גבול אבל באופן רוטיני השימוש בטכנולוגיה צריך להיות יותר מסיבי והדרישה מהחברות צריכה להיות לא רק לנסח כללי קהילה יותר מדויקים אלא גם להשקיע יותר משאבים בפיתוח טכנולוגיות שיצליחו לעשות את הפלגינג, שיצליחו לאתר את אותו שיח פוגעני וכמובן כל מה שקשור להליכים יותר טובים.
<< אורח >> יובל שני: צריך לברך בהקשר הזה את פייסבוק על הקמת ה-overside board.
<< אורח >> יובל שני: זה באמת כלי, צעד מאוד חשוב גם לייצר סוג של אחריותיות וגם לכבד את הסטנדרטים.
<< אורח >> יובל שני: השורה התחתונה ובזה אני מסיים, אנחנו בנקודה בזמן שבה הארכיטקטורה הבסיסית של הרשתות עוברת שינוי.
<< אורח >> יובל שני: מה שהיה במשך 30 שנה, שבו בעצם זאת סביבה כזאת שכל אחד יכול להעלות מה שהוא רוצה ואין בעצם דין וחשבון, העניין הזה נגמר מכל מיני כיוונים.
<< אורח >> יובל שני: הולכים עכשיו לייצר בעצם ארכיטקטורת רשת חשובה, וחשוב שמדינת ישראל וגופי חברה אזרחית וגופי טכנולוגיה שפועלים בממשק איתה יהיו חלק בעיצוב סביבת רשת שהיא סביבת רשת בטוחה שאין בה שיח שנאה ואין בה אנטישמיות.
מיכל וונש: רק לומר אדוני היושב-ראש שדבריו החשובים של פרופ' שני יכולים להגיע בעצם לתוך הוועדה שתדון בנושא הזה, כיוון שההמלצות שם בעצם נוגעות בכל אחת מהנקודות.
דוד ביטן: כן, ברור לי אבל אני לא אמרתי להם את מי לקחת.
דוד ביטן: הם ישבו וידאגו לקחת גם כן אנשי מקצוע שקשורים.
יוגב קרסנטי: וכמו שנאמר, בתמיכת משרד התפוצות.
דוד ביטן: אני רוצה שתגיעו להסכמה בעניין הזה.
דוד ביטן: אני לא רוצה לקבוע לממשלה מי יטפל ומי לא יטפל.
מיכל וונש: אבל זה נגע בכל הנקודות, אחת לאחת.
שלומית אבינח: יפתח קוריאל.
יפתח קוריאל: שלום, כאן יפתח קוריאל ממשרד החוץ.
יפתח קוריאל: אני מנהל הדיגיטל במשרד החוץ.
יפתח קוריאל: אנחנו יחד עם המחלקה למאבק באנטישמיות במשרד עושים בעצם שלושה דברים מרכזיים במלחמה באנטישמיות.
יפתח קוריאל: קודם כל אני מאוד מסכים עם מה שאמר פרופ' שני.
יפתח קוריאל: מדובר בבעיה גלובלית ולכן הפתרונות שלהם גלובליים.
יפתח קוריאל: לא כולם בידנו.
יפתח קוריאל: ככל שניצור קואליציות יותר רחבות, ככה נצליח יותר.
יפתח קוריאל: הדבר הראשון שאנחנו עושים, אנחנו פועלים להסרת תכנים.
יפתח קוריאל: המשרד שלנו מפעיל את הרשת הדיגיטלית הרשמית הגדולה בישראל עם מעל 800 חשבונות, 10 מיליון עוקבים ב-50 שפות שפרוסות הן במטה והן בנציגויות שלנו.
יפתח קוריאל: אנחנו עושים שימוש ברשת הזאת על מנת לדווח ולהסיר תכנים בשוטף.
יפתח קוריאל: מדובר בכמות גדולה כל שנה שמוסרת.
יפתח קוריאל: דבר שני, אנחנו דרך כלל הנציגויות בחו"ל עומדים בקשר עם המון ארגוני חברה אזרחית.
