GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל וונש: השנה היא 2020 ומדינת ישראל עדיין לא הפנימה את ההפסד הגדול שלה בזה שיושבים פחות או יותר אותם אנשים עם פחות או יותר אותן פרספקטיבות, תמיד, ומקבלים את ההחלטות.
מיכל וונש: אני רוצה לשים את זה בפרספקטיבה הזאת כי מאוד חשוב מה שמזי אמרה, ושזה לא ירד מתחת לפני השטח לגבי החשיבות של מגוון הדעות, וכמובן השתלבות.
שלומית אבינח: עופר קרן מחברת חשמל ביקש לדבר.
עופר קרן: צוהריים טובים, אני עופר קרן מחברת החשמל, אני מנהל אגף בחטיבת משאבי אנוש וממונה על הגיוון התעסוקתי בחברה.
עופר קרן: כמו שדובר פה בוועדה, החשיבות של תוכניות שמאושרות על ידי הדירקטוריון ומנכ"ל החברה הם הדברים החשובים ביותר להצלחת הפרויקטים האלה.
עופר קרן: בחברת החשמל כבר שנים אנחנו מעדכנים תוכניות חומש שמוביל יושב-ראש הדירקטוריון עם מנכ"ל החברה.
עופר קרן: לאחרונה סיימנו תוכנית גיוון יחד עם רשות החברות הממשלתיות ועם עורכת הדין מריאן קבה, נציבת שוויון הזדמנויות בעבודה.
עופר קרן: חסן שדיבר פה קודם היה שותף שלנו מרכזי בתהליכים האלה.
עופר קרן: קצת מספרים על חברת החשמל ועל התהליכים שאנחנו עושים.
עופר קרן: חברת החשמל כפי שכולם כנראה יודעים, נמצאת ממאי 2018 בתהליך של רפורמה שבה אנחנו מצטמצמים מ-13,000 עובדים ל-9,000 עובדים.
עופר קרן: כרגע אנחנו נמצאים על 11,500 עובדים.
עופר קרן: השכר אצלנו הוא שכר שווה לכל האוכלוסיות.
עופר קרן: בחברת החשמל מועסקים בחברה היום כ-304 עובדים יוצאי אתיופיה שמהווים 2.6% מכלל העובדים.
עופר קרן: אנחנו מגיעים למספרים האלה על ידי כך שאנחנו בכל שנה קולטים אותם לפחות פי שניים אם לא פי שלוש מאחוזם באוכלוסייה.
עופר קרן: אצלנו יש 48 יוצאי העדה שהם בתפקידי ניהול, 17 אקדמאים, 80 הנדסאים, 30 מהנדסים.
עופר קרן: יש לנו 36 נשים שהם 11% מסך המועסקים מתוך בני העדה.
עופר קרן: אנחנו בעצם ממקדים את הקליטות שלנו בתפקידי הליבה בחברת החשמל כדי לייצר אופק תעסוקתי לאותם עובדים מקרב האוכלוסייה.
עופר קרן: בשנה האחרונה סיימנו תוכנית שנקראת "עתיד נאור" של הנדסאים.
עופר קרן: הכשרנו וקלטנו 23 הנדסאים בני העדה למקצועות החשמל.
עופר קרן: כולם נקלטו בסיום ההכשרה לעבודה בתפקידי ליבה בחברה.
עופר קרן: במקביל אנחנו מתחילים השנה בתוכנית פיתוח והעצמה לאוכלוסיות מרקע מגוון בכלל לתפקידי ניהול.
עופר קרן: אני חושב שלא פחות מהקליטה שלהם, חשוב להשקיע בתוכניות און בורדינג לקליטה טובה.
עופר קרן: אנחנו הצגנו תוכניות און בורדינג לכל העובדים שנקלטים בחברה וייצרנו קיט למנהל כדי לקלוט ולשמר בצורה מיטבית עובדים מכל האוכלוסיות.
עופר קרן: אני פחות מאמין בסנקציות, אני מאמין יותר בחינוך ורתימה בתוך התהליכים האלה, לייצר סיפורי הצלחה, הכוונה נכונה לאותן אוכלוסיות.
עופר קרן: זו לא חוכמה לשלוח אותם ללמוד ולהיות אקדמאים, כי אנחנו יודעים היום שלימודי אקדמאיים הכלליים לא מייצרים בהכרח לאף אחד מקומות עבודה.
עופר קרן: יש מחסור מאוד מאוד קשה במקצועות האנרגיה בכלל בשוק העבודה הישראלי.
עופר קרן: אני מציע לכל מי שתומך בתהליכים האלה, להכווין אותם ללימודי אנרגיה במיקוד ללימודי הנדסת חשמל.
