GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוגב קרסנטי: היום למשל יש שם תכנים שהם תכנים של סרטים שמועלים בלי לתת זכויות יוצרים ובלי לשלם עליהם, אז היום למשל את כל הסרטים הם הורידו.
יוגב קרסנטי: אם הם יודעים להוריד ולחסום, לסגור את האתרים שמפיצים סרטים שיוצרים לא מקבלים עליהם כסף, גם את האתרים האנטישמיים הם יכולים.
דוד ביטן: למה אנחנו לא יוזמים תביעה נגד טלגרם?
יוגב קרסנטי: שאלה טובה.
יוגב קרסנטי: רוב ההסתה מגיעה מארצות הברית ושם מוגנים תחת הדיבר הראשון לחוקה, של שפה חופשית.
מיכל וונש: זה יותר מסובך מזה כיוון שהפלטפורמות בעצם מוגנות כצינור שדרכם רק עובר המידע.
מיכל וונש: זה לא רק שמי שדובר, יש לו את זכות השפה החופשית כמו שאתה מדבר עליה, אלא הפלטפורמות עצמן טוענות לכך שהן מוגנות מעצם זה שהן רק מהוות במה ואין להן את היכולת.
מיכל וונש: אנחנו עכשיו מדברים על היכולת שכן לנטר.
דוד ביטן: אם אתם אומרים שהטלגרם זה הבעיה הכי גדולה, תגישו תביעה נגדם, למה הם לא פועלים, בבית משפט אמריקאי ונראה מה יהיה.
דינה פורת: הבעיה הכי גדולה כרגע זה ה-chan8 ששם הרוצחים של האירועים האחרונים, ולכן כבוד היושב-ראש, אתה צודק לגמרי שצריך להגיע אליהם אבל זאת בעיה, כפי שאמרה כאן הגברת, מסובכת ביותר.
מיכל וונש: בעיה משפטית קשה.
דינה פורת: משפטית וגם מעשית.
מיכל וונש: קשה מאוד להראות גם את הקשר הסיבתי, אדוני היושב-ראש.
מיכל וונש: מאוד מאוד מסובך מבחינה משפטית.
דינה פורת: יש לי עוד הערה.
דינה פורת: הגברת קוטלר אומרת בצדק, את שומעת קריאות להשמדת מדינה במקום רצח עם.
דינה פורת: נדמה לי שזאת הגדרה שבאמת שמת פה את האצבע על דבר חשוב, אבל הייתי רוצה לומר, לא במקום אלא לצד, מפני שלאחרונה אספתי בבהלה רבה בעקבות האנטישמיות של הקורונה, אתם ראיתם פעם הקודמת שהוצאנו דוח מיוחד בעקבות רצח ג'ורד פלויד.
דינה פורת: יש ביטויים שפעם היו טאבו, שאיש לא העז להשתמש בהם עשרות שנים אחרי מלחמת העולם השנייה והיום יש לכם בתי כנסת סגורים ותאי הגז פתוחים.
דינה פורת: בבוורלי הילס יש לך כתובת: Welcome to Beverly Hills kill the Jews.
דינה פורת: זה לא במקום.
מיכל וונש: כמובן, פרופ' פורת.
דינה פורת: כולנו שומעים קריאות בוטות נגד יהודים.
דינה פורת: "נחשים", שמעו באנגליה וכ' וכו'.
דוד ביטן: פרופ' פורת, תודה רבה.
דוד ביטן: כן, רצית להגיד משהו?
ג'ורדנה קטלר: אני רוצה לתקן משהו.
ג'ורדנה קטלר: אני מתנצלת אבל חברת הכנסת וונש, את כתבת משהו בטוויטר, מה לעשות, אני עדיין בודקת בטוויטר עכשיו בדיון.
ג'ורדנה קטלר: אני רוצה לציין לגבי וויילי.
מיכל וונש: אני לא יודעת, יכול להיות שמישהו כתב בשמי.
ג'ורדנה קטלר: מאוד חשוב לי לציין פה שיש הבדל בין להוריד פוסטים ובין למחוק מישהו מהפלטפורמה שלנו, ואנחנו לא מוחקים בן אדם מהפלטפורמה שלנו מייד אחרי פוסט אחר שמפר.
ג'ורדנה קטלר: אני לא חושבת שזה בסדר להגיד שלקח לנו יותר מדי זמן למחוק את הבן אדם מהפלטפורמות אחרי פוסט שמחקנו אותו לא מייד, אבל שוב, בממוצע שלנו מתחת ל-24 שעות עשינו מעל ומעבר שם ואנחנו יותר מהירים מפלטפורמות אחרות.
ג'ורדנה קטלר: הסרטונים שלו היו ממש אפורים.
ג'ורדנה קטלר: היו בטוויטר דברים מאוד ברורים אבל אם אנחנו מדברים פה על סרטונים שהוא העלה באינסטגרם, הם לא היו נופלים תחת ההגדרה של IHRA.
ג'ורדנה קטלר: אני מוכנה לשבת איתך ולדבר על כל סרטון וכל מילה שהוא אמר.
ג'ורדנה קטלר: לקחנו גם בני אדם לשבת שם ולבדוק את כל הסרטונים, למחוק כל דבר שהיה אנטישמי ואז למחוק אותו מהפלטפורמות, אז אני מתנצלת אבל אני לא מקבלת את הביקורת שלקח לנו יותר מדי זמן.
ג'ורדנה קטלר: אנחנו לא רוצים אנטישמיים בפייסבוק.