יפתח קוריאל: אני מכיר את רוב האנשים שנמצאים פה אצלכם בדיון היום, ואנחנו גם עובדים בשיתוף פעולה איתם כדי להסיר תכנים.
יפתח קוריאל: הדבר השלישי שאנחנו עושים בהקשר הזה של הסרת תכנים, עומדים בקשר ישיר עם חברות הטכנולוגיה, גם סביב וויילי, גם סביב קוביד-48, סביב כל הנושאים הללו.
יפתח קוריאל: כשיש דבר שהוא עקרוני, הוא לא נוגע רק לחשבון אחד או לאירוע אחד, אז אנחנו מדווחים עליו לחברות ישירות והוא בדרך כלל נפתר לא תמיד לשביעות רצוננו או לא במהירות שהיינו רוצים.
יפתח קוריאל: אני חושב שבמקרה של וויילי, אגב, גם פייסבוק וגם טוויטר הבינו שהטיפול היה איטי מדי ושזה היה צריך להיפתר ביום שבת בבוקר ולא ביום שני, וזה עשה את ההבדל.
יפתח קוריאל: אז זה הדבר הראשון.
יפתח קוריאל: דבר שני שאנחנו עושים, אנחנו מנהלים דיאלוג ישיר מול חברות הטכנולוגיה גם פה מישראל, גם באמצעות הנציגות שלנו בסן פרנסיסקו שנמצאת בקשר לא רק עם טוויטר ופייסבוק אלא גם עם רדיט ופינטרסט וכל החברות היותר קטנות שגם שם יש מקרים של אנטישמיות.
יפתח קוריאל: אנחנו מנסים להעביר להם את המסר כפי שנאמר פה בוועדה, שמדובר בבעיה גלובלית.
יפתח קוריאל: לפעמים הפתרונות שלהם לא שחורים-לבנים, אגב.
יפתח קוריאל: אפשר גם להגביל אנשים אנטישמיים מלהפיץ את התכנים שלהם לחברים שלהם או לקהל הרחב מבלי ישר לסגור להם את החשבון.
יפתח קוריאל: יש כל מיני דברים שאפשר לעשות ואנחנו גם בכיוון הזה מנהלים את הדיאלוג עם חברות הטכנולוגיה.
יפתח קוריאל: הדבר השלישי שגם אותו הזכיר פרופ' שני, אנחנו מקדמים דיאלוג מול ממשלות בנושא חקיקה.
יפתח קוריאל: יש חקיקה מצוינת בגרמניה, יש חקיקה שעכשיו נפסלה אמנם אבל היא הייתה בכיוון נכון בצרפת, יש הצהרת כוונות באיחוד האירופי, יש כוונות בארצות הברית.
יפתח קוריאל: בסוף חלק מהדברים הללו לא יפתרו בינינו לבין החברות באופן ישיר, הן יפתרו על ידי שתהיה חקיקה.
יפתח קוריאל: המצב היום הוא לא לשביעות רצוננו לחלוטין אבל צריך כן להגיד בכנות שהוא יותר טוב ממה שהוא היה לפני כמה שנים.
יפתח קוריאל: אם פעם אותן חברות בכלל הסירו אחריות מהנושא, אמרו, זה לא בעיה שלנו, היום משקיעים יותר ויותר מאמצים כדי לפתור אותו ואנחנו צריכים להמשיך וללחוץ על מנת שהוא ייפתר במהירות המתאימה והנכונה.
יפתח קוריאל: עד כאן.
דוד ביטן: אני לא יודע אם אתה הכתובת, אבל מה שאנחנו היינו רוצים זה לדאוג שבסדר-היום של מי שיוצא לחו"ל, ראש ממשלה, שרים, נשיא המדינה וכו', יתואמו פגישות עם הנציגים הבכירים של הרשתות החברתיות על מנת להדגיש להם שזה מאוד חשוב למדינת ישראל ושאנחנו מבקשים מהם פעולות כאלה ואחרות.