עופר קרן: כל מהנדס חשמל מקרב בן העדה, תשלחו אותו אלי, אני אקלוט אותו.
עופר קרן: אנחנו במרץ 2021 מתוכננים לפתוח כיתה נוספת ללימודי הנדסאי חשמל.
עופר קרן: הרכב הקבוצה יהיה 12 יוצאי ויוצאות בני העדה ובנוסף 12 בדואים.
עופר קרן: השותפים שלנו זה הג'וינט, עתידים וינביה.
עופר קרן: משך הלימודים הוא כ-18 חודשים שבו אנחנו מכניסים תכנים יחד עם המ"ט כמובן למקצועות שאנחנו צריכים אותם פה לעיסוקים הרלוונטיים הספציפיים בעולמות החשמל בחברת החשמל, וכל בוגרי התוכנית יקלטו אלינו עם סיום הלימודים במהלך 2022.
עופר קרן: אני רוצה לדבר על משהו אחד שהוא לא קשור לבני העדה וזה גם דובר פה, כי אנחנו בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
עופר קרן: חברת החשמל קלטה לאחרונה 15 מהנדסי חשמל ממדינות רוסיה וחבר העמים לשעבר.
עופר קרן: בוגרי התוכנית השתלבו בתפקידי הנדסה בחטיבות הליבה שלנו, שזה חטיבת הייצור, ביצוע פרויקטים ושירותי הרשת.
עופר קרן: אנחנו נרתמנו לפרויקט משותף עם משרד הקליטה ומשרד העבודה.
עופר קרן: קראנו לפרויקט הזה "אורות עולים".
עופר קרן: כשקלטנו אותם, זה כולל את כל תהליך הליווי שלהם מהרגע שהם נחתו פה בארץ.
עופר קרן: אנחנו בעצם ניהלנו אותם בחו"ל, שלחנו מהנדסים שלנו דוברי השפה כדי למיין אותם ולראיין אותם בחו"ל.
עופר קרן: חלק השלמנו גם באמצעות הזום.
עופר קרן: הקדמנו קצת את הקורונה-טיים.
עופר קרן: אנחנו הקצנו 15 משרות מרזרבת המנכ"ל לטובת הקליטה שלהם.
דוד ביטן: הלוואי שכולם היו כמו חברת החשמל.
דוד ביטן: אנחנו צריכים גם שינוי בהחלטות ממשלה, גם שינוי בחקיקה ואם צריך סנקציות, אז יהיו סנקציות.
דוד ביטן: לא כולם חברת החשמל.
דוד ביטן: תעלי רגע את יושב-ראש ועד עובדי התפעול בנמל אשדוד.
גד בוטבול: שלום.
דוד ביטן: אנחנו נעשה על העניין שביקשת מעין ישיבה מיוחדת של 20 דקות כדי לפתור את הבעיה, אז אם אתה רוצה לדבר איתנו דקה-שתיים על העניין, אין שום בעיה, כי אתה כבר ממתין בזום ולא נמנע את זה ממך.
גד בוטבול: אוקיי, קודם כל תודה רבה ליושב-ראש הוועדה ולכל הנוכחים, חברי הכנסת.
גד בוטבול: לגבי אותה אוכלוסייה, להבדיל מחברת חשמל, אצלנו קולטים עובדים אחת לכמה שנים.
גד בוטבול: הרפורמה בנמלים תביא את החברה למצב שאם יפטרו אותם, זה יצור סיטואציה שבכלל לא יהיו כמעט עובדים מהאוכלוסיות האלה.
גד בוטבול: כל הסיפור הזה שנוצר סביבם והתקשורת, עשו בשבילם כזו חגיגה.
גד בוטבול: הם נכנסים במסלול של קביעות.
גד בוטבול: שנה הבאה הם אמורים לקבל את הקביעות שלהם.
גד בוטבול: האבסורד שבעניין, שבגלל שבהסכמים הקיבוציים שלנו אמורים לקבל קביעות אחרי ארבע שנים.
גד בוטבול: כנראה רוצים לפני רגע הקביעות לפטר אותם.
גד בוטבול: אצלנו אין כזו בעיה להשאיר אותם כי אצלנו אין שכר שווה.
גד בוטבול: אם יש עבודה, העובדים מרווחיםX כסף.
גד בוטבול: מקסימום אם תרד כמות העבודה, אז העובדים האלה ירווחו קצת פחות, על אחת כמה וכמה שאנחנו חברה ממשלתית.
גד בוטבול: אני מבין שיש פה דאגה לחברה אבל עם כל הכבוד, גם אנחנו מייצרים פה איזה סיטואציה של פרישת עובדים והפרישה הזאת בסוף תיצור סיטואציה שיהיה מספיק עובדים לעבודה והשכר יתחלק בין כולם.
