GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רונן פוקסמן: זה הוועד הבין-מוסדית.
רונן פוקסמן: משרד החינוך, אם תעלה את ציפי ויינברג היא תגיד לך שהיא יודעת לעשות שקילת תארים לפי החוק.
שלומית אבינח: משנת 1971.
רונן פוקסמן: לפי מה שיש בישראל.
דוד ביטן: מה לעשות, בישראל לא לומדים את כל המקצועות האלה.
דוד ביטן: בארצות הברית, עם 400 מיליון אנשים, שם יש אלפי אוניברסיטאות ואלפי מכללות ושם יש מגוון יותר גדול.
דוד ביטן: אתם לא מודעים לבעיה הזאת.
דוד ביטן: שם יש אלפי אוניברסיטאות ולכן יש יותר מקצועות.
מיכל וונש: זה התפקיד שלנו.
מרב תורג'מן: גם התמקצעות.
דוד ביטן: גם התמקצעות.
דוד ביטן: צודקת היועצת המשפטית.
מיכל וונש: אנחנו לא צריכים לחכות שזה יבוא מהעולים החדשים.
מיכל וונש: אנחנו כאן בעניין של לאפשר לאנשים להגיע ארצה ורק להיות שווי זכויות.
מיכל וונש: לא יותר זה.
דוד ביטן: תכיני לנו הצעת חוק שמשווה מבחינת תשלומים במוסדות ציבור את הדוקטורט שלהם לדוקטור.
דוד ביטן: אם הם רוצים שאנחנו נקדם את זה במסגרת חקיקה, בסדר.
דוד ביטן: אם הם רוצים שלא נקדם את זה, שיפתרו את הבעיה.
דוד ביטן: נמאס לי כבר מהדברים האלה.
דוד ביטן: רוצים לחסוך 20 מיליון שקלים, אז דופקים 500-400 אנשים ובגלל זה לא עולים אלפי אנשים לישראל.
דוד ביטן: אני רוצה כאן את הממונה על השכר, לא את הסגנים שלו אלא אותו בעצמו, ולא ב-זום.
דוד ביטן: הממונה על השכר קובע את השכר בכל המגזר הציבורי, אז שיבוא ויפתור את הבעיה הזאת אחת ולתמיד.
יוסף טייב: זו בעיה שחוזרת על עצמה.
יוסף טייב: זה סימפטום.
דוד ביטן: לא נמאס לכם?
יוסף טייב: נמאס לנו ולכן אני אתך לגמרי.
יוסף טייב: רק ללכת בצורת חקיקה.
מיכל וונש: בצורה הוליסטית.
מיכל וונש: בצורת חקיקה.
יוסף טייב: כך אולי זה יתחיל להזיז את עצמו.
דוד ביטן: אני לא חסיד החקיקה סתם.
מיכל וונש: גם אני לא.
יוסף טייב: אבל אתה רואה שאין אופציה אחרת.
דוד ביטן: אם הם פותרים את הבעיה, בסדר.
דוד ביטן: אם הם לא פותרים את הבעיה, נלך לחקיקה.
דוד ביטן: תבינו, גם בחקיקה לאוצר יש מה לומר.
דוד ביטן: הוא בא לוועדת שרים ואומר שהוא נגד כי זה עולה מיליארד שקלים.
דוד ביטן: סתם דוגמה.
דוד ביטן: אני מודע לבעיה הזאת.
דוד ביטן: אני לא רוצה מלחמות סרק.
דוד ביטן: אם הם יכולים לפתור, ואני חושב שהם זכאים שיפתרו להם את הבעיה, שיפתרו להם את הבעיה.
מיכל וונש: הם לא זכאים.
מיכל וונש: זאת החובה שלנו.
מיכל וונש: הם זכאים לשוויון.
מיכל וונש: זאת החובה שלנו במדינת ישראל.
דוד ביטן: אני אומר לכם את האמת, אני לא מבין למה לא הלכתם לבג"צ?
דוד ביטן: אם הייתם הולכים לבג"צ, מזמן הבעיה שלכם הייתה נפתרת.
דוד ביטן: לא עשיתם כלום.
דוד ביטן: יש לי גם טענות אליהם.
מיכל וונש: עולה חדש מתמודד עם כל כך הרבה דברים, אז לבוא ולפנות לבג"צ?
דוד ביטן: עזבי, כולם דוקטורטים, אל תגידי לי עולה חדש.
דוד ביטן: הם דוקטורים.
דוד ביטן: אני לא מקבל את זה שזה עולה חדש.
דוד ביטן: הם יודעים להילחם והם צריכים לדעת.
דוד ביטן: גם עמותת נפש בנפש, הייתם מגישים בג"צ.
דוד ביטן: למה לא הגשתם בג"צ על חוסר שוויון?
דוד ביטן: עוד לא מאוחר להגיש את הבג"צ הזה.
רונן פוקסמן: יכול להיות.
רונן פוקסמן: אנחנו בהחלט נשקול את זה.
דוד ביטן: תגישו בג"צ ותראו שזה ייפתר.
מיכל וונש: אדוני היושב ראש, זה לא הדבר הנכון.
מיכל וונש: יש לנו אחריות, יש לממשלה אחריות.
דוד ביטן: עזבי את האחריות.
דוד ביטן: אני אומר לכם שקודם כל תגישו בג"צ.
יוסף טייב: זה לא ויכוח מאתמול.
יוסף טייב: זה נמשך כבר כמה שנים ואנחנו לא מגיעים לפתרון.