ג'ורדנה קטלר: אנחנו לא נותנים לאנשים להיות גם באינסטגרם וגם בפייסבוק.
ג'ורדנה קטלר: זה לקח זמן כי היה שם דברים וסימנים - - -
מיכל וונש: זאת הנקודה הכי חשובה, זה באמת הנקודה הזאת שחייבים לקחת אחריות כיוון שהזמן שחולף אומר שבעצם גם ברגע שזה הוסר, זה כבר לא רלוונטי.
ג'ורדנה קטלר: למחוק גם את סת' רוגן?
ג'ורדנה קטלר: כי הוא גם כתב "מדינת ישראל".
ג'ורדנה קטלר: למחוק לו את החשבון?
מיכל וונש: לא, אני לא חושבת שזאת ההשוואה הנכונה, ג'ורדנה.
יוסף טייב: ג'ורדנה, במקביל לשאר הרשתות החברתיות, אין ספק שהיית פה הנציגה המובילה ביותר ומציגה את פייסבוק ובאמת אנחנו ראינו את הרצון הטוב שלך ושל החברה לבוא וכן לתקן את הדברים.
יוסף טייב: מאידך, אנחנו לא לוקחים על מקרים ספציפיים, אבל אם ניקח עכשיו למשל את דיודונה, במשך שנים הבן אדם הזה, הקומיקאי הזה משמיץ את מדינת ישראל, משמיץ את היהודים בעולם, מכחיש שואה.
יוסף טייב: למה לקח לכם כל כך הרבה זמן להוריד אותו מהפלטפורמה?
יוסף טייב: זה בן אדם שתוך 24 שעות היו צריכים לזרוק אותו.
יוסף טייב: אני חושב שלזה התכוונה מיכל.
יוסף טייב: יש פה מדיניות שצריך לשנות.
יוסף טייב: אנחנו שמחים שאתם שם ואתם מוכנים להוביל את הדבר הזה, אבל חשוב שתביני שאנחנו כחברי ועדה חייבים לצאת בקול קורא וצעקה שהדבר הזה חייב להיות מתוקן.
יוסף טייב: לא ניתן לתת פלטפורמה ומקום לאנשים כאלה ברשתות החברתיות.
ג'ורדנה קטלר: אני חושבת שיש הבדל בין מישהו שהוא אנטישמי הרבה שנים כמו פרקן וספנסר ודייויד דוק וגם דיודונה, ומישהו שלא שמענו על השם שלו מלפני יומיים ואז פתאום יש גל של פוסטים.
ג'ורדנה קטלר: יש הבדל בדרך שצריך לטפל, ושוב, אמרתי שלקח יותר מדי זמן עד שמחקנו מהפלטפורמה.
ג'ורדנה קטלר: אתה צודק.
דוד ביטן: חגואל, חצי דקה.
יעקב חגואל: לי חשוב לומר על דיודונה.
יעקב חגואל: צריך להבין, זו דוגמא שהיא קלאסית.
יעקב חגואל: יש פה מכבסת מילים.
יעקב חגואל: אותם אנטישמיים הם לא עושים צלב קרס ונגמר הסיפור.
יעקב חגואל: הם מבינים שיש רגולציה, הם מבינים שיש עניין והם מתחכמים.
יעקב חגואל: אותו דיודונה לקח מועל יד.
יעקב חגואל: בצרפת אסור להצדיע במועל יד.
יעקב חגואל: הוא לקח את זה והמציא תנועה של מועל יד הפוך.
יעקב חגואל: הוא לקח את זה והריץ את זה הלאה.
יעקב חגואל: זה דבר שלקח הרבה זמן להתחכם איתו וללכת איתו.
יעקב חגואל: צריך להבין, וזו גם הערה לדינה פורת, זה שאנחנו אומרים שאנטי-ציונות היא לא אנטישמיות, זה בושה וחרפה.
דוד ביטן: לא, אנחנו לא אומרים את זה.
יעקב חגואל: סליחה אדוני היושב-ראש, אפילו בדצמבר 2019 בפרלמנט בצרפת הוחלט שאנטי-ציונות היא אנטישמיות.
דוד ביטן: מי שמבקר את מדינת ישראל או את הציונות, נמחק אותו מהפלטפורמה?
יעקב חגואל: אבל מי שהוא אנטי.
דוד ביטן: מה שאמרה נציגת פייסבוק, היא אמרה, זה לא מספיק דבר אחד ולא מספיק בנפרד.
דוד ביטן: צריך להיות רף של דברים על מנת שהדברים יקרו.
דוד ביטן: אם אותו אדם תוקף את הציונות מצד אחד, מצד שני הוא גם מעלה פוסט אנטישמי בנפרד אפילו, אז אפשר לחבר את הדברים, אבל אי אפשר לבוא ולהגיד שכל פוסט כזה הם יורידו.
דוד ביטן: זה בקשה שפייסבוק וטוויטר לא יהיו מוכנים לקבל אותה לדעתי ולכן עדיף לנו להילחם על מה שכן אפשר להילחם ולא על מה שאי אפשר להילחם.
דוד ביטן: ברור שהייתי רוצה שכל פוסט נגד ישראל או נגד הציונות יימחק, אבל אנחנו לא נגיע לזה.
דוד ביטן: תפסת מרובה, לא תפסת, תכניס לך את זה לראש.
דוד ביטן: בבקשה, חצי דקה.
רונן מנליס: היושב-ראש, קודם כל תודה רבה על הדיון.