גד בוטבול: מה שלי באמת מפריע הוא שכשהעובדים האלה עובדים תחת ירי טילים וכל מיני מבצעים פה בדרום, אנחנו עובדים פה עם סיכונים מאוד גדולים וברגע האמת שבו כולם צריכים להתגייס, גם רשות החברות וגם משרד האוצר ואני מאמין שגם משרד התחבורה מצד השרה שלנו מירי רגב, שהם בתוך העניין הזה, אני מאמין שהפעם יפתרו את הבעיה שלהם ולא עוד פעם ידחפו אותם הצידה וינסו לפטר אותם ברגע הנכון שתהיה את ההזדמנות הזו.
גד בוטבול: זה רגע שאי אפשר לעבור עליו בשתיקה.
גד בוטבול: מישהו חייב פה לשים לזה סוף כי אני שומע את השיחות.
גד בוטבול: השיחה שאתה הזמנת אותנו, קודם כל אני מאוד מודה לך, חייבת להיות מהר מאוד, ולמה אני אומר את זה?
גד בוטבול: כי כרגע אנחנו ממש צריכים כבר לסיים את ההסכם שלנו.
גד בוטבול: לומר שהם לא בתוך ההסכם הקיבוצי זה לא בדיוק נכון לומר.
גד בוטבול: הם בתוך ההסכם הקיבוצי אבל צריך להכניס אותם לתוך ההחלטה.
גד בוטבול: הייתה החלטה בבית הדין הארצי ב-12.6.2017 שכל העובדים שנמצאים בחברת הנמל מקבלים ביטחון תעסוקתי לעשר שנים, והעובדים האלה נקלטו חצי שנה אחרי אותה החלטה.
גד בוטבול: אם אתם מדברים על אותה אוכלוסייה שתקבל מעמד שווה בין כל האזרחים לגבי עבודות בחברות ממשלתיות, אם אנחנו נוציא אותם, זאת אומרת האחוזים שאתם דיברתם עליהם, על אחת כמה וכמה ירדו.
גד בוטבול: פה זה הרגע שכולם צריכים להתגבש ביחד ולזמן אליך גם נציג מטעם משרד האוצר ונציג מטעם משרד התחבורה.
גד בוטבול: אני מאמין ששם נוכל לפתור את זה.
גד בוטבול: זה מה שיש לי להגיד כרגע.
דוד ביטן: משרד המשפטים.
שלומית אבינח: אסף נועם.
אסף נועם: שלום לאדוני היושב-ראש ולמשתתפים בדיון.
אסף נועם: אנחנו העברנו אתמול את הדוח של שר המשפטים לגבי התאגידים הציבוריים, התאגידים הסטטוטוריים שהוקמו בחוק.
אסף נועם: מעבר לנתונים כפי שהוצגו על ידי היושב-ראש, אנחנו רוצים להדגיש שמשרד המשפטים לא רואה בנתונים האלה משום עמידה ביעדים ובהוראות החוק.
אסף נועם: למרות שהשיעור הוא גבוה יותר מהשיעור באוכלוסייה כפי שצוין בדיון, החוק עצמו מדבר על ייצוג הולם בכלל המשרות והדירוגים, ולכן לתפיסת משרד המשפטים היעדים כפי שהוצגו על ידי התאגידים הציבוריים לשנת 2019 לא עומדים בהוראות החוק ומפרים את החוק מכיוון שאם מסתכלים על המשרות שמוגדרות משרות ניהוליות או משרות אקדמיות, השיעור בהן של ייצוג יוצאי אתיופיה שואף לאפס גם בתאגידים שהשיעור המצטבר הוא גבוה יותר.
אסף נועם: לשם הדוגמא, ברשות שדות התעופה שבה יש האחוז הגבוה ביותר של יוצאי אתיופיה, כ-3.5%, מבחינת משרות ניהוליות, אין אף עובד יוצא אתיופיה במשרה ניהולית.
אסף נועם: ככה גם ברשות הטבע והגנים שיש בה שיעור יחסית גבוה במצטבר, אבל מבחינת משרות אקדמיות או ניהוליות הוא סביב חצי אחוז בלבד, לכן מבחינת העמידה ביעדים התמונה היא עגומה.
אסף נועם: אם אנחנו מסתכלים על התאגידים שאין בהם ייצוג בכלל או שהייצוג הוא מאוד נמוך, אנחנו רואים שהתמונה הזאת היא לאורך שנים.
אסף נועם: למרות הפירוט שאנחנו דורשים מהתאגידים ועומדים איתם על הצעדים שננקטים בהתאם לחוק, בין היתר לגבי ייעוד משרות ומתן עדיפות למועמדים עם כשירויות זהות, אנחנו רואים שהתמונה נשארת זהה באותם תאגידים.