דוד ביטן: תביאו לבג"צ את הדיון הזה כדוגמה.
יוסף טייב: נאיים עליהם בחקיקה ואולי הם יזיזו את עצמם.
רונן פוקסמן: אנחנו משתדלים לקדם חוק ממלכתי.
דוד ביטן: כולם יצטרכו לתת תשובות.
דוד ביטן: נראה ואתם נותנים תשובות לבג"צ.
דוד ביטן: בואו נראה את פקיד משרד האוצר מסביר למה לא מגיע להם.
מיכל וונש: הם יחליטו מה שהם יחליטו לעשות עם זה.
מיכל וונש: אני חושבת שלנו יש אחריות.
דוד ביטן: אני רוצה שהם יגישו בג"צ.
מיכל וונש: אני רוצה שאנחנו ניקח את האחריות שלנו.
דוד ביטן: אני חושב אחרת.
דוד ביטן: אני אומר שקודם יגישו בג"צ.
רונן פוקסמן: אני חושב שזה לא קשור אחד לשני.
דוד ביטן: תדעו לכם, אני לא אגיש את הצעת החוק הזאת אם לא תגישו בג"צ.
יוסף טייב: הוגש בג"צ לגבי האחיות וראית מה היה.
דוד ביטן: אתם קודם תגישו בג"צ.
רונן פוקסמן: למה לא לעבוד עם שני מנגנוני לחץ?
דוד ביטן: אני אעשה את שלי.
דוד ביטן: אתם תגישו את הבג"צ.
דוד ביטן: תגישו את זה.
דוד ביטן: אתם רוצים לעזור להם, תגישו.
רונן פוקסמן: אנחנו נתייעץ עם הייעוץ המשפטי שלנו ונראה.
דוד ביטן: תתייעצו עם מי שאתם רוצים.
רונן פוקסמן: באופן כללי אני חייב לומר שהקו של הארגון שלנו הוא קו ממלכתי עד כמה שאפשר.
דוד ביטן: אם אתם ממלכתיים ואתם לא רוצים לעזור להם, אל תפנו אלי בעניין הזה.
דוד ביטן: שהם יגישו בג"צ.
רונן פוקסמן: מקבל.
דוד ביטן: את יכולה לארגן אצלך 30 אנשים?
רונן פוקסמן: יש לי בווטסאפ רשימה.
דוד ביטן: אני מדבר אליה.
דוד ביטן: את יכולה לארגן?
עדי גדלי: אם זה מה שצריך לעשות, כן.
דוד ביטן: תארגני ואנחנו נדאג שתגישו בג"צ.
דוד ביטן: לא צריך את נפש בנפש.
דוד ביטן: אתם לא רוצים, אני אדאג להם.
דוד ביטן: יהיו מספיק מתנדבים, עורכי דין, שיגישו להם את הבג"צ.
דוד ביטן: אני רוצה את הממונה על השכר, את פרופסור יציב שיבוא לכאן, אני רוצה שיעמוד מול חברי הכנסת ויענה על שאלות.
מרב תורג'מן: מי יושב ראש הוועדה הבין-משרדית?
דוד ביטן: היא לא אמרה.
דוד ביטן: שיבוא יושב ראש הוועדה הבין-משרדית.
רונן פוקסמן: ועדה בין-מוסדית.
דוד ביטן: יבוא נציג משרד הבריאות.
דוד ביטן: תארגני בבקשה 30 אנשים ואני אדאג לכם לעורך דין שיגיש לכם את הבג"צ הזה.
רונן פוקסמן: מאיר בוחניק מפורום קהלת.
דוד ביטן: אתם לא רוצים להגיש, לא צריך, אל תגישו.
שלומית אבינח: אין טעם שמאיר בוחניק עכשיו ידבר.
רונן פוקסמן: לדעתי זה חבל.
דוד ביטן: לא, לא צריך עכשיו.
דוד ביטן: הבנתי כבר את הבעיה.
דוד ביטן: אנחנו לא באנו לשמוע אנשים סתם בשביל לשמוע, שיסבירו לנו בהרצאות ואחר כך נלך להתבכיין על מה שהם אמרו.
דוד ביטן: אנחנו לא צריכים להתבכיין.
דוד ביטן: גם לא צריך להכין עבודות.
מיכל וונש: אדוני היושב ראש, יש לנו אחריות מאוד מאוד גדולה כחברי כנסת לפעול בכלים הפרלמנטריים שלנו.
דוד ביטן: ומה אנחנו עושים?
דוד ביטן: עושים את זה.
מיכל וונש: הם יעשו מה שהם יעשו אבל אנחנו צריכים לעשות.
דוד ביטן: דיון בוועדה זה צעד פרלמנטרי.
דוד ביטן: לא?
מיכל וונש: גם חקיקה.
דוד ביטן: את אומרת שצריך להגיש גם הצעת חוק.
דוד ביטן: אל תקלי עליהם.
דוד ביטן: הם צריכים לעשות את העבודה שלהם.
מיכל וונש: אני לא מתערבת להם במה שהם יחליטו לעשות.
דוד ביטן: על סדר היום סוגיות עקרוניות בגיוס צה"ל של בוגרי החינוך החרדי.
דוד ביטן: זו ישיבת המשך לישיבת ועדת המשנה שהייתה בראשות חבר הכנסת קושניר והוא הסכים שנמשיך את הדיון במליאת הוועדה.
דוד ביטן: אנחנו כמובן ניתן לו להתייחס לנושא.