רונן מנליס: אני חושב שהמצב כרגע הוא שיש כביש בלי חוקים, בלי רמזורים, בלי משטרות ובלי שיקוף של ממש תוצאות.
רונן מנליס: מה שאנחנו דורשים בתוכנית שלנו שגם קיבלת עותק ממנה וגם חברת הכנסת, והיא גם תופץ: אחד, זה מדיניות ברורה, שניים, ניטור קבוע, שלוש, אכיפה של המדיניות וארבע, דיווח ושקיפות.
רונן מנליס: בכל אחד מהם יש מדרגות, לכן אנחנו מבינים את הנקודה בזמן, שיש פה רצון טוב לפחות של חלק מהפלטפורמות לקדם את זה בשיח עם המשרדים הנוספים.
רונן מנליס: אין פה מחלוקת, פשוט כל אחד אחראי על נושא אחר בתוכן.
רונן מנליס: אנחנו נפתור את זה, נציג מתווה לטיפול ונקדם את זה.
רונן מנליס: תודה.
דוד ביטן: אנחנו נתייחס לזה בסיכום.
חגי אליצור: חגי אליצור, משרד התפוצות.
חגי אליצור: אני חושב שצריך להתמקד בים ולא בכפיות, והים הוא גדול מאוד והכפיות, שעכשיו נדווח על ההוא ועל זה, זה כפיות.
חגי אליצור: צריך להתמקד בים וכמו שאמר פרופ' שני, המיקוד בים הוא ברובו טכנולוגית.
חגי אליצור: בזה אנחנו ממוקדים.
חגי אליצור: אני מאוד מברך על הרצון כאן לעשות צוות משותף.
חגי אליצור: אנחנו נעבוד ביחד עם רונן איך לעשות נכון את הצוות הזה.
חגי אליצור: העבודה שעשינו עם פרופ' שני יכולה להיות בהחלט הבסיס והמצע לדבר הזה.
חגי אליצור: אנחנו ביחד עם רונן נעבוד על הצוות הזה, נעבוד ביחד עם הרשתות כדי בעצם שתהיה מדיניות שהיא שקופה ואפשר לאכוף אותה והיא מייבשת את הים ולא את הכפיות.
דוד ביטן: לפני שאני מסכם, וונש, את רוצה להגיד משהו?
מיכל וונש: אדוני היושב-ראש, אני חושבת שנאמרו הרבה מאוד דברים חשובים.
מיכל וונש: אני רק אומר לגבי האמירה של ג'ורדנה.
מיכל וונש: הנושא הוא באמת לקיחת האחריות בסופו של דבר והאחריותיות כפי שהתייחס אליה פרופ' יובל שני.
מיכל וונש: אני חושבת שהסיכום ששמענו בסך הכול מיובל שני באמת ממצה בצורה מאוד משמעותית את כל הנקודות שנגענו בהן גם ביום רביעי שעבר, אדוני היושב-ראש וגם היום.
מיכל וונש: כל הנושאים שעלו ונמצאים בדוח הזה, הם שיכולים להנחות בעצם את הצעדים קדימה ואנחנו כוועדה כמובן נרצה להתעדכן ולקבל על כך דיווח.
דוד ביטן: בסדר, תיכף אני אתייחס לזה.
דוד ביטן: קודם כל אני מודה לכולם על הדיון, גם לאלה שהיו בזום וגם לאלה שהיו פה.
דוד ביטן: זה דיון חשוב והכנסת הייתה מחויבת לעשות את הדיון הזה.
דוד ביטן: דבר שני, אני מבקש להקים את הצוות הזה מול פייסבוק וטוויטר וגוגל וכל הרשתות.
דוד ביטן: זה לא להגדיר אלא לקבוע מבחינת הרשתות ומבחינתנו מה הקווים המנחים על מנת שהדברים יעשו בצורה יותר חדה ויותר מהירה במיוחד כשיש מחשב שעושה את זה, אז זה בכלל קל.
דוד ביטן: אני מבקש שהצוות הזה יוקם תוך שבועיים.
דוד ביטן: כמה זמן אתם צריכים על מנת לסכם את העניינים איתה?
יוגב קרסנטי: חודשיים.
דוד ביטן: קחו שלושה חודשים, אין שום בעיה.
דוד ביטן: דיווח לוועדה תוך שבועיים, הקמת הצוות ומי חבר בו.
דוד ביטן: אל תשימו רק משרדי ממשלה.
דוד ביטן: תשימו פרופסור-שניים מהאוניברסיטאות, מכוני מחקר, דברים מהסוג הזה.
דוד ביטן: אפילו לשתף אנשים מחו"ל.
דוד ביטן: היום יש את הזום, אין שום בעיה.
דוד ביטן: אם יש פרופ' שהוא מוערך על ידי פייסבוק וטוויטר בחוץ לארץ, אז שגם הוא יהיה חלק בעניין כי אנחנו צריכים אנשים שידעו גם לדבר איתם, שידעו גם להשפיע על העניין הזה.
דוד ביטן: אני לא אומר מי יקים את זה.
דוד ביטן: בעניין הזה תסתדרו ביניכם.
דוד ביטן: זה צוות מאוד חשוב.
דוד ביטן: זה מוריד ויכוח.
דוד ביטן: דבר שני, אני מבקש צוות שיתכלל את הפעילות.
דוד ביטן: כל אחד עושה עבודה ברורה מאוד אבל אף אחד לא מרכז את זה.
דוד ביטן: אני מבקש שחלק מהמדיניות הזאת תהיה לעקוב אחרי השמצות כאלה, להגיש תלונות באופן יזום.