אסף נועם: אני רוצה לנכון לציין כמה תאגידים שחוזרים על עצמם לאורך שנים עם ייצוג אפסי או קרוב לאפסי, שזה יד יצחק בן צבי, קרנית, המועצה לייצור צמחים ולשיווקם, האקדמיה ללשון העברית, הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו.
אסף נועם: אני רוצה לציין שיש תאגידים שמחזיקים הרבה מאוד עובדים והוקמו לאחרונה, למשל כמו תאגיד השידור הישראלי, ולמרות שאת כל העובדים שלו הוא גייס בעצם בשנים האחרונות והוא עומד על קרוב ל-1,000 עובדים, שיעור יוצאי אתיופיה הוא פחות מ-1%.
אסף נועם: מדובר רק על תשעה עובדים.
אסף נועם: אני גם אוסיף שלעומת שנת 2018, ואנחנו מדברים על תמונת מצב לפני משבר הקורונה, בשנת 2019 גם הייתה ירידה לא רק בשיעור הכולל אלא גם אבסולוטית במספר העובדים.
אסף נועם: למשל, ברשות שדות התעופה עוד לפני משבר הקורונה בעצם סיימו את העסקתם של 16 יוצאי אתיופיה, ולכן הגם שהממוצע הכללי הוא מעל השיעור באוכלוסייה במידה מסוימת, אנחנו לא רואים בתמונה משום עמידה בהוראות החוק לגבי התאגידים באופן כללי וגם באופן פרטני, למעט תאגיד אחד שזה שירות התעסוקה הישראלי ששם גם האחוז הכולל הוא גבוה וגם ביחס למשרות ניהוליות ואקדמיות.
אסף נועם: לגבי שאר התאגידים אנחנו לא רואים שהם עמדו בהוראות החוק.
אסף נועם: להבדיל מהחברות הממשלתיות, בתאגידים ציבוריים יש קושי כי יש להם עצמאות כמעט מוחלטת לשיקול הדעת הניהולי שלהם, וגם משרד המשפטים בעצם מתכלל אותם בהיבטים שונים אבל לא אחראי עליהם כמו רשות החברות הממשלתיות לגבי החברות הממשלתיות, ולכן יש קושי, מה גם שהחוק כפי שהוזכר לא קובע סנקציות לגבי תאגידים שלא עומדים ביעדים.
אסף נועם: ההצעה שלנו כפי שגם הוצעה על ידי חלק מהמשתתפים היא בעצם לשקול הטלת סנקציות בחקיקה על תאגידים שלא יעמדו בהוראות, ובשלב ראשון אני חושב שראוי ונכון שהוועדה תמשיך לקיים דיוני המשך לא רק עם התאגידים או החברות שיש בהן מיצוי גבוה אלא בעיקר עם התאגידים שהייצוג בהם הוא נמוך ואפסי, בעצם לערוך להם מעין שימוע לפני שקילת תיקון חקיקה בנושא וקביעת סנקציות.
אסף נועם: אנחנו חושבים שנכון בעצם לקבוע ישיבות ייעודיות עם אותם תאגידים, בפרט אותם תאגידים שלאורך שנים אין בהם ייצוג בכלל.
דוד ביטן: אוקיי, קודם כל תודה.
דוד ביטן: זה רעיון טוב מה שנתת.
דוד ביטן: אנחנו באמת נעשה כמה שימועים כאלה.
דוד ביטן: אתם לא נגד לעשות תיקון של החלטת ממשלה לתיקון של החוק בעניין הזה, נכון?
דוד ביטן: אם אתם רואים שבעצם זה לא מתקדם לשום דבר.
אסף נועם: כן, זה יישקל על ידי הגורמים הרלוונטיים אבל כדי להשיג את המטרות של החוק אנחנו בעד התיקונים הנדרשים.
אסף נועם: כמובן צריך לבדוק את האמצעים גם באמצעות ייעוץ וחקיקה ובמשרד המשפטים.
אסף נועם: כדי להשיג את היעדים משרד המשפטים בהחלט תומך בזה.
דוד ביטן: בהמשך להחלטה שאמרנו שהיועצת תנסח לנו, תכניסו גם שאנחנו נזמן מספר תאגידים כדי לדון איתם על העניין הזה, למה הם לא עומדים ביעדים ולמה לא עושים את מה שצריך.
שלומית אבינח: אבי ילאר.
אבי ילאר: שלום לכולכם, אני אתייחס ממש בקצרה.
אבי ילאר: אני מתחבר לשני דוברים, אחד, למזי טזזו, למה שהיא אמרה בהקשר של הנושא של המשרות בעיריות, כי כאשר מדברים על נושא של ייצוג הולם, אי אפשר לדבר רק על מבחינה כמותית אלא צריך לדבר מבחינה איכותית.