דוד ביטן: בשנים האחרונות הולכת וגדלה האוכלוסייה של צעירים מבתים חרדים בעלי מוטיבציה להשתלב בחברה הישראלית.
דוד ביטן: מאחר מהם בעלי פטור, הצבא לא מהווה עבורם חובה אלא זכות ושער כניסה לחברה הישראלית תוך כדי שהם משלמים מחיר רגשי, קהילתי ומשפחתי כבד מאוד בגלל הבחירה להתגייס.
דוד ביטן: הצבא צריך לעזור ולעודד חיילים אלה להתגייס ולשרת שירות משמעותי בצה"ל.
דוד ביטן: צה"ל הוא כור ההיתוך של החברה הישראלית, במיוחד עבור אוכלוסייה זו.
דוד ביטן: חשוב לזכור שלא כל החיילים החרדים מוכרים כחיילים בודדים אלא אם כן הם מתלוננים, אבל אם הם מתלוננים שהמשפחות שלהם לא בקשר אתם, הם כן מוכרים.
דוד ביטן: אני לא חושב שאם הוא מתלונן על כך, צה"ל לא מכיר בהם כחיילים בודדים.
דוד ביטן: יש חיילים שלמרות שחזרו בשאלה, ממשיכים לשמור על קשר עם משפחתם ועובדה זו לא מקלה עליהם את ההתמודדות בשירות.
דוד ביטן: הליך ההכרה בחייל בודד נמשך זמן רב והחייל עובר קשיים ותלאות רבות בדרך, השכלה ותעסוקה והבטחות להצלחה, בעיקר בתעסוקה.
דוד ביטן: בשנים האחרונות משרתים בצה"ל חיילים חרדים שרשומים במינהלת החרדים.
דוד ביטן: כמו כן יש חרדים שמשרתים בכלל יחידות צה"ל.
דוד ביטן: בשנת 2018 התגייסו 1,788 חיילים חרדים לצה"ל, 850 חיילים במסלול חרדי ו-908 בכלל צה"ל.
דוד ביטן: אלה המספרים הנכונים?
דוד ביטן: אחרי כל הבלגן שהיה.
דוד ביטן: בחציון הראשון של 2019 התגייסו 983 חרדים, מתוכם 555 חיילים במסלול חרדי ו-428 בכלל צה"ל.
דוד ביטן: בצה"ל משרתים 2,734 חיילים חסרי עורף משפחתי שהם כ-42 אחוזים מהחיילים הבודדים.
דוד ביטן: מתוך סל החיילים המוגדרים חרדים, בשנת 2018, 300 הוכרו כחיילים בודדים.
דוד ביטן: לא כל אלה שהם חסרי עורף משפחתי הם חרדים.
דוד ביטן: יש כאלה שהם ממשפחות קשות יום, שאין למשפחה פרנסה ואז הם מוכרים כחיילים בודדים כדי שיוכלו לעבוד ולעזור למשפחה.
דוד ביטן: כל החיילים יוצאי החינוך החרדי נמצאים בפער השכלתי משמעותי מול יתר החיילים והדבר בא לידי ביטוי במבחני המיון ובתפקידים בהם הם מצליחים להשתבץ ולשרת.
דוד ביטן: צריך להיות שוויון מלא לכל יוצאי החינוך החרדי, גם לאלה שנשארים לחיות באורח חיים חרדי וגם לאלה שיוצאים בשאלה, מבחינת הקריטריונים הסיוע למתן השכלה והשלמת פערי השכלה.
דוד ביטן: הסיוע של העמותות שמסייעות צריך להיות מיטבי כי הצבא מעודד את החיילים להישאר ולשמור על אורח חיים חרדי.
דוד ביטן: השמירה על אורח חיים חרדי מקנה לחיילים אלה הטבות רבות בתחומי רכישת השכלה.
דוד ביטן: מה הצבא צריך לעשות,.
דוד ביטן: להגיד להם לחזור בשאלה?
דוד ביטן: ודאי שהוא יעודד אותם.
אלכס קושניר: בדיוק הפוך.
אלכס קושניר: אני אתייחס לזה.
דוד ביטן: חיילים חרדים וחיילים חרדים לשעבר שמתגייסים למסלול כלל צה"לי זכאים לקראת סוף השירות להשלמת השכלה ככל חיילי צה"ל שיש להם פערי השכלה ולא בגלל עובדת היותו יוצא מערכת החינוך החרדי.
דוד ביטן: החל מאוקטובר 2020 צה"ל החל בתוכנית ייחודית ליוצאי החינוך החרדי.
דוד ביטן: השינוי יחול באפשרות לדחיית גיוס לצורך לימודים, מבחנים חוזרים, מיון מותאם ושיבוץ פרטני.
דוד ביטן: הדגש יהיה על השלמת השכלה בטרם הגיוס.
דוד ביטן: ראיונות אישיים ותנאי יציאה לקצונה והשלמת השכלה בתום השירות, ארבעה חודשים לשירות וארבעה חודשים אחרי השירות.
דוד ביטן: לגבי הטבות לחיילים חרדים מהקרן לחיילים משוחררים, עולה טענה כי יוצאי החינוך החרדי שחזרו בשאלה לא זכאים לסיוע לו זכאים כלל יוצאי החינוך החרדי מבחינת תשלום שכר לימוד ומלגות קיום ולימודים קדם אקדמאיים.
דוד ביטן: מימון שכר לימוד מלא ומלגת קיום של 2,500 שקלים בחודש במשך כל תקופת המכינה.
