GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
לאה לוי: אתם חושבים שבצרפת שולחים אחים ואחיות שלא למדו פסיכיאטריה ורפואת נשים?
לאה לוי: לומדים הכול כמו בישראל והרמה של הרפואה של צרפת היא מינימום שווה את הרמה של הרפואה בישראל והם מסתדרים מאוד טוב.
לאה לוי: אני ממש רוצה שהם יבואו, שהם יעלו.
לאה לוי: אני רוצה להוסיף שבצרפת במיוחד בבתי חולים סובלים הרבה מאנטישמיות, וזה אנשים שבעולם התעסוקתי בצרפת.
לאה לוי: זה ממש הצלת חיים ואנשים סובלים מאנטישמיות בעבודה שלהם.
לאה לוי: אני באה מהעולם של בתי חולים בצרפת וזה עולם עם הרבה אנטישמיות.
לאה לוי: תיכנסו למעלית של בית חולים בצרפת ותראו מה כתוב על ישראל.
שלומית אבינח: ווילפריד קלפון?
ווילפריד קלפון: כן, אני פה.
ווילפריד קלפון: שלום.
דוד ביטן: אתה הוכרת כאח או לא הוכרת?
ווילפריד קלפון: בתחילה אני רוצה להודות לכם שנתתם לי אפשרות להשתמש בשיחה.
ווילפריד קלפון: אני הייתי בישראל לפני שנתיים.
ווילפריד קלפון: התחלתי לא לעבוד בתחום של אח כי צריך לקבל פרנסה.
ווילפריד קלפון: יש לי הרבה ילדים, אשתי אחות, אני אח ואין אפשרות להתחיל לעבוד כאח בישראל ולהיות בטוח שאני יכול לעבוד.
ווילפריד קלפון: אני יכול לעשות אולפן, אוקיי, בסדר, אני יכול לעבור קורס בשביל לעשות מבחן משפטי אבל אין ביטוח על הפרנסה שלי.
דוד ביטן: יש לך שתי דקות להסביר לי למה הן מספרות לי סיפורים.
<< אורח >> אריאל קנדל: הסיפור הוא מאוד פשוט.
<< אורח >> אריאל קנדל: תמיד אפשר להגיד שנכון, חסר שעה כזאת או שעה כזאת.
<< אורח >> אריאל קנדל: בסוף הלימודים בצרפת יותר ארוכים.
<< אורח >> אריאל קנדל: אני אגיד יותר מזה, הרופאים מצרפת ולא רק מצרפת, יש פה שבע מדינות - - -
דוד ביטן: אנחנו דנים על האחיות, לא על הרופאים.
<< אורח >> אריאל קנדל: אז אני אגיד, כי יש גם תקדימים ממשרד הבריאות.
<< אורח >> אריאל קנדל: הרופאים אמרו, לא צריך לעבור מבחן.
<< אורח >> אריאל קנדל: היינו פה בבית הזה לפני שנתיים, אותו סיפור, הרופאים הצרפתים לא יודעים שום דבר, לא יכולים לעבוד, זו בעיה לבריאות הציבור.
<< אורח >> אריאל קנדל: בסוף מה הסתבר?
<< אורח >> אריאל קנדל: הסתבר שנתנו את האישור ועלו מאז 80 רופאים מצרפת.
<< אורח >> אריאל קנדל: בסוף מבחינת הלימודים, הלימודים אפילו יותר ארוכים בצרפת.
דוד ביטן: אל תדבר איתי על הרופאים, דבר איתי על האחיות.
דוד ביטן: אנחנו בדיון על האחיות כרגע.
<< אורח >> אריאל קנדל: תמיד אפשר להגיד שיש פה שעה או פה שעה שחסרה.
<< אורח >> אריאל קנדל: אני לא אומר עכשיו שזה בדיוק - - -
דוד ביטן: אם הם עומדים ב-80%, אין בעיה.
דוד ביטן: לא מדברים על שעה חסרה.
<< אורח >> אריאל קנדל: אתה לא הבנת.
<< אורח >> אריאל קנדל: נותנים להם את האפשרות להיבחן כשאצל רופאי שיניים, הרופאים, הרוקחים אין בחינה, ביטלו את הבחינה.
דוד ביטן: אתם מחייבים אותם להשלים את ה-20%?
<< אורח >> אריאל קנדל: הם צריכים לעבור בחינה ואנשים נכשלו בבחינות האלה ולא עלו לישראל.
<< אורח >> אריאל קנדל: בדיוק כמו רופאי שיניים, לא עלו לישראל כי הם נכשלו בבחינה.
דוד ביטן: תקשיבו חבר'ה, כשמדברים על אחיות, דברו איתי על אחיות.
דוד ביטן: שוש, אני רוצה להבין.
שוש גולדברג: קודם כל שלום לכולם, תודה על ההזדמנות לדבר.
שוש גולדברג: כבוד יושב-ראש הוועדה, אני אשמח להיפגש איתך.
שוש גולדברג: יש לנו פה עכשיו חמש דקות.
שוש גולדברג: אי אפשר להרחיב את הדיבור בחמש דקות על כל הנושא הזה.
דוד ביטן: אנחנו רוצים לשאול אותך כמה שאלות.
דוד ביטן: קודם כל, למה במדינות כמו צרפת, ארצות הברית, אנגליה, קנדה וכו' אי אפשר להקל על האנשים שכבר עבדו בתחום?