אבי ילאר: אם לצורך העניין בתוך משרד הבריאות יש 1,000 עובדים ממוצא אתיופי וכולם סניטרים או רובם סניטרים, לא ניתן להקיש מזה לגבי בכלל הייצוג ההולם שלנו בקרב החברות הממשלתיות ובכלל, ולכן במובן הזה למרות שפעם אחת פעם אנחנו מקיימים את הדיונים האלה, אני חושב שצריך לשים הרבה יותר משקל לגבי תפקידים ניהוליים, תפקידים של אקדמאיים שבהם אפשר להביא לידי ביטוי את הייצוג ההולם.
אבי ילאר: למה שאמרת, יושב-ראש הוועדה, כן, אני חושב שבסוף זה בלתי נמנע.
אבי ילאר: צריך לנקוט גם בצעדים ענישתיים, סנקציות לגבי חברות שהן לא באמת עומדות בנושא של ייצוג הולם, כי להשאיר את זה וולונטרי זה מאוד בעייתי.
אבי ילאר: אני אתן לכם רק דוגמא קטנה.
אבי ילאר: הרבה פעמים צובעים משרות ייעודיות לקהילה האתיופית כדי בעצם לעמוד בנושא של ייצוג הולם.
אבי ילאר: הם מקבלים משרות ייעודיות, רק מה, שבסופו של יום המשרות האלה לא ממומשות כי לא מוצאים מספיק ניסיון, אין מספיק כאלה שיש להם את הכישורים הנכונים ולכן המשרות האלה עוברות לקהילה אחרת או אוכלוסייה אחרת ונוצר פה איזשהו מעגל שהוא מאוד בעייתי, לכן צריך כן להמשיך לוודא שכל החברות הממשלתיות, יהיה בהן ייצוג הולם במובן המספרי של זה.
אבי ילאר: פעם שנייה, רק לוודא שזה לא רק יהיה מספר כמותי אלא שיהיה באמת משרות בכירות, גבוהות, כי זו הדרך היחידה.
דוד ביטן: את הסיכום של הישיבה עשינו בהתחלה.
דוד ביטן: קיבלנו את המלצת משרד המשפטים לעשות מספר שימועים.
דוד ביטן: הנושא: מימון פרוייקטורים של משרד העלייה והקליטה ברשויות המקומיות.
דוד ביטן: לפרוייקטורים ברשויות המקומיות תפקיד חשוב מאוד לעידוד העלייה.
דוד ביטן: הפרוייקטור יוצר קשר ראשוני עם מועמדי העלייה עוד בחו"ל.
דוד ביטן: כשהעולים מגיעים לארץ, הפרוייקטור מלווה את העולה ברשות המקומית, בחיפוש אולפן, ברישום ילדים במסגרת החינוך.
דוד ביטן: הפרוייקטור מסייע לעולה החדש במיצוי זכויותיו מול הממסד: ביטוח לאומי, משרד ממשלה, דיור וכיוצא בזה.
דוד ביטן: בעידן זה שהצפי לעלייה משמעותית לקראת שנת 2021, פעילותם של הפרוייקטורים תהיה חשובה וחיונית ביותר.
דוד ביטן: תקצוב הפרוייקטורים: 75% משרד העלייה והקליטה, 20% הרשות המקומית.
דוד ביטן: ממידע שהגיע לוועדה עולה כי עד כה משרד הקליטה לא הוציא התחייבות תקציבית לרשויות המקומיות למימון פרוייקטורים, לפיכך בחלק מהרשויות הפרוייקטורים פוטרו.
דוד ביטן: עלות התקציב השנתי של המשרד לכלל הרשויות עומד על 13 מיליון שקל.
דוד ביטן: מי זה מהמשרד?
דגנית סנקר: אני.
דוד ביטן: למה אתם לא משלמים?
דוד ביטן: יש לכם בעיה תקציבית?
דגנית סנקר: קלה, כן.
דגנית סנקר: אני רק רוצה להגיד, א', יש לנו בעיה תקציבית ואתה בוודאי יודע.
דגנית סנקר: לא אושר תקציב, לא קיבלנו עודפים.
דוד ביטן: זה היה צריך להיות מתוקצב באופן רגיל.
דגנית סנקר: אבל אין לנו תקציב באופן רגיל.
דוד ביטן: לפרוייקטורים אף פעם לא היה לכם?
דגנית סנקר: חשוב להגיד, פרוייקטורים זה אחד משבעה קולות קוראים שבמסגרתם פנה המשרד גם בהיעדר תקציב לאחר אישור מיוחד של ועדת החריגים באוצר, המקומיות לגבי פרוייקטורים של בני מנשה, קווקזים.
דוד ביטן: אבל למה אתם לא מכניסים את זה לתקציב?