דוד ביטן: היוצאים בשאלה צריכים להביא הוכחה שהם בוגרי החינוך החרדי מהעמותות שמסייעות להם.
דוד ביטן: כמו כן צריכים להביא אישור על הכנסותיהם.
דוד ביטן: עדיף להיות תלמיד ישיבה, שם לא צריך אישורים ולא צריך כלום.
דוד ביטן: הקריטריון לזכאות וסיוע מהקרן צריך להיות אחיד ליוצאי החינוך החרדי שזכאי לסיוע, זהה גם למי שנשאר לחיות באורח חיים חרדי וגם למי שלא נשאר לחיות באורח חיים חרדי.
דוד ביטן: מהתייחסות המועצה להשכלה גבוהה שהגיעה לוועדה לקראת הדיון עולה כי היוצאים בשאלה מתוקצבים בדיוק כמו סטודנטים חרדים.
דוד ביטן: עם זאת, התקצוב שלהם זהה לתקצוב של סטודנטים חרדים הלומדים בתוכניות בקמפוסים הכלליים, הן בשלב המכינה והן במוסדות אקדמאיים.
דוד ביטן: הוועדה לתכנון ותקצוב איננה מתנה את המלגות או המעטפת הניתנות לסטודנטים בשירות צבאי.
דוד ביטן: רוב תקציב המעטפת, למעלה מ-8,000 עבור כל סטודנט, הניתן עבור סטודנט חרדי וחרדי לשעבר, בקמפוסים הרגילים, היא פי 1.5 מהתקציב שמקבל סטודנט חרדי הלומד בתוכניות הייעודיות לחרדים.
דוד ביטן: זו ההקדמה של מנהלת הוועדה שמציגה לנו כל תחילת ישיבה את הנושא ואנחנו מודים לך על כך.
דוד ביטן: לסיפתח אנחנו זוכים ממנה.
דוד ביטן: חבר הכנסת קושניר, אתה דנת בזה במסגרת ועדת המשנה?
אלכס קושניר: קודם כל, תודה רבה שאתה מקיים את הדיון הזה בוועדה הראשית.
אלכס קושניר: אני חושב שהנושא הזה הוא מאוד מאוד חשוב ואני רוצה למקד את הדיון.
אלכס קושניר: את הדיון צריך למקד בנושא של האפליה על בסיס אורח חיים ואומר למה אני מתכוון.
אלכס קושניר: יש לך שני נערים בני 18, שניהם סיימו ישיבה, מערכת חינוך חרדית, אחד מחליט הוא נשאר חרדי ומחליט להתגייס לצבא, ואני כמובן מברך על כך ועל כל המעטפת שהצבא והמדינה נותנים לו, הוא הולך לצבא ועובר תהליך מיון ייחודי כדי לממש את הפוטנציאל שלו, מתגייס לצה"ל, משרת שנתיים ולאחר מכן מקבל שנה של השלמה השכלה.
דוד ביטן: החרדי.
אלכס קושניר: אני מדבר על החרדי.
דוד ביטן: הוא מקבל מהצבא?
דוד ביטן: ממשרד הביטחון?
יוסף טייב: אם הוא מחליט ללכת למסלול כזה.
אלכס קושניר: אם לא, הוא לומד בישיבה.
יוסף טייב: הוא יכול להיכנס לצבא בלי אותה שנת השכלה.
יוסף טייב: בוא נדייק את הדברים.
דוד ביטן: אתה גם היית בוועדת המשנה?
אלכס קושניר: הוא לא היה.
אלכס קושניר: במידה ומדובר בחייל שהולך למסלול חרדי.
אלכס קושניר: במקביל הוא כמעט באופן אוטומטי זכאי לתשלומי תשמ"ש, תשלומי משפחה.
אלכס קושניר: יחד עם זאת, אותו חייל, אותו נער שההבדל ביניהם הוא בזה שהוא הוריד את הכיפה ולכן הוא הולך עכשיו לכלל צה"ל, הוא לא זכאי למיון ייחודי – ואגב, אני יודע שצה"ל מטפל בזה ועוד מעט נדבר על מה צה"ל עושה – הוא משרת שלוש שנים ואחר כך נופל בין הכיסאות כי הכלים שיש לו כדי להשתלב בחברה הם כמעט ולא קיימים כי הוא בוגר מערכת חינוך חרדית.
דוד ביטן: מדובר בחייל בודד.
דוד ביטן: אז הוא מקבל את התנאים של חייל בודד.
אלכס קושניר: עזוב רגע את הפן הכלכלי.
אלכס קושניר: אני מדבר אתך על חייל שיכול להיות בסיירת מטכ"ל לצורך העניין אבל הוא לא זכאי לתהליך מיון כמו שצריך ולאחר מכן, במהלך הצבא שלו, הוא צריך להוכיח שהוא חייל בודד וגם לאחר מכן, אחרי שלוש שנים כשהוא משתחרר, אין לו 12 שנות לימוד.
אלכס קושניר: היו מקרים שהחיילים פנול צבא וביקשו להשלים לימודים אבל אמרו להם שיש להם 12 שנות לימוד, שהם בוגרי ישיבה.
אלכס קושניר: הרי כולנו מבינים שזה שונה.
דוד ביטן: אתה עשית את הישיבה מהפן של החיילים שחזרו בשאלה.
אלכס קושניר: האלוף ודמני היה בדיון והסביר מה צה"ל עושה.