דוד ביטן: לא להמתין רק שהם יעשו את העבודה.
דוד ביטן: לשים אחד, שניים, שלושה שכל היום יתנו תלונות לרשתות החברתיות על מנת שהם יורידו, ויעקוב שהם הורידו.
דוד ביטן: אני מציע שבצוות הזה כל חצי שעה יתחלף היושב-ראש, פעם יהיה ממשרד לאסטרטגיה, פעם משרד התפוצות.
דוד ביטן: אם זה נכון מה שאמרה לי אורית פרקש, שהתקציב אצלם, אז אולי עדיף שהם ירכזו את זה אבל אני לא נכנס לזה, זה לא מעניין אותי.
דוד ביטן: אני רוצה שהצוות הזה יקום ואני לא נכנס עכשיו לוויכוחים, וכמובן לשתף את ההסתדרות הציונית.
דוד ביטן: הם עושים עבודה והם בקשרים עם כל יהדות העולם והם מקבלים גם מסרים כל הזמן.
דוד ביטן: לשתף אותם בעניין הזה כי הם מרגישים שדוחקים אותם קצת החוצה.
דוד ביטן: זה לא צריך להיות ככה.
דוד ביטן: משרד החוץ, אני מבקש להכניס לכם לראש שכל פעם שיש אישיות ישראלית בחוץ לארץ, במיוחד בארצות הברית, לפחות פגישה אחת שיקבעו.
דוד ביטן: בינינו, עם כל הכבוד, אם בתוך סדר-היום שלו יש פגישה כזאת, הוא הולך אליה, אבל מישהו צריך לארגן לו את הלו"ז הזה.
דוד ביטן: מי שאחראי על הלו"ז הוא בדרך כלל משרד החוץ, אז שיעשו את זה.
יוגב קרסנטי: אנחנו גם נשמח לספק מידע לטובת פגישות כאלה.
דוד ביטן: אין בעיה, סדר.
דוד ביטן: כשאתם שומעים שראש הממשלה נסע לארצות הברית, תלחצו שתהיה פגישה כזאת כי זה בסופו של דבר פותר לנו את הבעיה מול הרשתות.
דוד ביטן: זה רשתות גלובלית, רבותיי.
דוד ביטן: הן לא חייבות כלום למדינת ישראל ואנחנו צריכים לדאוג שהן כן יהיו חייבות.
דוד ביטן: במובן הזה לפחות שידברו איתם, שישכנעו אותם, אחרת לא ילך הסיפור הזה.
דוד ביטן: לגבי הנושא הזה של הרשת השחורה הזאת, צריך לעשות משהו עם העניין הזה.
דוד ביטן: אנחנו עכשיו מתווכחים עם פייסבוק כל היום ובסוף יש משהו מהצד שהורג אותנו בדרך.
דוד ביטן: אני לא ידעתי.
דוד ביטן: טוב שפרופ' פורת אמרה את זה.
דוד ביטן: אף אחד לא אמר את זה פה.
קריאה: זה דיון מסוג אחר.
דוד ביטן: טוב, אז קודם כל אני מבקש שהצוות הזה שאנחנו מדברים, שיתכנן שיטות פעולה איך אנחנו מטפלים בעניין הזה.
דוד ביטן: לדעתי תגישו תביעה.
דוד ביטן: אני הייתי מגיש תביעה בצרפת.
דוד ביטן: משפחה שהיה רצח בנושא אנטישמי, נגד האינסטגרם למשל שהיא לא מוכנה להוריד את המסרים האלה, ולהפיל את זה על המסרים האלה ואז נראה מה יהיה בבית משפט.
דוד ביטן: פעם, פעמיים, שלוש, תאמין לי שהם כבר יעשו את העבודה שלהם.
דוד ביטן: יש להם בעלי מניות, יש להם ערכים בבורסה.
דוד ביטן: יש להם הרבה דברים.
דוד ביטן: יש להם מה להפסיד.
מיכל וונש: אדוני, אני אומר לך שאתה צודק בכך שבנושא הטרור אכן תביעות משפטיות זה מאוד קשה, זה מאוד מסובך משפטית אבל זה בהחלט משהו שאפשר לעשות אותו.
מיכל וונש: אפשר להסתכל על מה קורה בנושא תביעות טרור לא בישראל, דווקא בחו"ל.
יעקב חגואל: אם אפשר דוד, רק מילה אחת.
יעקב חגואל: אני רוצה להתנצל אם לא הבנתי נכון את הגברת דינה פורת.
יעקב חגואל: אני חשבתי שהיא אמרה שאנטי-ציונות היא לא אנטישמיות, ואם היא התכוונה אחרת, אני מתנצל.
מיכל וונש: היא לא רק התכוונה אחרת, היא כל חייה כותבת אחרת ופועלת אחרת.
דוד ביטן: אנחנו רואים את זה ככה, אנטי-ציונות ואנטישמיות, אבל אנחנו צריכים לשכנע את הרשתות שזה העניין.
דוד ביטן: זה לא מה שאנחנו אומרים.
יעקב חגואל: אני מכיר את דינה שנים רבות ובגלל זה הופתעתי, אז אני מתנצל.
יעקב חגואל: סליחה.
דוד ביטן: עוד חצי שנה אני מבקש דיון שבדיון הזה אנחנו נקבל דיווח מהצוות שמתכלל את כל העבודה על מה נעשה ואיך נעשה ואיך זה משפיע.