דוד ביטן: זה משהו שאפשר להסתדר בלעדיו?
דגנית סנקר: לא, לא, אני מסבירה.
דגנית סנקר: יש לנו תקנה.
דגנית סנקר: בתקנה המצומצמת הזאת יש 33 מיליון.
דגנית סנקר: אנחנו לאורך השנים הוספנו.
דגנית סנקר: כרגע אין לא את זה ולא את זה כמו שאתה בוודאי יודע.
דגנית סנקר: למול ביקוש של 45 מיליון של רשויות מקומיות אין לנו יכולת להתמודד עם הנושא הזה כרגע.
דוד ביטן: אייל, מה זה העניין הזה שפיטרו ברשויות מקומיות פרוייקטורים?
אייל מדן: אני לא מכיר שפיטרו, אני רק יודע שמשרד הקליטה פרסם בעצם לרשויות להוציא קולות קוראים להגשת תוכניות בגובה 33 מיליון שקל.
אייל מדן: זה מה שעבר בוועדת חריגים.
אייל מדן: כרגע הם לא אישרו את התוכניות.
אייל מדן: הם מחכים להעברת העודפים.
אייל מדן: העברת העודפים, כמו שאמרתי כבר בדיונים הקודמים, זו בעיה רוחבית ועדיין בגלל שאין תקציב מאושר, אנחנו מחכים.
אייל מדן: אין אישור להעברת עודפים בכל הממשלה ולכן בעצם רק אחרי שיועברו העודפים הם יוכלו לאשר סופית את התוכניות של הרשויות.
דוד ביטן: אבל עד שיועברו כבר תיגמר השנה.
דוד ביטן: זה דבר שהוא לא רוחבי כי כל שנה אתם מאשרים את זה, אז זה היה צריך להיות בבסיס התקציב בכלל.
דוד ביטן: זה לא היה צריך להיות בעודפים.
דוד ביטן: צריכים לפתור את הבעיה.
אייל מדן: בבסיס התקציב מתוקצבים 33,258,000 מיליון שקלים.
דוד ביטן: יש פה נציג של הרשויות המקומיות?
דוד ביטן: פוטרו אנשים?
אמיר דור: חלק פוטרו, לא מספרים גדולים אבל חלק מהרשויות אומרות שלא יוכלו להחזיק מעמד בלי אישור תקציבים.
דוד ביטן: כמה זמן לדעתך?
אמיר דור: חודשיים-שלושה.
דוד ביטן: חודשיים, כבר יהיה עודפים.
דוד ביטן: זאת לא הבעיה.
אמיר דור: לא, אבל עכשיו זה מיידי.
אמיר דור: אנחנו מייצגים בעצם את מנהלי הקליטה ברשויות.
דוד ביטן: אתה חייב לפתור את זה.
דוד ביטן: יש כאלה שיכולים לחכות חודשיים, יש כאלה שחודש.
דוד ביטן: אם הרשויות ידעו שאתה מתכוון להעביר את הכסף, אז אין בעיה, אז הם יספגו את זה חודש-חודשיים אבל תן איזה משהו עקרוני שהנושא הזה היה כל השנים בתקציב העודפים, גם השנה זה יהיה, בלי לקבל החלטה על כל העודפים, רק תן להם איזו תחזית שהם בנובמבר יקבלו את הכסף, באוקטובר יקבלו את הכסף.
אמיר דור: או שיוציאו התחייבות.
אמיר דור: עד היום הם גם לא נתנו שום התחייבות.
דוד ביטן: או התחייבות כזאת.
אייל מדן: ברגע שיעבור התקציב, לאחריו אמורים גם לעבור העודפים.
אייל מדן: כרגע בגלל שלא עבר עדיין תקציב, לא מועברים העודפים וזו בעיה באמת רוחבית בכל משרדי הממשלה.
דוד ביטן: ואם התקציב לא יעבור, יהיו בחירות, אז מה יהיה?
דוד ביטן: אז לא יקבלו את הכסף.
יוסף טייב: זו הסיבה שעיריות לא רוצות לקחת פרוייקטור.
דוד ביטן: אני חייב ללכת אבל קושניר ימשיך.
דוד ביטן: אתה תנסה למצוא פתרון שאתה לא מעביר בינתיים את כסף אבל העיריות יודעות שזה יעבור ויספגו את זה בשלב הזה.
דוד ביטן: זה הפתרון היחיד שאני רואה שאפשר לפתור את הבעיה.
דוד ביטן: תחזור אלינו עוד שבוע בעניין הזה, בסדר?