אלכס קושניר: אני קודם כל מברך על כך שנעשה צעד קדימה אבל הצעד הזה הוא פלסטר כי הם אומרים, בסדר, אני דוחה את השירות לחייל שיצא בשאלה כדי שישלים את ההשכלה.
אלכס קושניר: בזמן הזה, איך הוא חי?
אלכס קושניר: מי משלם לו דמי מחיה?
אלכס קושניר: אף אחד לא נותן תשובות לזה.
אלכס קושניר: אחר כך הם אומרים, שמונה חודשים אנחנו נשלים להם כלכלה בסוף השירות.
דוד ביטן: למה יש אי שוויון כזה?
אלכס קושניר: עוד מעט אני אגיע לזה.
אלכס קושניר: למה החרדים מקבלים תנאים כאלה ואלה שלא חרדים לא מקבלים אותם?
אלכס קושניר: הוא מקבל ארבעה חודשים השלמת השכלה במהלך השירות ועוד ארבעה חודשים כשירות סדיר נוסף.
אלכס קושניר: למה יש פער בין חייל חרדי לחייל שהוא בוגר מערכת החינוך החרדית?
אלכס קושניר: אם אתה תיקח את הטופס של קבלה או הגשת מועמדות למסלולים של חרדים, אתה תראה שיש שם סעיף אחד בו כתוב שהחייל חייב להצהיר שהוא נוהג כבן תורה.
דוד ביטן: הם הרי צריכים לעודד את החרדים להתגייס לצבא.
אלכס קושניר: אני מסכים עם זה.
דוד ביטן: לכן הם נותנים להם כל מיני דברים.
דוד ביטן: בדיוק כמו שהדרוזים מקבלים הבטחות לחצי דונם לבנות דירה וכולי.
דוד ביטן: רוצים שיתגייסו לצה"ל.
אלכס קושניר: לכן אני רוצה למקד את הדיון.
אלכס קושניר: אני מברך על כל צעד שעושים כלפי חיילים חרדים שמחליטים להתגייס לצבא.
אלכס קושניר: כמה שיותר, יותר טוב.
אלכס קושניר: יחד עם זאת אני לא מצליח להבין למה המדינה, הממשלה והצבא, מפלה אנשים אחרים שהחטא היחידי שהם עשו הוא שהם הורידו את הכיפה מעל הראש.
דוד ביטן: כאן אתה נכנס לבעיה.
דוד ביטן: אם הם ייתנו לכולם, הם צריכים לתת את התנאים האלה לכל החיילים בצה"ל.
אלכס קושניר: יש לך קריטריון מאוד ברור.
אלכס קושניר: בוגר מערכת חינוך חרדית.
אלכס קושניר: ברור לכולם שהחבר'ה האלה לא קיבלו השכלה מספיק מתאימה כדי לעבור שלבי מיון בצה"ל ולממש את הפוטנציאל שלהם וגם הצבא לא נותן להם כלים אחר כך להשתלב בחברה.
אלכס קושניר: לכן אני חושב שמדובר כאן באפליה ובאפליה הזאת צריך לטפל.
אלכס קושניר: צריך להקים מסלולים נפרדים.
אלכס קושניר: אגב, המסלולים האלה הרבה יותר זולים.
דוד ביטן: מה הייתה המלצת ועדת המשנה?
אלכס קושניר: חיילים שחזרו בשאלה או יצאו בשאלה, הם לא צריכים את נושא הכשרות, הם לא צריכים הפרדה מגדרית, הם לא צריכים כלום.
אלכס קושניר: הם רק צריכים לקבל את השלמת ההשכלה ואת התנאים.
אלכס קושניר: שייתנו להם את הכלים להתקדם.
דוד ביטן: חזרו בשאלה חצי או חזרו מלא?
דוד ביטן: אם הם חזרו חלק, הם כמו דתי עם כיפה סרוגה.
אלכס קושניר: זה על כל הספקטרום.
אלכס קושניר: הרבה מאוד חיילים שיצאו בשאלה מתחזים, נשארים עם כיפה על הראש, כדי לקבל את כל הדברים האלה וזאת כפייה.
אלכס קושניר: לכן אני חושב שתפקידנו בוועדה להפסיק עם האפליה הזאת.
מיכל וונש: אני אשמח לשמוע את הדברים אבל אני רוצה לומר משהו קצר בהמשך לדברי חברי חבר הכנסת קושניר.
מיכל וונש: אני חושבת שחשוב מאוד אולי לעשות זום אאוט ולא לדבר על הנושא הזה אלא דרך הנושא של חיילים בודדים.
מיכל וונש: זאת אומרת, מה זה חיילים בודדים, זה מי אין להם הורה.
מיכל וונש: מתוך המקום הזה אחר כך צריך להתאים לכל אחד.
מיכל וונש: אנחנו מדברים על חיילים בודדים שבאים מחוץ לארץ כמי שאין להם עורף משפחתי וכאן מדובר בחיילים מחוסרי עורף משפחתי ואחר שיש לזה השלכות אחרות.
דוד ביטן: הוא מעלה את זה בצורה יותר רחבה.
מיכל וונש: לי לא אכפת, אני גם לא עוסקת ולא אעסוק בשיפוטיות אם מורידים את הכיפה, איזו כיפה ובאיזו צורה, ואם זו כפייה או לא כפייה.
מיכל וונש: אני חושבת שחלק מהטעות שנעשית לאורך השנים זה להסתכל דרך הפריזמה הזאת ודווקא אני חושבת שהפריזמה יכולה להסתכל על הנושא הזה ולקרוא לילד בשמו, שזה חייל שאין לו עורף על ההשלכות של זה, מתחילת התהליך, לפני הגיוס.