דוד ביטן: מישהו שלא עבד, אני מבין, אבל מישהו שכן עבד, מה זאת אומרת?
דוד ביטן: אנחנו יותר טובים מאנגליה?
דוד ביטן: איפה נשמע דבר כזה?
דוד ביטן: דבר שני, למה אי אפשר לתת להם להתחיל לעבוד ולהשלים את הקורסים שאתם רוצים במהלך העבודה שלהם, שאז הם יכולים להתחיל לעבוד מייד ואחר כך אם לא עברו את הקורס, תפסיקו להם את העבודה.
דוד ביטן: מדובר בעבודה בבתי חולים.
דוד ביטן: דבר שלישי, למה יש כאלה שאתם מחייבים אותם לעבוד רק בקופות חולים?
דוד ביטן: הבנתי שיש דבר כזה.
דוד ביטן: אל תגידו לי שאין.
דוד ביטן: זה עלה במספר דיונים פה.
רינה שימונוב: אין דבר כזה.
רינה שימונוב: רישיון הוא רישיון בכל מקום.
שוש גולדברג: אוקיי, יש לי שלוש שאלות לענות עליהן, אני מבקשת את זכות הדיבור.
שוש גולדברג: גם אם התשובות לא מספקות מבחינת ההרחבה בנושא, אני אשמח להיפגש איתך ולהרחיב את התשובות.
שוש גולדברג: אני חושבת שזה נושא מאוד מאוד חשוב.
שוש גולדברג: נתחיל מהעניין הזה של קופות חולים.
שוש גולדברג: לא היה ולא נברא.
שוש גולדברג: אין דבר כזה.
שוש גולדברג: אנחנו לא גוף מעסיק ואנחנו לא רושמים לקופות חולים ולא למקומות אחרים.
שוש גולדברג: דבר שני, בכל מדינות העולם מתקיימות בחינות רישוי או איזשהו מנגנון אחר שמבטיח שישנה רמה מסוימת של כניסה למקצוע.
שוש גולדברג: גם במדינות אירופה, באיחוד האירופאי שאנחנו לא חלק ממנו, כשאחות במדינת ישראל תיסע לצרפת או תיסע לכל מדינה אירופאית אחרת, היא צריכה לעבור שתי בחינות: בחינה אחת בעל פה ובחינה אחת בכתב.
שוש גולדברג: גם בין מדינות אירופה יש סייגים שונים.
שוש גולדברג: זה מפורט במסמך שהכנסת פירטה ועשתה ותוכל לקבל אותו, ושם תוכל לראות שהדברים האלה הם לא אוטומטיים ואף אחד לא יכול לטפל בחולים באופן אוטומטי.
שוש גולדברג: האחות נמצאת מרבית הזמן ליד החולה, היא עוסקת בתחומים שהם דיני נפשות ויש אחריות גם לנו, שאנחנו נותנים למישהו את הרישיון לעסוק במקצוע.
שוש גולדברג: לגבי הניסיון של אנשים שמגיעים עם חמש שנים.
שוש גולדברג: כחלק מהעניין של לבוא לקראת העולים, אנחנו אפשרנו למי שיש לו ניסיון, לא להיבחן בבחינה בכתב אלא להיבחן בבחינה בעל פה, לעשות את זה עם המרכז הארצי לבחינות לפני שאתה מכניס את האנשים האלה לעולם העבודה.
שוש גולדברג: אופציה שהיא עדיין קיימת, כל עולה שרוצה ויש לו ניסיון מוכח של חמש שנים, יכול לעבור את הבחינה הסימולטיבית שמראה מה עושים, איך מטפלים בחולה ולהתחיל לעבוד.
שוש גולדברג: דבר נוסף, הנושא של האחיות מארצות הברית.
שוש גולדברג: נמצא פה רונן מ"נפש בנפש", יכול לספר ולהעיד על שיתוף הפעולה שיש איתו ועם ארגוני בריאות אחרים בעבודה היום-יומית שלנו.
שוש גולדברג: אי אפשר להכיר במדינת ישראל במקצוע שהוא לא קיים במדינת ישראל.
שוש גולדברג: אמרת את זה נכון, כבוד היושב-ראש.
שוש גולדברג: אם בחו"ל יש אחות מומחית שהיא בתחום שהוא לא קיים בישראל, אין לה מה לעשות בישראל כמומחית באותו תחום.
שוש גולדברג: היא לא יכולה להיות מוכרת.
שוש גולדברג: אנחנו קשובים לצרכים, אנחנו משנים את ההנחיות והנהלים תוך כדי תנועה.
שוש גולדברג: כל החומרים שלנו מתורגמים לכל השפות.
שוש גולדברג: אין בעיה של הנגשה של חומר.
שוש גולדברג: מי שאומר את זה, לא מכיר את העבודה שלנו ופוגע בעשייה.
שוש גולדברג: אולי דבר אחד נוסף.
שוש גולדברג: ארגון קעליטה מציג רשימה.
שוש גולדברג: אני פה במשרד הזה שלוש וחצי שנים.
שוש גולדברג: פנינו אליהם יותר מפעם אחת.
שוש גולדברג: ביקשנו ליצור קשר עם האנשים שמופיעים ברשימה הזאת, לטפל בהם בצורה פרטנית אחד-אחד.