אלכס קושניר: טוב, אני חייב לומר שאת הנושא של הפרוייקטורים אני מכיר לאורך ולרוחב, ואני גם חייב לומר שבמצב העניינים היום כאשר אנחנו נמצאים במשבר, אז לא יכול להיות מצב שאנחנו גם מסכנים כרגע מקום עבודה של 122 אנשים, נכון?
דגנית סנקר: 122 אנשים אבל יש עוד אנשים.
אלכס קושניר: רגע, של 122 אנשים שהם לא יודעים האם הם ימשיכו לעבוד, וגם אנחנו פוגעים בליבת העבודה של המשרד, כי כאשר מגיעים העולים החדשים, והעלייה לא נפסקת עד כמה שאני יודע, האנשים האלה זקוקים לפרוייקטורים הרבה יותר מאשר במצב הרגיל ולכן אני לא יכול לקבל את התירוץ הזה של הכסף צריך לעבור בעודפים.
אלכס קושניר: אני בטוח שיש לכם מספיק יכולות במשרד האוצר.
אלכס קושניר: אגב, אני פונה למשרד האוצר ופחות למשרד הקליטה למצוא את הדרך למצוא את ה-13 מיליון האלה כדי שמשרד הקליטה יוכל להוציא התחייבויות לרשויות, כי גם הרשויות המקומיות נמצאות היום במצב תזרימי מאוד קשה בעקבות המשבר וכולנו מבינים את זה.
אלכס קושניר: מדובר ב-13 מיליון שקלים.
אלכס קושניר: הסכום הזה לא יפיל שום אגף במשרד האוצר, גם לא את אגף התקציבים, אז אני מבקש שתמצאו דרך למצוא את ה-13 מיליון האלה כדי שמשרד הקליטה יוכל להוציא התחייבויות לרשויות.
אייל מדן: אני עוד פעם אגיד, אין מקור נוסף בתוך תקציב משרד הקליטה ואין לנו במשרד האוצר מקור נוסף לתקציב ההמשכי שהוא נחוץ ודחוק בכל המשרדים, לתת לנושא הזה.
אייל מדן: כל הנושא של עודפים ואי העברת עודפים במשרדים יצר הרבה מאוד בעיות גם במשרד החינוך, במשרד הקליטה, במשרדים נוספים.
אלכס קושניר: אבל מי החליט לא להעביר את העודפים?
אייל מדן: זו החלטה גם משפטית וגם של החשב הכללי.
אלכס קושניר: ההחלטה הזו התקבלה על ידי משרד האוצר, נכון?
אלכס קושניר: אז ההחלטה הזאת יכולה גם להשתנות על ידי משרד האוצר.
אלכס קושניר: אני לא אומר, בואו תעבירו את כל העודפים, אבל יש איזשהו גובה עודפים סביר שאתם כן יכולים להעביר כדי לתת אוויר לנשימה.
אלכס קושניר: זה לא הדיון הזה אבל אני גם יודע שנגיד למינהל הסטודנטים אין כסף בשביל לשלם סמסטר קיץ לסטודנטים.
אלכס קושניר: על זה נקיים דיון אחר.
אלכס קושניר: כאן מדובר בסכום מוגדר, בכוח-אדם שמועסק על ידי הרשויות, שהוא בעצם מהות הפעילות, שצריך ללוות את העולים יד ביד.
אלכס קושניר: אין שום סיבה שלא תמצאו 13 מיליון שקלים, כי כשמשרד האוצר רוצה לפתור בעיות, ואני אומר לך, אני מהבוקר יושב בוועדת הכספים, אז אתם כן יכולים, אז זה עניין של רצון.
אלכס קושניר: אנא מכם, תרצו בבקשה.
אייל מדן: אני רק אגיד שעד כה הועברו 50% מהעודפים.
אייל מדן: זאת הייתה החלטה שהתקבלה במשרד על מנת לעמוד בהוראות החוק שבעצם אי אפשר לחרוג מסכום מסוים של הוצאה בשנת 2019 בגלל שאין לנו תקציב.
אייל מדן: אנחנו בתקציב המשכי, אז הועברו 50% מהעודפים, זה הסכום שעליו הוחלט, וככל שתתקבל החלטה רוחבית על הקצאת סכום נוסף, אז באמת אפשר יהיה להעביר את העודפים למשרד הקליטה והנושא הזה ושאר הנושאים יפתרו.
אייל מדן: אי אפשר לקבל החלטה ספציפית לגבי משרד אחד, שהיא לא החלטה רוחבית.
אייל מדן: זה משהו שפשוט לא ניתן לעשות.
אייל מדן: בכל מקרה אני כן אבדוק את הנושא ואבדוק עוד פעם מתי העודפים אמורים לעבור ואם יש החלטה שונה בנושא הזה.
אלכס קושניר: אני רגע רוצה לפנות גם לנציגים של משרד הקליטה.