דוד ביטן: זה חלק מההסברה שלנו כלפי הבעלים של פייסבוק, טוויטר וכל השאר.
דוד ביטן: אני לא יודע אם אתה מטפל בזה אבל בסיכום של הישיבה אנחנו נקרא לכם לעשות את זה.
דוד ביטן: ראש הממשלה נמצא בארצות הברית, אז הוא גם ייפגש עם הבעלים של פייסבוק.
דוד ביטן: לא יקרה לו שום דבר אם הוא יעשה את זה.
דוד ביטן: חצי שעה כזאת, יסביר לו מה חשוב.
דוד ביטן: עוד פעם הוא יבוא, עוד פעם הוא ייפגש אותו.
דוד ביטן: רק ככה אתה יכול לשנות את הדברים כמו שצריך, אחרת מלחמה באנטישמיות יכולה להיות אבל היא לא תהיה כמו שאנחנו מצפים.
יפתח קוריאל: בהחלט.
יפתח קוריאל: הוא יצטרך להיפגש איתו אבל גם אותו אדם בפייסבוק או בטוויטר יצטרך לשמוע את הקולות האלה מהרבה מאוד אנשים מהרבה מאוד מדינות, וזה כיוון הפעולה.
דוד ביטן: יש כל מיני רבדים של המלחמה הזאת.
דוד ביטן: אחד הדברים, אני מבקש מראשי המדינה לעשות את העבודה שלהם.
דוד ביטן: לא יכול להיות שאם ראש ממשלה מגיע לארצות הברית, זה רק בשביל להיפגש עם חברי קונגרס.
דוד ביטן: היום פייסבוק לא פחות חשובה מחברי קונגרס וסנטורים, תאמין לי.
דוד ביטן: ההשפעה שלהם בכל העולם היא מאוד גדולה, אז שייפגש איתו, שיגיד לו, אני רוצה ממך א', ב', ג', אני חושב שאתם לא מספיק נלחמים באנטישמיות ואני חושב ככה וככה, תעשו ככה וככה.
דוד ביטן: זה לא רק עניין של חברי הכנסת או של מנכ"לים או סמנכ"לים במשרדי הממשלה.
דוד ביטן: אני חושב שאם יעשו את זה, לאט לאט נראה גם שינוי.
מיכל וונש: דרישה לאחריות, אדוני היושב-ראש.
דוד ביטן: תקבעו ביניכם מי מרכז את הצוות שעכשיו דיברנו עם הרשתות על מנת להגיע להסכמות לגבי הגדרות וסטריאוטיפים וכו', מה אנחנו מבקשים או מסכימים שהדברים יעשו בצורה שוטפת, בחשיבה של הבינה.
שלומית אבינח: בינה מלאכותית.
דוד ביטן: לבין הצוות השני שאנחנו מבקשים, שזה תכלול של העבודה של כל משרדי הממשלה והסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית העולמית.
דוד ביטן: פה אני חושב שאולי בצוות הזה אולי צריך לעשות יושב-ראש מתחלף.
דוד ביטן: פעם אתה תטפל בזה, פעם יטפל בזה משרד התפוצות.
דוד ביטן: כל חצי שנה תחליפו.
דוד ביטן: צריך לרכז את זה.
דוד ביטן: תיכף אנחנו נתייחס מה אנחנו חושבים.
דוד ביטן: מה שאני הייתי רוצה לראות בצוות הזה, זה גם עבודה ספציפית.
דוד ביטן: אתם מדברים באופן כללי אבל מישהו צריך להגיש את התלונות.
דוד ביטן: עכשיו עשו איזה מבצע בהסתדרות הציונית העולמית ונתנו להם כמה.
דוד ביטן: אנחנו צריכים לנטר את כל הפוסטים האלה ומישהו צריך להגיש תלונות באופן מיידי.
דוד ביטן: עם כל הכבוד לנו, אנחנו מצפים שפייסבוק, טוויטר יעשו לנו את העבודה, אז אני אומר, הם יעשו לנו את העבודה עד כמה שאפשר אבל אתם תעשו את העבודה מהצד שלנו.