שוש גולדברג: זאת רשימה שאין לה ידיים ואין לה רגליים.
שוש גולדברג: לא חברי כנסת, לא שרים, אף אחד לא הצליח לקבל רשימה שהיא רשימה עניינית שבאמת רוצה לקדם את העניין הזה, אז מספיק כבר עם הדיבורים האלה.
שוש גולדברג: אם הם מייצגים עולים ורוצים לדאוג לזה שהעולים יגיעו למדינת ישראל, שיתנו לנו לעבוד מול העולים.
שוש גולדברג: הם לא עושים את זה.
שוש גולדברג: תודה רבה.
דוד ביטן: אני לא מבקש רשימה.
דוד ביטן: זה לא מעניין אותי הרשימה הפרטנית.
דוד ביטן: מה שאני רוצה ממך, תכין בבקשה רשימת טיעונים.
דוד ביטן: תחשוב שאתה עכשיו בבג"ץ.
דוד ביטן: לפי מה שאתה שומע מאנשים, מה הבעיות שעולות לגבי כל תחום ותחום?
שלומית אבינח: אחים, אחיות, לא רופאים.
דוד ביטן: רופאים זה דיון אחר, לא קשור לדיון פה.
<< אורח >> אריאל קנדל: למה אחות שעבדה עשר שנים בצרפת צריכה לבוא ולעבור מבחן?
<< אורח >> אריאל קנדל: אני לא מבין.
שלומית אבינח: היא אמרה שבכל העולם צריך מבחן.
<< אורח >> אריאל קנדל: למה?
<< אורח >> אריאל קנדל: יש לה את התואר, יש לה ניסיון של עשר שנים שהיא עובדת.
<< אורח >> אריאל קנדל: למה אני צריך לעשות לה את הסחבת הזאת של השנתיים?
דוד ביטן: עם כל הכבוד למשרד הבריאות, אתם גם צריכים לשכנע, לא רק לטעון טיעונים.
דוד ביטן: לא יכול להיות מצב שאחות שלמדה בבית ספר בפאריז ועובדת שבע-שמונה שנים בבית חולים פאריזאי, שהיא תצטרך לעשות בחינות.
דוד ביטן: סיפורי פוגי.
דוד ביטן: אני מוכן שהיא תעשה קורסי התאמה אבל קודם כל היא רשאית להתחיל לעבוד.
דוד ביטן: מה זה הדבר הזה?
דוד ביטן: אתם נהייתם בעלי הבית של המדינה?
דוד ביטן: לא מבין את העניין הזה.
דוד ביטן: אתם לוקחים עליכם סמכויות שלא קשורות לעניין.
דוד ביטן: אתם צריכים לעשות קריטריונים.
דוד ביטן: אחות שלמדה בפאריז, ניו יורק, דברים מהסוג הזה, ועבדה בתחום כך וכך שנים, היא לא צריכה להוכיח שום דבר.
דוד ביטן: היא צריכה דבר אחד לעשות, ואתם צודקים, קורסי התאמה.
דוד ביטן: היא הולכת לקורס באוניברסיטת בן גוריון, שם היא עושה את הקורס.
דוד ביטן: אומרים שהיא עברה, עשתה את הבחינות שם, נגמר הסיפור.
שוש גולדברג: ידע בין-לאומי, היא לא צריכה ללמוד את זה עוד פעם.
שוש גולדברג: היא צריכה להראות שהיא מסוגלת לעבוד בצורה בטוחה, אז מה הבעיה לגשת לבחינה סימולטיבית ולהדגים שאני יודעת לטפל בכל חולה?
דוד ביטן: אם אין לו עבודה, את צודקת, אבל אם הוא עובד בפאריז ורוצה לעלות מסיבות אנטישמיות, מה את רוצה ממנו, שיבוא לפה, יעשה בחינות?
שוש גולדברג: איפה המחסום הביורוקרטי?
שוש גולדברג: איפה הקושי?
שוש גולדברג: מצד שני, יש פה גם הגנה על מדינת ישראל ועל הביטחון של אזרחי מדינת ישראל.
דוד ביטן: אנחנו היחידים בעולם שיש לנו אחיות?
דוד ביטן: היחידים שיש לנו רופאים?
רינה שימונוב: אנחנו גם לא היחידים שבוחנים.
דוד ביטן: אתם צריכים לעשות קריטריונים, רבותיי.
דוד ביטן: יש הבדל בין מבחן לבין קורסי התאמה.
דוד ביטן: קורסי התאמה, אתם צודקים.
דוד ביטן: הוא יתחיל לעבוד והוא יעשה קורסי התאמה.
דוד ביטן: אם הוא לא ירצה לעשות, אז אל תיתנו לו עבודה.
רינה שימונוב: אנחנו רואים נבחנים שנכנסים לבחינה סימולטיבית, חצי עברו וחצי לא עברו.
דוד ביטן: זה לא בחינות מעשיות, זה בחינות תיאורטיות.
רינה שימונוב: זה לא תיאורטי, זה מול בובות ושחקנים, מטופלים אמיתיים.
רינה שימונוב: כשאנחנו רואים שאחות שיש לה ותק וניסיון של חמש שנות ותק ומכניסה קטטר לשלפוחית שתן ומפוצצת את זה על בובה, סליחה, אני לא אישן טוב בלילה.
דוד ביטן: קודם כל יש רופאים שזה התפקיד שלהם גם, לא רק אחיות.