מיכל וונש: זה אומר שכדי לקבוע קב"א וכדי לקבוע את כל הנתונים הבסיסיים, צריך ללוות את החייל עוד לפני כדי שיהיה לו סיכוי וכמובן שגם אחרי.
דוד ביטן: נמשיך בדברים אחרי שנשמע אותו.
דוד ביטן: באמת הקריטריון הוא כפי שאומר קושניר, לימודים במגזר החרדי?
דוד ביטן: נגיד תיכון או ישיבה או שאין קריטריון כזה?
אמיר ודמני: יש קריטריון אם אתה רוצה, אני אסביר את הדברים.
דוד ביטן: תענה רק על השאלה הזאת.
אמיר ודמני: יש קריטריון.
דוד ביטן: אם יש קריטריון כזה, למה אתם אומרים לאלה שחזרו בשאלה שלא יקבלו את התנאים האלה.
אמיר ודמני: תצטרך לתת לי להסביר את הכול.
דוד ביטן: אין לך תשובה קצרה בעניין?
אמיר ודמני: כתשובה צריך להסביר את כל העניין.
אמיר ודמני: בסדר.
אמיר ודמני: נשמע את מרכז המחקר והמידע ואחר כך נחזור אליך.
איילה אליהו: אני ממרכז המחקר של הכנסת.
איילה אליהו: הוועדה ביקשה שנכתוב מסמך בנושא והמסמך שלנו נמצא באתר הכנסת.
איילה אליהו: כבוד היושב ראש, ציינת את הנתונים העיקריים.
איילה אליהו: אני רק אומר שלצה"ל אין הגדרה של חרדים לשעבר ואין לו נתונים על האוכלוסייה הזו.
דוד ביטן: אין הגדרה של מה?
איילה אליהו: חיילים חרדים לשעבר.
איילה אליהו: הם לא מוגדרים כקבוצה כזאת בצה"ל.
דוד ביטן: אלה שחזרו בשאלה.
איילה אליהו: כן.
דוד ביטן: מה לגבי הנושא הזה של לימודים?
דוד ביטן: זאת ההגדרה של קבלת זכויות?
איילה אליהו: מי שבא מהחינוך החרדי, לפי החוק, למד בו בין גיל 14 עד 18, לפחות שנתיים בחינוך החרדי, הוא מוגדר כחייל יוצא החינוך החרדי.
דוד ביטן: למה הצבא לא עושה את זה?
איילה אליהו: הצבא מכיר בזה.
איילה אליהו: אלה מבחינת הצבא החיילים החרדים.
איילה אליהו: מתוכם, אנחנו יודעים, יש חיילים שחזרון בשאלה.
דוד ביטן: חייל שלמד בישיבה במשך שנתיים, כמו שאת אומרת, כשהוא התגייס לצה"ל, אחרי חצי שנה, לא מיד, חזר בשאלה, הוא מקבל את הזכויות או לא?
איילה אליהו: השאלה היא לאיזה מסלול הוא התגייס.
איילה אליהו: אם הוא התגייס למסלולים הייעודיים לחרדים בצה"ל, זו מעטפת שלמה שכוללת גם השלמת השכלה.
דוד ביטן: לא די בזה שהוא למד שנתיים, הוא צריך להתגייס למסלול חרדי.
דוד ביטן: אם אנחנו נאשר את מה שאתה אומר, התוצאה היא שהם צריכים לתת לכל החיילים בצה"ל.
אלכס קושניר: בדיוק לא.
דוד ביטן: אז אי השוויון עובר הלאה.
אלכס קושניר: משרד החינוך יודע בדיוק מי למד ואיפה.
דוד ביטן: הם מדברים על לימודים ועל מסגרת חרדית בצה"ל.
אלכס קושניר: חייל שהוא בוגר מערכת החינוך החרדית ולא משנה מה אורח חייו עכשיו, חייב בהשלמת השכלה.
דוד ביטן: אתה לא יכול לתת רק לחרדים.
דוד ביטן: לפי השיטה שלך כל חייל בצה"ל צריך לקבל את הזכויות האלה.
דוד ביטן: אם לחוזר בשאלה מגיע כי הוא חזר בשאלה.
דוד ביטן: אני הבנתי מה אתה אומר אבל אז אתה מגיע לאי שוויון מול החיילים הרגילים.
דוד ביטן: אם אתה במסגרת צבאית של החרדים, זה שונה.
דוד ביטן: אז יש לך מסגרת יותר קטנה.
תהלה פרידמן: חבר הכנסת קושניר צודק.
אלכס קושניר: אותם בוגרי החינוך החרדי לא צריכים מסגרת נפרדת.
אלכס קושניר: הם יכולים להיות בכלל צה"ל אבל הם צריכים לקבל את היכולת שלהם להשלים השכלה.
דוד ביטן: אני רואה בזה אי שוויון כלפי החיילים.
תהלה פרידמן: צודק חבר הכנסת קושניר.
תהלה פרידמן: מי שהוא בוגר 12 שנות לימוד במערכת החרדית, במידה רבה הוא עולה חדש לחברה הישראלית במובן של הרקע ההשכלתי.
תהלה פרידמן: יש לי חבר שבגיל 18 למד עברית ועד אז דיבר יידיש.
תהלה פרידמן: אני יכולה להביא אותו לכאן.
תהלה פרידמן: הוא אמר שהוא עלה, שהוא עשה עלייה לחברה הישראלית.