דוד ביטן: את רוצה להגיד משהו, פייסבוק, לפני שאני סוגר את הישיבה?
ג'ורדנה קטלר: רק רוצה להגיד תודה רבה על הזמנה ועל כל ההקשבה מכולם.
שלומית אבינח: ותודה שבאת לכנסת.
דוד ביטן: זה לא היה נורא שהייתם פה ודיברתם, נכון?
ג'ורדנה קטלר: זה לא פעם ראשונה שאני מופיעה בכנסת, רק פעם ראשונה בוועדה הזאת, אז תודה רבה.
דוד ביטן: איפה הופעת?
ג'ורדנה קטלר: ועדת מדע, ועדת חוקה, הרבה ועדות.
ג'ורדנה קטלר: אני פה בתפקיד ארבע שנים.
דוד ביטן: מה הקשר לוועדת מדע לעניין הזה?
ג'ורדנה קטלר: חבר הכנסת מקלב שהוא היה ראש הוועדה, היה מאוד אוהב לדבר - - -
דוד ביטן: דווקא הוועדה הזאת קשורה לתפוצות ואנטישמיות משפיע על תפוצות.
מיכל וונש: אבל זה הטכנולוגיה, אדוני היושב-ראש.
ג'ורדנה קטלר: העניין של הטכנולוגיה, אז עבדתי איתו מאוד צמוד, מאוד מכבדת אותו, וגם בוועדת חוקה כמובן הייתי מאוד שותפה לכל העניינים של החקיקה ורגולציה, ואני שוב מאוד מברכת.
דוד ביטן: אני לא מבין מה הבעיה של טיקטוק.
דוד ביטן: הם אנטי-ציוניים הטיקטוק האלה?
דוד ביטן: גם נשיא ארצות הברית נגד טיקטוק.
שלומית אבינח: טיקטוק אמרו שהנציג לא יכול להופיע.
שלומית אבינח: אני יכולה גם לצטט את ההודעה כי יש לי בכתובים.
שלומית אבינח: אתמול עד הרגע האחרון הם אמרו שיש להם מחויבויות קודמות והם לא יוכלו להשתתף בדיון.
דוד ביטן: אוקיי, בסדר.
דוד ביטן: אני מקווה שהוא ראה את הדיון.
דוד ביטן: הנושא: הוקרה לאסירי ציון והכרה בזכויותיהם ובמורשתם הדיון מתקיים לבקשתו של מר איציק שמחון, מנהל ברית חיילי האצ"ל.
דוד ביטן: בפנייתו מבקש להתאים את החקיקה הקיימת לצרכי אסירי ציון.
דוד ביטן: כמו כן מבקש להעניק את הנחלת המורשת של אסירי ציון במערכת החינוך.
דוד ביטן: עוד מבקש לשנות את מועד יום ההנצחה לפועלם של אסירי ציון שקבוע בחוק ולהעבירו מתאריך ה' בתמוז לחודש חשוון.
דוד ביטן: כמו כן בקשה להקמת אנדרטה להצנחתם או לזכרם של אסירי ציון והרוגי המלכות בלטרון.
דוד ביטן: חוק התגמולים לאסירי ציון ובני משפחותיהם חוקק ב-1992.
דוד ביטן: תיקון לחוק נעשה ב-2003.
דוד ביטן: ההכרה נעשית על ידי משרד העלייה והקליטה והתגמולים מתקבלים על ידי המוסד לביטוח לאומי.
דוד ביטן: התגמולים מתחלקים לשניים: תגמול נכות על פי קביעת ועדה רפואית לאחוזי נכות, וכמו כן לפי מבחן ההכנסות.
דוד ביטן: הם מקבלים תגמול לפי הכנסות ותגמול לפי נכות.
דוד ביטן: בשנים האחרונות מתקיימת הכרה באסירי ציון מאתיופיה ומסודן, הנצחה של אסירי ציון, הרוגי מלכות ופעילי מחתרות.
דוד ביטן: משרד הקליטה הקים אתר אינטרנט להנצחה שבו יתוארו סיפורי גבורה של אסירי ציון לוחמי המחתרות.
דוד ביטן: הנצחה דורשת כסף ותקציבים.
דוד ביטן: בלי עבר אין עתיד.
דוד ביטן: מדובר בדור שהקים את המדינה והיו מעטים מול רבים.
דוד ביטן: מדובר בסיפורי גבורה של העם היהודי.
דוד ביטן: רוב אסירי הציון המוכרים הם אנשים מבוגרים.
דוד ביטן: צריך להקל עליהם את הליך ההכרה והליך קבלת התגמולים.
דוד ביטן: 3,348 אנשים מוכרים כאסירי ציון מכלל העולם, שהם חיים, כן?
קריאה: מתוכם חיים 900.
דוד ביטן: המספר הזה הוא לא נכון.
קריאה: זה נכון ל-2018 כי לא העברתם נתונים לוועדה, אז לקחתי מהפרוטוקול - - -
דוד ביטן: 3,348 זה אנשים שהוכרו אבל לא כולם חיים.
קריאה: היום חיים 900.
דוד ביטן: בחו"ל גם.
דוד ביטן: זה לא הרבה אנשים.
דוד ביטן: מערכת החינוך מחויבת ללמד ולהעביר את מורשתם בחינוך הממלכתי, הממלכתי-דתי.
דוד ביטן: כמו כן חשוב שהתלמידים יגיעו למוזיאונים.
דוד ביטן: באחריות משרד הביטחון 11 מוזיאונים שמספרים את ארגוני המחתרות.