דוד ביטן: אם האחות לא מצליחה, אז רופא בא, עושה את זה.
דוד ביטן: אני הייתי בבית חולים עם אבי, האחות לא הצליחה כל כך לעשות את זה, בא הרופאה, עשתה את זה.
רינה שימונוב: אז ניתן רישיון למישהי שלא יודעת לעשות דברים ועושה את זה בצורה לא בטיחותית?
דוד ביטן: היא לא צריכה באותו רגע.
דוד ביטן: אני אומר לך, אתם צריכים לחשוב על לפשט את העניין, עם כל הכבוד למשרד הבריאות.
דוד ביטן: אני מקבל כל יום תלונות.
דוד ביטן: לא כל התלונות מוצדקות, אין ויכוח בכלל.
דוד ביטן: לגבי הנושא הזה של מומחים, ודאי שאם אין דבר כזה בישראל, אז אין.
דוד ביטן: אי אפשר לבוא ולהגיד, תעבדי במשהו שלא קיים.
דוד ביטן: לדעתי זה רק קשור למשכורת.
דוד ביטן: האחיות המומחיות, יש להן עבודה, אני בטוח בזה.
דוד ביטן: הן עוברות את כל הקורסים ואת כל הדברים האלה.
דוד ביטן: אנחנו נעשה עוד ישיבה.
דוד ביטן: אתה תתכונן טוב לישיבה הבאה.
<< אורח >> אריאל קנדל: יש לי הכול מוכן.
דוד ביטן: לא, אתה לא היית מוכן בכלל.
דוד ביטן: גם אתם תתכוננו לישיבה הבאה, ואם אפשר שבישיבה הבאה שוש תהיה פה ולא בזום, ולא תתפרץ לי כל רגע בזום.
דוד ביטן: שהיא תהיה פה.
דוד ביטן: היא לא יכולה לבוא לישיבה, רק בזום?
שלומית אבינח: אני הזמנתי אותה.
דוד ביטן: בסדר, אז היא תהיה בישיבה, לא במסגרת הזום.
שוש גולדברג: אני יכולה לבוא לישיבה, אין בעיה.
שוש גולדברג: אני פשוט עוסקת עכשיו עם רוני גמזו בחלוקת התקנים ובקורונה.
שוש גולדברג: זה לא תקופה רגילה כפי שאתה יודע.
שוש גולדברג: אני הייתי איתם בהרבה מאוד דיונים, בהרבה מאוד ניסיונות לפתור ולהציע כל מיני פתרונות.
דוד ביטן: לא יכול להיות שמי שלמדה בפאריז ועבדה חמש-שש שנים או שבע שנים בבית חולים בפאריז, ורוצה לעלות מסיבות אנטישמיות, את אומרת לה, לכי תעשי בחינות.
דוד ביטן: היא לא תעלה.
אופיר סופר: יכול להיות שרק משרד הקליטה, התפקיד שלו לקלוט עולים והמשרדים האחרים יכולים, מה שנקרא, לדחות עולים.
אופיר סופר: נכון, זאת הכוונה שלכם?
רינה שימונוב: לא, ממש לא.
אופיר סופר: אז תגידו שהכוונה שלכם היא אחרת ותבנו מודל שגם יקלוט את העולים ולא יפגע במערכת הבריאות.
אופיר סופר: זה יתכן וזה אפשרי.
אופיר סופר: ראיתי את הרוח.
אופיר סופר: די לשמוע את המנגינה.
אופיר סופר: חבר'ה, אתם לא בכיוון.
אופיר סופר: לא ככה קולטים עלייה.
דוד ביטן: לישיבה הבאה תבואו מוכנות לאיזושהי פשרה שגם לא תפגע בבריאות הציבור וגם תקל על העניין הזה, אחרת אל תצפי שיבואו מצרפת.
דוד ביטן: אין רופא שהוא לא נשוי לאחות.
<< אורח >> אריאל קנדל: דוד, הם לא כבר לא באים.
דוד ביטן: הרופא מגיע, הוא נשוי לאחות.
דוד ביטן: האחות לא רוצה לבוא, גם הוא לא בא, אז הפסדנו גם את הרופא וגם את האחות.
רינה שימונוב: גם עם הסוכנות היהודית בצרפת זה 12 אחיות בלבד.
רינה שימונוב: זה לא עשרות, לא מאות, זה 12 אחיות שמהרהרות על לבצע עלייה.
יוסף טייב: כרגע, אבל יש מספר הרבה יותר גדול.
רינה שימונוב: זה לא כרגע.
יוסף טייב: יש כרגע 12 אחיות רשומות אבל יש עוד הרבה אחיות שרוצות לעשות את ההליך הזה ולא עושות אותו.
אופיר סופר: אסור לנו לחזור על טעויות שהיו פה לפני 70 שנה.
אופיר סופר: תודה רבה אדוני היושב-ראש.
דוד ביטן: הנושא שעל סדר היום הוא היערכות משרדי הממשלה לעלייתם וקליטתם של יהודי צפון אמריקה.
דוד ביטן: הדיון מתקיים בעקבות יוזמה ובקשה של ארגון "נפש בנפש".
דוד ביטן: ארגון "נפש בנפש" הוקם בשנת 2002 על ידי הרב יהושע פס וטוני גלבר.