דוד ביטן: אתם צריכים כל היום להגיש תלונות.
דוד ביטן: מישהו צריך לפקח.
דוד ביטן: הצוות הזה צריך לפקח שאנחנו עושים את זה.
דוד ביטן: תעשו יושב-ראש מתחלף, אין בעיה.
דוד ביטן: מה שטוענת השרה, שלהם יש את התקציבים שמיועדים לזה.
דוד ביטן: אם זה נכון, אז תוותרו להם שהם יעשו את זה.
מיכל וונש: הנושא שדיברת עליו עכשיו, אדוני היושב-ראש, הוא רק קצה קצהו של הנושא.
מיכל וונש: פרופ' יובל שני התייחס לזה.
מיכל וונש: לא תמיד ההסרה של התכנים הוא הכלי הנכון.
מיכל וונש: יש פה אלמנט חינוכי מאוד גדול אבל ההסרה של התכנים הוא רק קצה קצהו של הנושא הזה.
מיכל וונש: הדבר הכי חשוב, אתה נגעת בו קודם, זה דרישה חד-משמעית הרשתות, מהפלטפורמות לקחת אחריות ואחריותיות.
דוד ביטן: מה שאני אמרתי, שהמלחמה באנטישמיות כוללת מספר רבדים.
דוד ביטן: אנחנו צריכים לטפל בכל הרבדים האלה, בכל השכבות בעניין הזה.
דוד ביטן: אם אנחנו נעשה את העבודה הזאת, אז יהיו תוצאות למלחמה הזאת.
דוד ביטן: אם לא נעשה, אז לא יהיו תוצאות.
דוד ביטן: אנחנו לא יכולים לחנך את האזרחים בצרפת או בליטא או ברוסיה.
דוד ביטן: אנחנו צריכים לדאוג לעצמנו.
דוד ביטן: אנחנו צריכים לדאוג שהדברים האלה יוסרו.
דוד ביטן: זה שזה יהיה, ודאי שזה יהיה כי יש אנטישמיות.
דוד ביטן: אנחנו לא יכולים עכשיו לקחת כיתת יורים ולהתחיל לירות באנשים אבל אנחנו צריכים לטפל בזה.
דוד ביטן: מה שאנחנו יכולים לעשות, אנחנו צריכים לעשות.
פבל גורבולסקי: שלום לכל חברי הוועדה, שלום ג'ורדנה מפייסבוק.
פבל גורבולסקי: שמי פבל גורבולסקי, אני מנהל המחלקה הדיגיטלית של StandwithUs, ארגון חינוך פרו-ישראלי ללא מטרות רווח מארצות הברית.
פבל גורבולסקי: יש לנו סניפים בכל העולם, עוסקים בחינוך - - - במאבק נגד אנטישמיות.
פבל גורבולסקי: אנחנו מגיעים לקהל של יותר מ-20 מיליון איש בשבוע.
פבל גורבולסקי: למעשה איך שאנחנו נלחמים באנטישמיות, כמובן שאנחנו מדווחים על פוסטים אבל יש לנו גם אתר מיוחד שנקרא action center, שמפעיל עשרות אלפי פעילים ברחבי העולם שמדווחים בעצם על אותם פוסטים פוגעניים ואנטישמיים.
פבל גורבולסקי: אני רוצה להתייחס למה שדיברנו לגבי המדיניות הגלובלית של פייסבוק.
פבל גורבולסקי: האלגוריתם בתקנות של פייסבוק אינם מאפשרים דברי שנאה אבל בחיפוש מאוד פשוט ניתן מידע לגבי קריקטורות מזעזעות, פוסטים אנטישמיים נגד יהודים ונגד ישראל.
פבל גורבולסקי: המטרה שלנו כארגון, כמובן להוקיע את התופעה הזאת ולדווח.
פבל גורבולסקי: אני רוצה רגע לדבר על האספקט הטכנולוגי.