דוד ביטן: במוזיאונים מתארחים תלמידים וחיילי צה"ל.
דוד ביטן: לקראת הישיבה ביקשנו נתונים ושאלות ממשרד העלייה והקליטה.
דוד ביטן: לא קיבלנו תשובות מהם.
דוד ביטן: אחת מהשאלות שאני חושב שהתשובה היא שלילית כנראה, מה קורה בעידן הקורונה, האם קיבלו הטבות מיוחדת בגלל מצבם וגילם?
יצחק שמחון: הם לא היו חלק מהדיונים בביטוח לאומי.
דוד ביטן: זה לא שייך.
דוד ביטן: יש לכם את ההיבטים הכלליים.
דוד ביטן: אם אדם הוא נכה, אז הוא מקבל בגלל הנכות.
דוד ביטן: זה לא שהתייחסו לאסירי ציון באופן ספציפי, אבל הם קיבלו במסגרת הכללית לפי ההחלטות הכלליות.
דוד ביטן: האם זכאים למענק חד פעמי שנתי כלשהו בדומה לפליטי שואה לדוגמא?
דוד ביטן: האנדרטה בלטרון - סטטוס.
דוד ביטן: לפני שאני עובר לאחד מחברי הכנסת וכו', על סמך מה אתה מבסס את הבקשה שלך לשנות את יום ההנצחה?
דוד ביטן: זה כתוב בחוק.
דוד ביטן: זה חוק שחוקק בעבר ולקחו את כל השיקולים.
דוד ביטן: נראה לך שאני יכול לשנות את זה?
דוד ביטן: למה אתה רוצה לשנות את התאריך?
יצחק שמחון: אני אענה לך.
יצחק שמחון: קודם כל אדוני היושב-ראש, אמנם באיחור אבל ברכות למינויך ליושב-ראש של הוועדה החשובה הזאת, גם בהיבט של הקליטה שלדעתי בזמן הקרוב יהיה לך הרבה עבודה של קליטה בעקבות הקורונה, וגם בהקשר של אסירי ציון והרוגי מלכות.
יצחק שמחון: לצערנו, לאורך השנים אמנם החוק חוק אבל הוא איבד את המשמעות שלו ואת החיוניות שלו, נקרא לזה.
יצחק שמחון: ישנם מספר מישורים שהחוק הזה איבד ואני אעבור עליהם.
דוד ביטן: קודם כל תענה לי על השאלה.
יצחק שמחון: לגבי המועד?
יצחק שמחון: אני אגיד לך.
יצחק שמחון: אנחנו משתתפים מדי שנה בטקסים האלה ומשתדלים להביא את האנשים.
יצחק שמחון: כמו שאתה מבין, מספר אסירי ציון הולכים ומתמעטים.
יצחק שמחון: מטרת החוק מעבר להוקרה לאנשים האלה, הייתה כדי שבני נוער וחניכי תנועות נוער ואולי גם חיילים יוכלו ללמוד את המורשת הזאת, מורשת של אנשים שציון הייתה בשבילם לא רק איזה מושג ערטילאי, אלא הם היו מוכנים להקריב את החיים שלהם.
יצחק שמחון: אני הבאתי לך לפני הישיבה את ספר עולי הגרדום.
יצחק שמחון: כל אותם 12 עולי גרדום ועוד הרוגי מלכות אחרים שהוכרו, נלחמו בגלל דבר אחד ספציפי: החלום שלהם לציון.
יצחק שמחון: הם לא בחלו ולא חשבו על הטובה האישית שלהם.
יצחק שמחון: אני חושב, במיוחד על רקע המהומות שקורות בירושלים ובתל אביב, אם האנשים האלה היו טיפה לומדים על מה שהאנשים האלה עשו כדי להגיע לציון, והאנשים האלה שעכשיו נמצאים בהפגנות מנסים לחרב את מה שהאנשים האלה חלמו ולחמו, אולי חלקם לא היו מגיעים להפגנות.
יצחק שמחון: אולי היו עושים דברים אחרים.
יצחק שמחון: לצערנו, המטרה שלשמה הוקם החוק זה כדי ללמד את בני הנוער מה זה אסיר ציון ומה זה הרוג מלכות.
יצחק שמחון: החוק באמת איבד את האפקטיביות שלו.
דוד ביטן: מה התאריך הלועזי היום?
מרב תורג'מן: ה' בתמוז זה מה שרשום בחוק והם מבקשים בעצם להעביר את זה לאוקטובר.
יצחק שמחון: ביקשנו להעביר את זה לחשוון.
דוד ביטן: אתה מדבר איתי מסביב ולא נתת לי תשובה.
אלעזר שטרן: אני אגיד לך.
אלעזר שטרן: פעם באו לבגין, אני חושב זה היה, בטח יאיר יודע יותר ממני, אמרו לו, בוא נעביר את יום השואה ל-ט' באב.
אלעזר שטרן: הוא אמר, למה?
אלעזר שטרן: אמרו לו, יש פרוטוקול דתי ב-ט' באב.
אלעזר שטרן: אנחנו לא יודעים מה יהיה בעוד 200 שנה לדברים שאין בהם פרוטוקול דתי.
אלעזר שטרן: אתה יודע למה זה נפל?
אלעזר שטרן: בגלל ש-ט' באב בחופש הגדול.
יצחק שמחון: בסוף שנת לימודים כשאתה בא לבתי ספר ואתה אומר להם, בואו לפעילות משמעותית כמו יום אסירי ציון, אין לך את אותה תגובה כמו שהם בתחילת שנה, אתה מציע להם פעילות חינוכית משמעותית כזאת.