דוד ביטן: הארגון סייע לעלייתם של למעלה מ-60,000 עולים מארצות הברית, קנדה ואנגליה.
דוד ביטן: הארגון פועל בירושלים, תל אביב, כרמיאל ובאר שבע ומבקש לעודד עלייה ומעמיד מערך מקצועי לרווחת העולים בתחומי התעסוקה, בריאות וחינוך ובהתמודדות עם הבירוקרטיה הממשלתית.
דוד ביטן: מהנתונים שהובאו לוועדה מ"נפש לנפש" לגבי התעניינות עלייה לישראל עולים הנתונים הבאים.
דוד ביטן: הנתונים האלה הם רק מצפון אמריקה?
זאב גרשינסקי: כן.
דוד ביטן: רישום ראשוני לעלייה.
דוד ביטן: בשנת 2019, היו 2,141 בתי אב ובשנת 2020 היו 5,494 בתי אב, גידול של 157 אחוזים.
דוד ביטן: עוד לא סיימנו את השנה.
דוד ביטן: השלמת בקשות עלייה לפי בתי אב.
דוד ביטן: בשנת 2019 הושלמו 1,450 בקשות ובשנת 2020, עד עתה, הושלמו 3,655 בקשות.
דוד ביטן: גידול של 152 אחוזים.
דוד ביטן: בשנת 2019 עלו 2,283 עולים חדשים לישראל.
דוד ביטן: 1,450 בתי אב.
דוד ביטן: בשנת 2020 עלו 8,306 עולים חדשים, 3,654 בתי אב.
דוד ביטן: הגיל הממוצע של העולים הוא 30.4.
דוד ביטן: הפוטנציאל לעלייה ממדינות צפון אמריקה קיים ומדינת ישראל צריכה לממש אותו ולהיערך לקליטתם המיטבית.
דוד ביטן: הוועדה קיימה כבר מספר דיונים בנושא היערכות משרדי הממשלה לקליטתם של העולים בעקבות הקורונה.
דוד ביטן: למרות הדיונים שהתקיימו, משרדי הממשלה טרם הביאו את התייחסותם להקלה על קליטתם של העולים.
דוד ביטן: תעסוקה ודיור הם המפתחות העיקריים לקליטה מוצלחת.
דוד ביטן: בתחום הדיור הועלתה הצעה בוועדה להעניק סיוע בשכר דירה גבוה משמעותי לשכירת דירה בשנתיים הראשונות לעלייה לישראל במקום הפריסה שנהוגה היום על פני ארבע שנים.
דוד ביטן: כמו כן הועלתה הצעה להוסיף בניית מקבצי דיור והוסטלים לקשישים שיהוו פתרון דיור למי שמעוניין בכך.
דוד ביטן: כמו כן הוצעה האפשרות לקליטה במרכזי קליטה לעולים שיהיו מעוניינים בכך.
דוד ביטן: בתחום רשות האוכלוסין ומשרד החוץ הועלתה בקשה לבטל על דרישת אפוסטיל בתקופת הקורונה בלבד והגדלת תקן העובדים של עובדי משרד החוץ כאן בישראל, שיטפלו בבקשות מהארץ ויקלו על העומס בקונסוליות בחוץ לארץ.
דוד ביטן: למרות הסכמת האוצר בסוגיה התקציבית, משרד החוץ נסוג עד עכשיו מההצעה הזאת ולא מעוניין בתגבור משרד החוץ בארץ.
דוד ביטן: מצד אחד סטלה אומרת כאן שאין מספיק כוח אדם בקונסוליות ומצד שני היא לא מוכנה לקבל סיוע.
דוד ביטן: זה דבר שהוא מדהים והזוי.
דוד ביטן: לגבי הדרישה לאפוסטיל, ביקשנו מרשות האוכלוסין לוותר על הדרישה למשך חודשיים-שלושה ולחשוב על פתרון אחר, בקשה שעד עכשיו לא זכתה למענה.
דוד ביטן: משך ההמתנה להנפקת אפוסטיל הוא ארוך מאוד ומעכב את הליכי העלייה לישראל.
דוד ביטן: חשוב מאוד להיערך ללמידה מקוונת באולפנים עוד בארצות המוצא טרם העלייה.
דוד ביטן: ככל שיקלטו את העברית טוב יותר, כך הקליטה תהיה מוצלחת יותר.
דוד ביטן: על זה יש הסכמה של המשרדים והנושא בטיפול.
דוד ביטן: היערכות משרד החינוך ללימודים באפליקציית זום.
דוד ביטן: יש צורך לתגבר באופן פרטני את הלומדים באפליקציית זום עבור תלמידים עולים חדשים.
דוד ביטן: גם זה בטיפול ואני מאמין שזה יהיה.
דוד ביטן: שני הדברים האלה של לימודים בארצות המוצא באמצעות ה-זום, זה דבר שיהיה כי יש הסכמה של השרים עצמם.
דוד ביטן: ארגון "נפש בנפש", יש לכם משהו לומר?
זאב גרשינסקי: אני אשמח להתייחס.
זאב גרשינסקי: אדוני יושב ראש הוועדה, חברי הכנסת הנכבדים, השותפים הטובים שנמצאים כאן.
זאב גרשינסקי: אני אשמח קודם כל להתחיל בכבודה של האכסניה, ועדת העלייה והקליטה שהייתה מאז ומתמיד בית עבורנו, מקום שבו ניתן להעלות נושאים שדורשים את התייחסות הבית הזה.