פבל גורבולסקי: אותו caller שיש בפייסבוק שבעצם בודק גם זכויות יוצרים של פוסטים רגילים כמו סרטונים ותמונות, יכול בעצם לזהות את אותם סממנים כמו צלב קרס.
פבל גורבולסקי: ברגע שהוא מזהה את זה, בעצם להעביר את זה לביקורת אנושית.
פבל גורבולסקי: אם אנחנו יכולים בטכנולוגיה מאוד פשוטה כארגון ללא מטרות רווח למצוא את אותן קריקטורות, אני חושב שגם הבינה המלאכותית יכולה לאתר את הפוסטים הפוגעניים והאנטישמיים, ועוד לפני שהם עלו פשוט לנטרל אותם ולעביר לביקורת אנושית.
פבל גורבולסקי: זאת בעצם ההמלצה שלי.
פבל גורבולסקי: אני אשמח להתייחסות מג'ורדנה ומחברי הוועדה.
פבל גורבולסקי: תודה רבה.
דוד ביטן: בבקשה, ג'ורדנה.
ג'ורדנה קטלר: קודם כל אני מאוד מעריכה את העבודה של StandwithUs.
ג'ורדנה קטלר: המנכ"ל שלכם בקשר איתי כל הזמן.
ג'ורדנה קטלר: פעם ראשונה שאני שומעת את הדברים, אז אני קצת מופתעת שאתם רואים דברים מופרים ורק עכשיו אתם אומרים לי, כי כל הזמן אתם שולחים לי בקשות לגבי מיליון דברים אחרים וזו פעם ראשונה, אז קצת חבל.
ג'ורדנה קטלר: אולי נשתמש בנקודה הזאת לשיפור היחסים הלאה.
ג'ורדנה קטלר: לגבי הטכנולוגיה שלנו, כפי שאמרתי, אנחנו משתמשים גם בבינה מלאכותית וגם בבני אדם.
ג'ורדנה קטלר: לפעמים הבינה מלאכותית מורידה תוכן אוטומטית לפני שזה מועלה ואנחנו מוחקים אותה ולא נותנים לפוסט הזה לעלות.
ג'ורדנה קטלר: אנחנו יודעים מהבינה המלאכותית שזה מופר.
ג'ורדנה קטלר: בהרבה מקרים, במיוחד דברי שנאה שחייבים קונטקסט, אנחנו עדיין משתמשים בבני אדם לבדוק את התוצאות של הבינה המלאכותית כדי לוודא שאנחנו לא מורידים פוסטים של StandwithUs שרוצים לחנך אנשים נגד תופעות רעות.
דוד ביטן: רק שהבינה המלאכותית לא תשתגע והיא תיתן לנו מסרים כאלה.
ג'ורדנה קטלר: אנחנו לא רוצים שבינה מלאכותית תעשה טעויות.
ג'ורדנה קטלר: היא עושה טעויות ובמיוחד בזמן הקורונה ש-35,000 איש שלנו היו צריכים לעבוד והרבה אנשים לא יכלו לעבוד מהבית.
ג'ורדנה קטלר: השתמשנו הרבה יותר בבינה מלאכותית וראינו את המקומות שזה עובד טוב וצריך לשפר.
ג'ורדנה קטלר: שוב, זה שילוב של הדברים.
ג'ורדנה קטלר: לפעמים בינה מלאכותית מעלה דברים וזה עובר לצוות של אנשים לבדוק את התוכן ואז אנחנו יודעים.
ג'ורדנה קטלר: אם יש לכם תוכן כמו שאמרתי שבוע שעבר, להראות לי, אני אשמח לקבל נתונים כאלה.
דוד ביטן: אמילי, את רצית לומר משהו?
אמילי שריידר: כן.
דוד ביטן: בבקשה, קצר.
אמילי שריידר: כבוד היושב-ראש, חברי הכנסת, חברים נכבדים, קודם כל אני רוצה להגיד תודה שהזמנתם אותי לדבר כאן.
אמילי שריידר: שמי אמילי שריידר ואני ממכון תל אביב למחקר ומדיניות בו אני עמיתת מחקר שמתמקדת באנטישמיות ברשתות החברתיות ושיח השנאה.