דוד ביטן: מה עם ישיבות הסדר?
מיכל וונש: זה לא דומה.
דוד ביטן: למה לא דומה?
דוד ביטן: למדת בישיבה אבל אתה במסגרת צבאית של ישיבות ההסדר.
דוד ביטן: אז אתה מקבל פחות חודשי שירות בצבא.
אלכס קושניר: זה לא אותו דבר כי יש להם 12 שנות לימוד.
דוד ביטן: הנושא הזה של מסגרת צבאית, הם אומרים – עוד לא שמעתי את משרד הביטחון ואני מתייחס לבדיקה של מרכז המחקר והיא אמונה עלינו, נכון?
דוד ביטן: – שצריך שיהיו שני תנאים, תנאי אחד שלמדת במסגרת חרדית במשך שנתיים והתנאי השני שאתה בצבא במסגרת הפעילות.
אלכס קושניר: זה מצב העניינים היום.
אלכס קושניר: זאת בדיוק הבעיה.
אלכס קושניר: היא בדיוק מגדירה את הבעיה.
אלכס קושניר: כדי לקבל זכויות, אתה חייב ללכת למסלול חרדי.
אלכס קושניר: כדי להיות במסלול חרדי, אתה חייב להיות חרדי.
יוסף טייב: חבר הכנסת קושניר, אנחנו צריכים לחדד.
יוסף טייב: יש כאן משהו.
יוסף טייב: יש כאן איזושהי אפליה מתקנת שהצבא בא לקראת הציבור החרדי ואומר שאם אתם רוצים, כדי שתתגייסו לצה"ל, ניתן לכם איזשהו בונוס, השכלה על הדרך.
אלכס קושניר: מצוין.
אלכס קושניר: אני בעד.
יוסף טייב: כל התהליך הזה בוצע כדי לגרום לגיוס לצה"ל.
יוסף טייב: אותו נער חרדי לשעבר שהוריד את הכיפה, אני לא צריך להביא לו איזשהו משהו.
אלכס קושניר: אבל גג לא צריך לסלק אותו מהיחידה.
יוסף טייב: תן לי להסביר.
דוד ביטן: תעצור שנייה.
דוד ביטן: יש בעיה אחת.
יוסף טייב: לא מסכים אתך שצריך אולי לעזוב את היחידה אבל זה נושא אחר.
יוסף טייב: זה לא כהמשך לזה שנתתי לציבור.
דוד ביטן: החייל הזה שחזר בשאלה, הוא בתוך המכסה.
דוד ביטן: הוא לא יכול להיות בתוך המכסה כחרדי ולא לקבל זכויות.
יוסף טייב: זה סיפור אחר.
דוד ביטן: על זה תענה לי אחר כך, איך אתה פותר את הבעיה הזאת.
יוסף טייב: אני אגיד לך.
יוסף טייב: אתן לך דוגמה אישית.
יוסף טייב: אני בוגר ישיבה, עליתי מצרפת, החלטתי להתגייס לצה"ל.
יוסף טייב: כשנכנסתי לצה"ל, בזמני לא היה את הנח"ל החרדי אבל גם אם היה בזמנו, אם הייתי לוקח את ההחלטה להתגייס להיכן שהתגייסתי – אני התגייסתי לגבעתי – אם הייתי מגיע באותו זמן והייתה אפשרות להיכנס לנח"ל החרדי או לגבעתי ואני לקחתי את ההחלטה ללכת לגבעתי, זו בעיה שלי.
דוד ביטן: אתה לא חזרת בשאלה.
מיכל וונש: אני חושבת שאנחנו מתפזרים לכיוון הלא נכון של הדיון.
יוסף טייב: לכן אדוני היושב ראש, אני כן מתחבר לדברי מיכל.
יוסף טייב: אנחנו צריכים לבנות קריטריון והקריטריון הזה הוא לא אם אני בוגר ישיבה או לא בוגר ישיבה, אם אני למדתי בישיבה חרדית או במסלול חרדי, אלא הקריטריון צריך להיות האם אני מוגדר כחייל בודד, האם יש לי חוסן ולא משנה אם זה חוסן לימודי.
דוד ביטן: לא, זאת לא ההגדרה.
דוד ביטן: חייל בודד זה משהו אחר.
דוד ביטן: כאן התנאים הרבה יותר טובים מאשר לחייל בודד.
יוסף טייב: אבל הוא חייל בודד.
יוסף טייב: הוא הופך להיות חייל בודד.
דוד ביטן: חייל בודד, זה לא קשור אחד לשני.
דוד ביטן: חייל בודד, יש לו את התנאים שלו.
דוד ביטן: לבוגר ישיבה שנמצא במסגרת צבאית, יש את התנאים שלו.
תהלה פרידמן: חבר הכנסת טייב, השאלה אם המטרה היא לעודד גיוס.
יוסף טייב: ברור שזו המטרה.
תהלה פרידמן: או שהמטרה היא לעזור בהשתלבות בחברה הישראלית כשהגיוס הוא אחד האמצעים.
אלכס קושניר: גם וגם.
תהלה פרידמן: לא.
תהלה פרידמן: אם המטרה היא לעזור בהשתלבות בחברה הישראלית, אין עניין להפריד בין מי שהיום שומר מסורת לבין מי שהיום לא שומר מסורת.
מיכל וונש: בגלל זה צריך להגדיר את זה בכלל ממקום של אחד שאין לו עורף משפחתי.
דוד ביטן: חייל בודד, התנאים שלו הרבה יותר פחותים ממה שאומרים.