זאב גרשינסקי: בקדנציה הנוכחית יש תחושה של כלל הנוכחים שהוועדה מבינה את גודל השעה ואת תפקידה החשוב בקידום נושא העלייה באופן כללי וקידום נושאים פרטניים המהווים חסמים לעלייה.
זאב גרשינסקי: תודה רבה והמשיכו כך בפועלכם.
זאב גרשינסקי: אדוני היושב ראש, כפי שציינת, ארגון "נפש בנפש" הוקם בשנת 2002 על מנת להחיות את גלי העלייה מצפון אמריקה.
זאב גרשינסקי: בשנים הרבות מאז הוקם הארגון פעלנו הן בליווי העולים בשלבי טרום העלייה והן במהלך טיסותיהם המרגשות לישראל וכמובן ממשיכים את הליווי עם נחיתתם בתחומי התעסוקה, הבירוקרטיה וההשתלבות החברתית.
זאב גרשינסקי: המתכון הייחודי של "נפש בנפש" הוכיח את עצמו עם למעלה מ-65,000 עולים וחשוב יותר, עם למעלה מ-90 אחוזי הישארות בישראל.
זאב גרשינסקי: חברים יקרים, אנחנו נמצאים בזמנים היסטוריים.
זאב גרשינסקי: מאז פרוץ משבר הקורונה הארגון חווה התעניינות בעלייה מצפון אמריקה שאין לה אח ורע בתולדות הארגון ויתכן מאז קום המדינה.
זאב גרשינסקי: המספרים שמונחים בפניכם משקפים אינדיקטורים אחדים לאותה התעניינות.
זאב גרשינסקי: למעלה מ-8,000 יהודים פתחו תיקי עלייה כאשר רובם הביע רצון לעלות עוד בשנת 2020.
זאב גרשינסקי: מעבר לכך, אנחנו מקבלים פניות מאורגנות מקהילות שלמות בצפון אמריקה המבקשות לשמוע על אפשרויות העלייה לישראל.
זאב גרשינסקי: הקורונה הטילה חסמים פסיכולוגיים ותעסוקתיים ויותר מכל – יצרה עבור מדינת ישראל הזדמנות שאין דומה לה בפתיחת השערים ליהדות צפון אמריקה.
זאב גרשינסקי: אני מניח שניתן לדבר רבות על הסיבות לעלייה דווקא בעת הזאת, האם זו הייתה התמודדות של מדינת ישראל עם הגל הראשון, האם זו הפגיעה הקשה בקהילה היהודית בצפון אמריקה, האם השערים סגורים של מדינת ישראל גרמו לרבים להחליט שהם רוצים פנימה, האם לאנשים פשוט נפל האסימון שאם לא עכשיו, אימתי?
זאב גרשינסקי: האם יש כאן יותר גורמי דחיפה או גורמי משיכה?
זאב גרשינסקי: אני משאיר את התשובה לשאלה הזאת לאקדמאים, לדמוגרפים ולהיסטוריונים.
זאב גרשינסקי: ארגון "נפש בנפש" אשר הוקם בצל קריאה גדולה מהשטח לתת מענה לפערים שונים בתהליכי העלייה והקליטה נענה גם עכשיו לקריאה הגדולה שעולה מהשטח.
זאב גרשינסקי: איננו מבקשים להיות שיפוטיים.
זאב גרשינסקי: הננו.
זאב גרשינסקי: אנחנו מוכנים לענות לקולות הרבים העולים מכל שדרות האוכלוסייה, מכל הזרמים השונים, מכל הגילים ומכל הקהילות.
זאב גרשינסקי: אנחנו מכנים לענות הננו.
זאב גרשינסקי: אתה יודע אדוני היושב ראש שהחברה האזרחית, עד כמה שהיא מלאה ברצון טוב, בעלת יכולות ורסטיליות וטכנולוגיות, אינה יכולה לתת מענה שלם במקום המערכות השלטוניות.
זאב גרשינסקי: לאורך השנים ארגון "נפש בנפש" צבר לו חברים וידידים רבים ממערכות השלטון השונות, עמיתים אשר התגייסו לשיפור מערכי העלייה והקליטה, חלקם יושבים מסביב לשולחן זה או שותפים לנו ב-זום.
זאב גרשינסקי: בשם עשרות אלפי העולים אשר הגיעו בסיוע הארגון, אנחנו אסירי תודה לכל אחד ואחת מכם על השותפות.
זאב גרשינסקי: כמו שאמרתי, זמנים היסטוריים עומדים בפנינו.
זאב גרשינסקי: יושב ראש הסוכנות היהודית ושרת העלייה והקליטה כבר נקבו מספרים צפויים גדולים של עולים שעתידים לבנות את ביתם במדינת ישראל בשנים הקרובות.
זאב גרשינסקי: אין לי אלא לראות את מגמות ההתעניינות כפי שהן משתקפות בנתונים של אלפי תיקי עלייה, מאות מסמכים המגיעים מדי יום, עשרות שיחות למוקד הטלפוני מדי לילה או השתתפות של מאות בתי אב באחד מעשרות ה-וובינרים שאנחנו מקיימים מדי שבוע.
זאב גרשינסקי: מכאן יוצאת הקריאה שלנו לשותפים הטובים והמסורים שלנו במערכות השלטון השונות.