דוד ביטן: והתאריך הזה, מתי?
יצחק שמחון: זה תחילת שנת הלימודים.
קריאה: למתי אתם רוצים להזיז?
יצחק שמחון: ב' חשוון.
יצחק שמחון: התאריך שנבחר זה היום שבעצם היגלו מפה את גולי אפריקה של המחתרות.
יצחק שמחון: הרעיון שעומד מאחורי זה, זה תחילת שנת הלימודים, עדיין יש עניין לבתי הספר, אתה יכול לגייס אותם, לא כמו שכבר אווירת סוף שנה, עסוקים באירועי סוף שנה.
דוד ביטן: זה יום הנצחה שעושים טקסים.
דוד ביטן: מי עושה את הטקסים?
דוד ביטן: בתי הספר בעיקר.
יצחק שמחון: משרד הקליטה אמון על הטקס המרכזי ובתי הספר ומשרד החינוך - - -
דוד ביטן: אתם פניתם בעניין הזה למישהו בעבר?
יצחק שמחון: הבקשה הזאת כבר מונחת פה - - -
דוד ביטן: ומה התשובות שקיבלתם?
יצחק שמחון: זה רק מוסמס.
יצחק שמחון: אנחנו חושבים, לאור העובדה שאסירי ציון פשוט הולכים ומתמעטים, דווקא עכשיו זה חשוב לעשות את התיקון הזה.
יצחק שמחון: זה לא ישנה את החוק במהותו.
יצחק שמחון: אגב, סטטיסטית אתה רואה של-ט' באב החיבור הוא הרבה יותר גדול.
אלעזר שטרן: אני אומר את זה, בגלל שיש פרוטוקול דתי.
אלעזר שטרן: לצערנו.
אלעזר שטרן: אני אומר את זה כאדם דתי, לצערנו.
יצחק שמחון: לצערנו, כן, כן, ברור.
יצחק שמחון: אני חושב שזה מאוד מאוד חשוב שהנוער ילמד על האנשים האלה.
יצחק שמחון: אין משמעות לקיים יום כזה רק בשביל אותה קבוצה קטנה שהולכת ומתמעטת, אלא באמת כדי להעביר את הדברים לדור הבא.
דוד ביטן: איזה עוד דרישות יש לך?
יצחק שמחון: במישור האישי של אותם אסירי ציון שעדיין איתנו, רובם זקנים, עריריים שמסתמכים בעיקר על גמלאות של ביטוח לאומי ומה שנקבע להם בחוק.
יצחק שמחון: לאורך השנים ניסו להשוות אותם לניצולי שואה.
יצחק שמחון: זה לא צלח.
דוד ביטן: כמה חיים בישראל?
יצחק שמחון: 950.
דוד ביטן: אמרת שבכל העולם 950.
שלומית אבינח: לא, בישראל 950.
מרב תורג'מן: 950 מקבלים גמלאות?
יצחק שמחון: כן.
גלית כהן: לא, סליחה, הנתונים הם אצלנו במשרד העלייה והקליטה.
גלית כהן: סך הכול הוכרו כ-3,400 אסירי ציון עד כה מכלל העולם.
גלית כהן: אסירי ציון הם אנשים שחיים בישראל, ומי שזכאי להטבות זה רק אדם שחי בישראל.
גלית כהן: היום חיים בישראל כ-950 אנשים ועליהם הדיון הזה מדבר.
דוד ביטן: בני כמה הם, פלוס-מינוס הממוצע?
גלית כהן: תלוי מאוד על איזה מגזר אתה מדבר.
גלית כהן: אם אתה מדבר על יוצאי ברית המועצות, מעל 80.
גלית כהן: אם אתה מדבר על יוצאי אתיופיה, יכול להיות מעל 30, מעל 40, מעל 50.
מרב תורג'מן: כמה יוצאי אתיופיה הוכרו כאסירי ציון?
גלית כהן: עד כה בערך כ-500.
קריאה: מתוך ה-950, 500?
גלית כהן: לא.
גלית כהן: מתוך אלה שהוכרו, מתוך כל ה-3,400 שהוכרו עד כה.
גלית כהן: אנחנו מדברים בסך הכול כמה הוכרו.
גלית כהן: לא שאלתם כמה יוצאי אתיופיה חיים היום.
דוד ביטן: כמה יוצאי אתיופיה יש היום?
גלית כהן: יוצאי אתיופיה היום שחיים, בערך כ-290.
קריאה: זה מתוך ה-950?
גלית כהן: 290 70, בערך כ-350 חיים איתנו.
דוד ביטן: מה ההבדל בגמלה בין ניצול שואה לבין אסיר ציון?
גלית כהן: זאת שאלה שצריכים להפנות אותה למוסד לביטוח לאומי.
דוד ביטן: אתה יודע כמה?
יצחק שמחון: אני לא יודע.
דוד ביטן: אז אתה מבקש משהו ואתה לא יודע לכמת אותו?
יצחק שמחון: לאור העובדה שכבר נשארנו עם רק 950 אנשים, לעשות את כל שינויי החקיקה, אנחנו ניסינו להוביל מהלך מול ביטוח לאומי לפני שהממשלה נפלה שנה שעברה.
יצחק שמחון: באנו עם הצעה, אמרנו, במקום שעכשיו נעשה תיקון פה, תיקון שם, בואו נעשה מענק חד-פעמי שבעצם יאזן את מצבם ונוותר על כל השינויים הקטנים האלה.