מיכל וונש: זה לא אומר שהם צריכים את אותם תנאים.
דוד ביטן: נפגע באנשים?
דוד ביטן: במקרה הזה את טועה.
מיכל וונש: אני לא מסכימה אתך.
דוד ביטן: הוא לא חייל בודד.
דוד ביטן: אם הוא מוכר כחייל בודד כי הוא באמת חייל בודד.
דוד ביטן: דרך אגב, חייל בודד, דווקא זה שחזר בשאלה, הוא חייל בודד.
דוד ביטן: זה שלא חזר בשאלה, הוא לא חייל בודד.
דוד ביטן: יכול להיות שהוא יהיה חייל בודד אם המשפחה לא רוצה שהוא יתגייס.
מיכל וונש: אני מסכימה אתך לחלוטין.
יוסף טייב: יש כאלה שחזרו בשאלה והם לא חיילים בודדים.
דוד ביטן: עם כל הכבוד לחברי הכנסת, בואו נשמע את מרכז המחקר.
איילה אליהו: כפי שציינת, כל הקבוצה הזאת נחשבת במכסה של החיילים החרדים.
דוד ביטן: זה טוב למכסה אצל טייב אבל זה לא טוב לדברים אחרים.
דוד ביטן: לך יש בעיה בטיעון ולך יש בעיה בטיעון.
מיכל וונש: נכון, זה פוגע בחיילים.
אלכס קושניר: כולנו בעייתיים.
דוד ביטן: לא אמרתי בעייתיים.
דוד ביטן: אמרתי שיש בעיה בטיעון.
מיכל וונש: זה פוגע בחיילים משני הכיוונים האלה.
איילה אליהו: כולם נספרים במכסה אבל חלק מתגייסים למסלולים הייעודיים ומקבלים מעטפת של השלמת השכלה ואלה שלא, מקבלים פחות.
איילה אליהו: כך לפחות מדווחים הארגונים בשטח שמסייעים לאותם חיילים שאומרים שבשלושה שלבים - הן בשלב המיון והגיוס, הן בשלב השירות עצמו והן אחרי השחרור כשבאים ללמוד במכינות קדם אקדמאיות – הם מקבלים תנאים פחות טובים.
דוד ביטן: העמותות עליהן דובר כאן?
דוד ביטן: אלה עמותות שמקבלות את התקציב מהצבא.
איילה אליהו: לא.
איילה אליהו: עמותות שמסייעות לאותם חיילים.
איילה אליהו: החיילים עצמם מספרים שלמשל במיון הם לא מקבלים אפשרויות שיבוץ בגלל שיש להם ציוני קליטה נמוכים יותר בגלל הרקע שלהם.
שלומית אבינח: איילה, תתייחסי לחיילים משוחררים כי זה חשוב.
איילה אליהו: גם בשירות עצמו, החיילים במסלולים הייעודים, מקבלים שמונה חודשים של לימודים בסוף השירות ואלה שהם לא במסלולים האלה, מקבלים פחות.
איילה אליהו: זה כשהם משתחררים והולכים ללמוד במכינה קדם אקדמאית.
דוד ביטן: לא ידעתי שהם מקבלים הרבה תנאים.
איילה אליהו: הבנו שחייל שהוא במסלול החרדי מקבל אוטומטית סיוע מוגדל מהקרן לחיילים משוחררים וחייל שהוא לא מהמסלולים הייעודיים לא מקבל אוטומטית את הסיוע הזה.
דוד ביטן: השירות שלהם הוא שלוש שנים או פחות?
קריאה: כמו כולם.
שלומית אבינח: עכשיו נשמע את תת-אלוף אמיר ודמני.
אמיר ודמני: ברשותכם, אני רוצה להעיר שתי הערות לפני שאני נכנס לסוגיה של היוצאים בשאלה.
אמיר ודמני: הנקודה הראשונה היא שצה"ל זה הסמן הימני של שילוב אוכלוסיות במדינת ישראל ואני מתנגד לכל אמירה כזאת כשאומרים אפליה בצה"ל.
אמיר ודמני: אנחנו הראשונים שגם מצליחים לשלב אוכלוסיות בצורה הטובה ביותר.
אמיר ודמני: יש לנו המון להשתפר, המון, ואנחנו גם ביקורתיים כלפי עצמנו אבל אפליה וצה"ל, זה תרתי דסתרי.
דוד ביטן: מה התפקיד שלך?
אמיר ודמני: אני ראש חטיבת תכנון ומינהל כוח אדם בצה"ל.
דוד ביטן: אתה אחראי על התחום הזה של החרדים?
אמיר ודמני: הדבר השני.
אמיר ודמני: יש כאן ערבוב של שני תחומים.
אמיר ודמני: יש את נושא החיילים הבודדים ואם תרצו, נמצא כאן רע"ן פרט של הצבא שיוכל להרחיב יותר ממני.
אמיר ודמני: אני אומר שחייל בודד הוא חייל בודד והוא מקבל את התנאים של חייל בודד.
אמיר ודמני: לצורך העניין הצבא בחודשים האחרונים הקים מרכז בודדים.
שלומית אבינח: מופת.
אמיר ודמני: מופת ואני יודע שזה הוצג כאן בוועדה.
שלומית אבינח: גלית גולן.
אמיר ודמני: הוא שדרג משמעותית את הטיפול בחיילים בודדים.
אמיר ודמני: מה שונה בחייל חרדי?
אמיר ודמני: להיפך.