זאב גרשינסקי: אנא, זמנים היסטוריים דורשים מהלכים היסטוריים.
זאב גרשינסקי: מדינת ישראל ידעה לקלוט מאות אלפי עולים בשעת משבר כלכלי עם קום המדינה על אף האתגרים.
זאב גרשינסקי: מדינת ישראל ידעה לומר הנני כאשר נפלו חומת הברזל מארצות ברית המועצות לשעבר.
זאב גרשינסקי: מדינת ישראל תמיד פעלה מתוך הערכים שניטעו במגילת העצמאות בהקשר של קליטת עלייה ותמיד גם זכתה ליהנות מפירות כלכליים דרמטיים גלי העלייה.
זאב גרשינסקי: כארגון אשר נמצא בקשר יום יומי עם אותם מתעניינים בעלייה, החל מבעלי הבתים הפשוטים, דרך פילנתרופים גדולים וכלה במנהיגי קהילות, אנו קוראים לכלל מערכות השלטון לחשוב מחוץ לקופסה, להפוך את אתגר הקורונה להזדמנות יוצאת דופן עבור מדינת ישראל בקליטת עלייה איכותית אשר תתרום למדינת ישראל בכל כך הרבה תחומים.
זאב גרשינסקי: חברינו במשרדי הממשלה עושים את תפקידם ודואגים שמדינת ישראל תהיה מסודרת, מערכתית ושוויונית ואני מודה להם על עבודתם המסורה.
זאב גרשינסקי: אני מבקש מהבית הזה לצאת בקריאה לכל הגורמים להם יש נגיעה לעלייה בכלל ולעולים בפרט, לצאת מאזור הנוחות, לעשות כל שביכולתם כדי שלא נפספס את ההזדמנות העומדת לפתחנו.
זאב גרשינסקי: בהקשרי תהליכי עלייה, אני יודע אדוני היושב ראש שאתה עסוק מאוד במציאת פתרונות אל מול רשות האוכלוסין בסוגיית האפוסטיל על תעודת היושר, אני גם מודה למנכ"ל הרשות פרופסור מור יוסף על הרצון הכנה למצוא פתרונות נוספים אבל עדיין מאות עולים ממתינים אך ורק לאפוסטיל על תעודת היושר שיגיע כדי שיוכלו לסיים את התהליך.
זאב גרשינסקי: חשוב לציין את הגמישות המחשבתית שהביאה לאפשרות ראיונות העלייה ב-זום אשר פתחה לאלפים את האפשרות להתקדם בתהליך.
זאב גרשינסקי: השותפים המרכזיים שלנו בסוכנות היהודית עושים מאמצים עילאיים כדי להיענות לביקושים, מנציגי הגלובל, שליחי העלייה, אגף הזכאות ועד למנכ"לית הסוכנות.
זאב גרשינסקי: כולם בקשר יום יומי אתנו ואני מודים ומעריכים אותם על כך.
זאב גרשינסקי: יש צורך לסייע לסוכנות לעבות את כוח האדם שלהם כדי שאישורי הזכאות יהיו מהירים.
זאב גרשינסקי: יש לחשוב על דיגיטציה מלאה של התהליך במסגרת זו.
זאב גרשינסקי: הקונסוליות מוצפות בבקשות לאשרות עלייה וחשוב מאוד לתעדף דווקא עכשיו את מי שמבקש לעלות לישראל.
זאב גרשינסקי: גם בהקשר הקליטה, חשוב מאוד לרתום את כלל הגורמים הרלוונטיים כדי שעולים ישתלבו באופן מיטבי דווקא בתקופה מאתגרת זו.
זאב גרשינסקי: ילדים שיצטרפו למערכת החינוך אשר מתחילה את שנת הלימודים באופן שונה מהרגיל, יזדקקו ליחס מיוחד של בתי הספר כדי שיוכלו להשתלב.
זאב גרשינסקי: המבוגרים צריכים אפשרויות אולפן מקוונות.
זאב גרשינסקי: הרשויות המקומיות צריכות להירתם באופן מלא למאמץ הזה כדי שנוכל להפוך למגדלור של קליטת עלייה.
זאב גרשינסקי: מדי שבוע אנחנו מקבלים פניות ממגוון רשויות – ירוחם, צפת, בנימין, רמלה, אופקים ועוד – המבקשות למשוך את העולים אליהן.
זאב גרשינסקי: אני חושב שראוי ונכון לרתום את מרכז השלטון המקומי כדי שנוכל לשווק עוד ועוד אפשרויות לעולים החדשים.
זאב גרשינסקי: אני יודע שאני מדבר גם בשם ארגוני עלייה נוספים הנמצאים באי ודאות תקציבית בשל היעדר תקציב מדינה.
זאב גרשינסקי: גם כאן יש לנו שותפים נאמנים במשרד הקליטה אשר עושים ככל יכולתם במסגרת הקיימת.
זאב גרשינסקי: אבל חשוב להביע גם כאן את החשש שלנו מאי היכולת לתת את השירות הנדרש לאותם מבקשי עלייה בגלל האתגרים התקציביים.
זאב גרשינסקי: אדוני היושב ראש, למעלה מ-1,000 עולים כבר עלו או הבטיחו את טיסתם מצפון אמריקה בקיץ זה, זאת כנגד כל הסיכויים בימים של שמים סגורים.