אמילי שריידר: אני עובדת בתחום הזה למעלה מעשר שנים והייתי עדה לכל האירועים הגדולים בארץ וגם בפוליטיקה הבין-לאומית ואיך הם מקבלים ביטוי ומוצגים במדיה החברתית.
אמילי שריידר: בשנה האחרונה ראינו עלייה באנטישמיות, בדמוניזציה של שיח השנאה בגלל חוסר הגדרה של אנטישמיות ברשתות החברתיות.
אמילי שריידר: זו הסיבה שאני משתתפת בקמפיין עכשיו עם ארגונים כמו - - -, להפעיל לחץ על פלטפורמות של מדיה חברתית לשלב את ההגדרה של IHRA בסטנדרטים הקהילתיים בפלטפורמות המדיה החברתית.
אמילי שריידר: הגדרת IHRA היא הגדרה שמקובלת על ידי למעלה מ-30 מדינות והיא מגדירה הרבה סוגים של אנטישמיות מודרנית.
אמילי שריידר: היא ייחודית בכך שהיא לא מחייבת ולא תומכת בצנזורה.
אמילי שריידר: הגדרה חשובה מכיוון שהיא מכירה בכך שאנטישמיות כיום באה לידי ביטוי לא רק באמירות אנטישמיות ועלילות דם קלאסיות אלא גם בהחלפת המילים יהודים או יהדות בציוני או ציונות.
אמילי שריידר: אני אשאל את השאלות באנגלית כדי שכולם יבינו, גם בתקשורת בין-לאומית.
אמילי שריידר: (ממשיכה באנגלית להלן התרגום החופשי) אני רוצה להמשיך את השאלה של חבר כנסת וונץ' בנוגע לפייסבוק.
אמילי שריידר: לפני כמה חודשים התקיימה מערכה ברשתות החברתיות בשם
אמילי שריידר: COVID 48 בשפה הערבית.
אמילי שריידר: במקום להסיר את הפוסטים, פייסבוק ואינסטגרם הסירו את האופציה לחיפוש, אך כשהגעתי למקור הקבוצה בפייסבוק בערבית, כל הפוסטים היו עדיין שם.
אמילי שריידר: אם פייסבוק מסוגלת להסיר את האופציה לחיפוש, לבטח שהם בעלי יכולת לזהות את התוכן ואת השימוש בהאשטאג אנטישמי.
אמילי שריידר: מדוע אין התוכן הזה מוסר או לפחות מקבל אות?
אמילי שריידר: זה נראה כי פייסבוק מאפשרת לתוכן הזה להמשיך לפרוח בקהילות מאוד מסוימות שבהם יש רישום מתועד של הסתה לאלימות.
אמילי שריידר: מדוע?
אמילי שריידר: ויש לי שאלה נוספת בעבור טוויטר: זוהי דוגמה ל...
אמילי שריידר: אנטישמית שבה אנו רואים החלפת המילים יהדות ויהודים ב-ציונים, זהו ציוץ שאומר: הווירוס האמיתי הוא הציונות
דוד ביטן: טוב, יש תשובה?
ג'ורדנה קטלר: קודם כל אני לא מכירה את הנושא הספציפי שאת מגדירה.
ג'ורדנה קטלר: שוב, קשה לי להתייחס ספציפית.
ג'ורדנה קטלר: אני יודעת שאת רוצה תשובה ספציפית.
ג'ורדנה קטלר: אני לא מכירה את הנושא.
ג'ורדנה קטלר: אני אשמח לדבר על זה אחר כך.
דוד ביטן: לא, לא, על העניין הזה שאתם מורידים אבל זה עדיין נשאר ברשת.
דוד ביטן: מה עשינו פה?
ג'ורדנה קטלר: שוב, אני לא יודעת איזה מאמצים הם השתמשו, אני לא רואה את התוכן, אני לא רואה כלום.
דוד ביטן: אם אתם מסירים את זה בבינה וזה נשאר ברשת ורואים את זה, אז מה עשינו פה?