יצחק שמחון: מדובר על 10,000 שקל לאסיר ציון באופן חד-פעמי.
דוד ביטן: וזה פותר לכם את הבעיה?
דוד ביטן: אני רוצה להבין, אם אדם ניצול שואה, סתם דוגמא, מקבל 8,000 ואסיר ציון מקבל 2,500, אז ב-10,000 שקל חד-פעמי אתה מסדר את העניין?
דוד ביטן: אין לנו נתונים.
יצחק שמחון: התנאים האחרים שמדברים על הנחה בארנונה או הנחה בתרופות - - -
דוד ביטן: לאסיר ציון אין הנחה בארנונה?
יצחק שמחון: חלקי.
דוד ביטן: מה זה חלקי?
יצחק שמחון: אין לו הנחה מלאה.
יצחק שמחון: לא כמו ניצול שואה.
דוד ביטן: תלוי בגיל שלו.
דוד ביטן: אדם בן 80, יש לו הנחה בלי קשר אם הוא אסיר ציון או לא אסיר ציון.
גלית כהן: נראה לי שגם את השאלה הזאת צריך להפנות למוסד לביטוח לאומי.
גלית כהן: הם ידעו לענות עליה.
דוד ביטן: כמה היום אסיר ציון מקבל גמלה ללא קשר לנכות?
אלכס קושניר: זה הולך לפי הכנסה.
אלכס קושניר: במידה ויחיד, יש לו הכנסה של עד 6,665 שקלים, הזכאות המקסימלית לגמלה זה 2,810 שקלים.
אלכס קושניר: במידה ומדובר בזוג וההכנסה שלהם לא עולה על 9,997 שקלים, אז הזכאות המקסימלית לגמלה היא 4,215 שקלים.
אלכס קושניר: הנתון הזה נכון לשנה שעברה.
אלכס קושניר: יכול להיות שהיו כל מיני תיקונים.
אלכס קושניר: יש גם זכאויות שהן לפי נכות.
אלכס קושניר: אם האסיר ציון הוא 100% נכה, אז הוא מקבל 4,684 שקלים בחודש.
אלכס קושניר: כל אחוז לחישוב נכות הזכאות הנגזר מ-100% זה 468 שקלים.
אלכס קושניר: כל אחוז פחות מ-100% מורידים מהקצבה המקסימלית 468 שקלים.
אלעזר שטרן: יושב-ראש הוועדה, לא תצליח לצאת מזה ככה.
אלעזר שטרן: אני אגיד לך מה עשינו עם ניצולי שואה כשהגענו לסוג דומה של בעיה.
אלעזר שטרן: בניצולי שואה כשאתה רוצה להשוות, אתה לא תצליח להשוות.
אלעזר שטרן: אני אומר לך כמי שמומחה בעניין.
אלעזר שטרן: מה עשינו לפני שנתיים?
אלעזר שטרן: כשהבנו נגיד שיש הבדלים בין ניצולי שואה, בין מי שמקבל מהמדינה לבין מי שמקבל מהגרמנים וראינו שנהיו הבדלים, אז עשינו בוועדת כספים אפילו בלי חוק.
דוד ביטן: מענק חד-פעמי.
אלעזר שטרן: חד-פעמי מתפרס על שנה.
דוד ביטן: אבל אם אתה בא לוועדת כספים, מענק חד-פעמי, יבקשו את זה גם מניצולי שואה.
אלעזר שטרן: לא, לא, אז ניצולי שואה יש נכון לעכשיו.
אלעזר שטרן: עכשיו אני אומר לך מה עשינו.
אלעזר שטרן: בהנחה שיש פערים, אני לא בטוח שיש פערים.
דוד ביטן: הם אומרים שיש.
אלעזר שטרן: אלה מספרים קטנים על מדינת ישראל, ה-950, וכמו בניצולי שואה רק במספרים הרבה יותר גדולים.
אלעזר שטרן: זה דור הולך ונעלם.
דוד ביטן: האתיופים הם בגילאי 50-40.
דוד ביטן: הדור ההולך נעלם זה המחתרות, זה אסירי ציון מרוסיה, חבר העמים.
דוד ביטן: האתיופים לא דור הולך ונעלם.
דוד ביטן: הם צעירים.
אלעזר שטרן: אני מקווה, אני לא יודע להגיד לך, שאצל החבר'ה הצעירים של האתיופים מקבלים עוד דברים, להבדיל מהזקנים.
אלעזר שטרן: מה שאני אומר, שאם באמת יש הפרשים, מה שאנחנו לא יודעים עכשיו, אבל אם יש הפרשים במספרים האלה, זה מספרים קטנים.
אלעזר שטרן: כשאתה סוגר לשנתיים נגיד, לא לשנה, כל שנה 8,000, 10,000 שקל שהם מקבלים את זה רבע-שנתי, כל שלושה חודשים, לא נעים להגיד, זה גם פחות מ-10,000, למה?
אלעזר שטרן: כי ה-950 שמתחילים שנה, לא גומרים שנה 950 ולכן זה מספרים קטנים שהאוצר יכול להחליט לבד בלי חקיקה.
דוד ביטן: חקיקה יצטרכו לעשות בצורה מסוימת.
דוד ביטן: איך תעשה את זה בלי חקיקה?
אלעזר שטרן: אז אני אומר לך, החלטה של ועדת כספים.
דוד ביטן: מספיק?
אלעזר שטרן: עשינו אותו דבר עם ניצולי שואה.