זאב גרשינסקי: אבל זוהי רק הסנונית הראשונה, אם נשכיל כולנו להיענות לאתגר.
זאב גרשינסקי: לסיום אני מבקש שוב להודות לך אדוני היושב ראש על העלאת הנושא לסדר היום ומבקש לרתום את כלל הכוחות והשותפים שלנו – משרדי הקליטה, הפנים, הסוכנות היהודית, קרן קיימת לישראל – כדי שנוכל לעמוד בעוד מספר שנים, להסתכל אחורה ולומר בסיפוק: עמדנו באתגר, היינו שם עבור אחינו בצפון אמריקה, קלטנו את גל העלייה בעקבות הקורונה.
זאב גרשינסקי: תודה רבה.
דוד ביטן: חברי הכנסת, לפני שמתחילים להניע את הגלגל, אתם רוצים לומר משהו?
טלי פלוסקוב: שמחתי מאוד לשמוע כרגע כאשר הוצגו דרכי הפעולה שהממשלה צריכה ליישם.
טלי פלוסקוב: אני חייבת לומר לכם שמי שעבר עלייה ויודע מה זה – ואני מבינה שכל חברי הכנסת שנמצאים כאן יודעים - ההצלחה של העלייה היא מאוד תלויה בצעדי הממשלה.
טלי פלוסקוב: זה לא מספיק רק לרצות אלא שני הצדדים צריכים לרצות להיקלט ולקלוט במדינה הזאת.
טלי פלוסקוב: כדי שננצל את ההזדמנות הזאת – אני אומרת שבקורונה יש כל כך הרבה דברים לא טובים אבל יש ניצוצות קטנים שיכולים גם להיות טובים למדינה שלנו והעלייה הגדולה שאנחנו מדברים עליה היא אחד הדברים המבורכים בתקופת הקורונה.
טלי פלוסקוב: למרות כל הקשיים שיש לנו במדינה היום, אנחנו באמת צריכים להשקיע משאבים, מחשבה, יציאה מהקופסה בכל הרמות של שירות לאזרח שעולה למדינה הזאת.
טלי פלוסקוב: אם נדע לעשות את זה בצורה נכונה – זכינו, הרווחנו, ניצחנו, כל מה שאתם רוצים כי העלייה היא עתידה של המדינה.
אנדרי קוז'ינוב: המספרים שמוצגים כאן בטבלאות מבחינת הרישום, הפניות, הנכונות לעלות והזכאות, בהחלט מספרים מרשימים.
אנדרי קוז'ינוב: מצד שני אנחנו רואים את החסמים בטיפול של המדינה באותם עולים ואלה אותם הדברים הרגילים עליהם אנחנו כבר דיברנו וטחנו ולצערי כנראה נצטרך עוד לדבר ולטחון כדי לפתור את החסמים האלה כי זה לב ליבו של היחס כרגע.
אנדרי קוז'ינוב: כולי תקווה שנפתור את הדברים האלה החל מהסיפור של האפוסטיל שברור שהוא סיפור מאוד בעייתי מבחינת העלייה ומבחינת אותם העולים ועד הקליטה במוסדות הלימוד, כל ההוראה של העברית מלבד אותם אולפנים ראשונים, וכמובן הקליטה במסגרות העבודה המקצועיות.
מיכל וונש: אולי במקום המספרים והחסמים שאנחנו מודעים לרשימה שלהם, אני רוצה להתחבר לדברים של זאב ואני רוצה לומר שאנחנו עומדים בפני הזדמנות היסטורית.
מיכל וונש: לצד המשבר, כפי שאמרה טלי פלוסקוב, יש גם הזדמנות מאוד גדולה אבל בל נחמיץ אותה.
מיכל וונש: שלא רק נשב כאן ונדבר ונגיד שידענו.
מיכל וונש: כדי שנעשה את זה, צריך לזכור שהסיפור כאן – וגם של מי שיושבים סביב השולחן הזה - אדוני היושב ראש, מה שאתה מוביל מאז אני הצטרפתי וזכיתי להצטרף לוועדה הזאת, אלה שלושה ערכים בגינם אני נמצאת כאן והם האחדות, הממלכתיות והאחריות.
מיכל וונש: אם אני חושבת על מה שהוועדה הזאת עושה וחייבת לעשות כמי שמפקחת על כל הגורמים שעוסקים במלאכה, ובאמת בראשותך הועדה הזאת חושפת את החסמים וגם פועלת כדי לפתור את החוסמים.
מיכל וונש: כדי שנעשה את הדבר הזה בצורה מיטבית, אנחנו חייבים קודם כל לזהות את ההזדמנות שנקרתה בדרכנו בצל הקורונה והיא בעצם חידוש החזון, הייעוד והערכים של מדינת ישראל ממש בחזון מגילת העצמאות.
מיכל וונש: אני לא רוצה להיות יותר מדי דרמטית אבל אנחנו עומדים אל מול שיטפון של עולים חדשים שמאפשרים לנו גם למצוא את עצמנו בדרך, למצוא ולהתחבר גם אזרחי מדינת ישראל.
מיכל וונש: בעיניי כאן ההזדמנות הגדולה וזה שינוי תפיסתי עמוק שאנחנו לא פועלים לטובת העולים הפרוספקטיביים אלא לטובת עצמנו.
מיכל וונש: זה בזכות ולא בחסד.