ג'ורדנה קטלר: אני לא יודעת על המקרה הזה ספציפית ואת הטענות הספציפיות.
ג'ורדנה קטלר: אני חייבת לראות את התוצאות, מה הם עשו ואז אני אוכל להתייחס.
ג'ורדנה קטלר: אני רק רוצה לציין שאנחנו לא נותנים לאף אחד תחת המדיניות שלנו לדברי שנאה, להאשים את היהודים או ישראלים ביצירת קוביד.
ג'ורדנה קטלר: זה משהו ייחודי שיש לנו במדיניות שלנו ומאוד חשוב לנו לאכוף את המדיניות.
איתן בכר: אבל בנקים כן.
איתן בכר: בנקים יהודים שולטים בבנקים בעולם, כן.
איתן בכר: זה לא הוסר וזה גם נשלח אליך, ג'ורדנה.
ג'ורדנה קטלר: אני עכשיו אמרתי שאנחנו נעשה מדיניות ממש אוטוטו, לשנות את המדיניות.
איתן בכר: ממתינים.
איתן בכר: אני פה לעזור לך.
ג'ורדנה קטלר: אנחנו הפלטפורמה היחידה שהולכים לאמץ מדיניות כזאת ואני מאוד גאה בזה.
דוד ביטן: פרופ' דינה פורת.
שלומית אבינח: פרופ' דינה פורת, אוניברסיטת תל אביב.
דינה פורת: אני יודעת שהזמן קצר.
דינה פורת: אני רוצה להסב את תשומת הלב ומבקשת לקחת בחשבון את הנקודות הבאות.
דינה פורת: קודם כל אני רוצה להודות לכולם וליושב-ראש ולמארגנים על הדיון המעניין והחשוב.
דינה פורת: אני רוצה להוסיף את הדברים הבאים.
דינה פורת: בנוגע להגדרה, הגדרה של ה-IHRA.
דינה פורת: אני הייתי בין כותביה ב-2005 ובין אלה שהתאימו אותה ב-2016 כדי שה-IHRA יוכל לאמץ אותה, אז לא תוכלו לחשוד בי שאני לא בעד ההגדרה, אבל בבקשה תיקחו בחשבון שני דברים: אחד שלא נזכר כאן, והוא שהגדרה היא מחייבת מבחינה משפטית, היא מהווה המלצה ולכן אומרים מאומצת.
דינה פורת: מאמצים אותה אבל לא כופים אותה או מאשרים אותה משפטית.
דינה פורת: היא כלי חשוב אבל בבקשה לא למשוך אותה לכיוונים המשפטנים.
דינה פורת: הגברת כאן אמרה, נדמה לי חברת הכנסת קוטלר, "המשפטנית שבי".
מיכל וונש: רק אמרתי, פרופ' פורת בהקשר הזה, שכמשפטנית אני סבורה שצריך הגדרה כדי לפתור בעיה, לא שצריך לאמץ בחוק.
דינה פורת: זה בטוח.
דינה פורת: דבר נוסף, חברים.
דינה פורת: ברור פה, כולנו שיושבים סביב השולחן יהודים, ציוניים, רוצים בטובתה של המדינה ובזה שלא ישמיצו לנו אותה.
דינה פורת: ההגדרה מכילה הגדרה ו-11 נקודות: שבע נוגעות לאנטישמיות כלפי יהודים וארבע אומרות מתי אנטי-ציונות זאת אנטישמיות.
דינה פורת: ארבע הנקודות האלה גורמות לוויכוח מתמיד ולהתקפות אין-סופיות על ההגדרה.
דינה פורת: יש היום אינטלקטואלים בגרמניה למשל שקוראים להוריד אותה בכלל, להסיר אותה.
דינה פורת: יש עוד אינטלקטואלים שקוראים לשנות אותה, ולא רוצים לשנות, היא כבר 15 שנה אותו דבר ואין לשנות, עד שהצלחנו להגיע להסכמה.
דינה פורת: כולכם פה אנשים פעילים, פוגשים פעילים אחרים.
דינה פורת: קחו בחשבון שהגדרה מעוררת גם הרבה מאוד ויכוח בנושא הזה האם אנטי-ציונות יכולה להיות אנטישמיות ולמה בכלל ההגדרה מכילה את זה.
דינה פורת: לא לקחת את ההגדרה כמובן מאליו, שהיא כלי משפטי, שהיא מקובלת על כולם.
דינה פורת: 22 ארצות קיבלו אותה ועוד המון ארגונים, ערים וכו' אבל בבקשה לקחת את שתי המגבלות האלה בחשבון.
דינה פורת: שתיים, בנוגע לחקיקה, פה אני מברכת על דבריו של יובל שני.
דינה פורת: יש כבר חקיקה בעולם, אני לא צריכה להגיד לכם, נגד דברי שטנה ונגד אנטישמיות, חקיקה להגבלת הרשתות החברתיות.
דינה פורת: הגברת יורובה, הנציבה של האיחוד האירופי לזכויות האדם ופון שנורביין מ-2019 פנו לתשע מהשרתים העיקריים והגיעו איתם להסכמות ולא סתם הסכמות, אלא חקיקה.
דינה פורת: בגרמניה יש חוק מעולה.
דינה פורת: למשל פייסבוק ב-2019 שילמה 2 מיליון אירו קנס משום שהיא לא הורידה בזמן.
דינה פורת: ההסכמה הייתה שיורידו את החומר תוך 24 שעות.
דינה פורת: עכשיו מתלבטים כמו שנאמר כאן, עם החוק הצרפתי.
דינה פורת: רבותיי, יש חקיקה.
דינה פורת: אנחנו לא יכולים להיכנס לשדה הזה כאילו אין בו כלום ולהתחיל חקיקה מהתחלה.
דינה פורת: צריך לבחון כל מה שיש ובשיתוף עם אלה שכבר עשו, להמשיך את זה, אבל לא לדרוך בגינה הזאת כאילו לא שתלו שם אף חסה.
דינה פורת: דבר שלישי, אנחנו מדברים על הרשתות הגדולות וזה חשוב ובוודאי זה מגיע למיליארדי אנשים, אבל מתחת לרשת החברתית הידועה לנו יש את הרשת האפלה ושם הקבוצות הקיצוניות ואלה שהם פוטנציאל לאלימות.
דינה פורת: הם נמצאים שם.
דינה פורת: הם נמצאים באתרים כמו גב, כמו טלגרם, כמו8chan .
דינה פורת: שם אנשים כמו אלה שביצעו את הרצח ב - - או ב פאוויי, הם נמצאים ברשתות האלה ולהגיע אליהם זאת הבעיה הכי חמורה והכי קשה שהכלים הנוכחיים כרגע לא מגיעים כי הם נסגרים בתוך הרשתות שלהם.
דינה פורת: יומני טרנר, שזה התנ"ך של הימין הקיצוני בארצות הברית, זה נמצא ברשתות האלה.
דינה פורת: שם הם "מתחנכים" לפעולות.
דינה פורת: המילה חינוך לא מתאימה פה.
דינה פורת: אנחנו צריכים לקחת בחשבון שיש עולם אפל שלם מתחת לעולם המוכר לנו.
דוד ביטן: יש דרך לטפל בזה?
ג'ורדנה קטלר: זה הכי לא קשור אלינו.
דוד ביטן: אני הבנתי שזה לא קשור אבל אני שואל אתכם, יש דרך לטפל בדבר כזה?
יוגב קרסנטי: טלגרם היום זו אחת הרשתות עם ההסתה הקשה ביותר.
יוגב קרסנטי: לא רק אנטישמיות יש שם אלא כל מה שאתה יכול לחשוב עליו.
דוד ביטן: למי שייך טלגרם?
יוגב קרסנטי: זה פועל מחברה באבו דאבי עם חברה גרמנית, מכון ללא כוונות רווח.
יוגב קרסנטי: יש שם איזושהי בעלות מסובכת.