אלכס קושניר: השאלה היא אם יש לכם כסף שנמצא בתקנות אחרות שיכול לשמש לצורך העניין הזה, ואם כן, אז תביאו את זה לוועדת הכספים ואנחנו אולי נוכל לאפשר העברה בין תקנות.
דגנית סנקר: אני קצת פסימית בעניין הזה.
דגנית סנקר: התקנות שלנו מרוקנות ואני גם כבר אומרת שגם על זה אנחנו נצטרך ללכת לוועדת החריגים.
דגנית סנקר: אייל יודע להגיד יותר טוב ממני.
דגנית סנקר: אנחנו מרוקנים בכל התקנות שלנו.
דגנית סנקר: זה ברור לכם שאנחנו נמצאים במצב של שיתוק בהרבה מאוד מהדברים והיינו מאוד שמחים לחלק תקציב לא רק לפרוייקטורים, אגב, לכל השבעה קולות קוראים שאנחנו פרסמנו.
דגנית סנקר: אנחנו מתחייבים מייד אחרי עודפים לעשות את זה כדבר ראשון שנעשה אותו.
אלכס קושניר: טוב, מה שאנחנו נעשה עכשיו, אנחנו נעשה בתורנות.
אלכס קושניר: אמיר, תתחיל.
אמיר דור: תראו, זה מצב מאוד אבסורדי.
אמיר דור: הרשויות עוד מעט יצטרכו לפטר את כל הפרוייקטורים.
אמיר דור: מדברים על גל עלייה גדול עתידי ואנחנו נעמוד מול שוקת שבורה כי המשרד לא מוצא פתרון.
אמיר דור: 80 מיליון שקל הם קיבלו באופן חריג.
אמיר דור: הם גם לא הכניסו את הפרוייטקורים.
אמיר דור: אין לנו ויכוח עם המשרד.
אמיר דור: המשרד אומר לנו ביחד שאחד הדברים הכי מהותיים והכי רלוונטיים זה הפרוייקטורים, אז 13 מיליון שקל אי אפשר לפתור?
אמיר דור: זה באמת לא בשמיים, לא סכומים מטורפים.
אמיר דור: אנחנו כל פעם שומעים אישור תקציבי 2020, אנחנו שומעים חריגים.
אמיר דור: בפועל עוד חודש-חודשיים לא יהיו יותר פרוייקטורים.
אמיר דור: התקציב, מתי יאושר, אלוהים יודע אבל ככה לא יהיו פרוייקטורים ואז כל המשימות של קליטת עלייה לא יבוצעו ברשויות.
אמיר דור: אני לא יודע איך אפשר להמשיך במצב הזה.
אייל מדן: ה-80 מיליון יאושרו במסגרת "קופסת הקורונה", מה שנקרא.
אייל מדן: זה בעצם קופסה שהיא מעבר לתקציב ההמשכי והיא מיועדת לנושאים שהם קשורים ספציפית לאנשים שנפגעו עקב משבר הקורונה, לכן הכסף שם מיועד לנושאים של עידוד תעסוקה ולנושאים של אנשים שנפגעו מפעילות האולפנים שהופסקה עקב זה שבעצם נגיף קורונה פגע בפעילות האולפנים, לכן לא ניתן גם להקצות כסף מה-80 מיליון לנושאים אחרים.
אייל מדן: זה כסף שמיועד ספציפית לנושאים שקשורים לקורונה.
אלכס קושניר: אייל, אני נמצא עכשיו בוועדת כספים, בדיוק אנחנו דנים על הקופסה הזאת.
אלכס קושניר: אני רק רוצה לעדכן אותך, לא יודע אם אתה מדבר עם החבר'ה שלך במחלקות האחרות אבל אני לא ראיתי שם אפילו אזכור אחד של הכסף הזה שאתה מדבר עליו, של ה-80 מיליון, ואפילו פעם אחת לא ראיתי את המילה "עולים", אז לתשומת ליבך, אם אתם באמת רוצים להעביר את ה-80 מיליון האלה, תעשו את זה היום כי היום מתחילים להצביע בוועדת הכספים.
אייל מדן: זה נמצא במסגרת החישובים של אותה קופסה.
אייל מדן: זה מסוכם אצלנו.
אלכס קושניר: זה לא כתוב בחוק.
אייל מדן: אני אבדוק את זה.
אלכס קושניר: מי בזום?
שלומית אבינח: רמי גרינברג, ראש עיריית פתח תקווה.
אלכס קושניר: רמי גרינברג, ראש עיריית פתח תקווה, בבקשה.
רמי גרינברג: תודה רבה על האפשרות לבוא ולדבר בוועדה.
רמי גרינברג: לגבי כל מה שקשור לפרוייקטורים, פתח תקווה לדוגמא היא הרביעית בגודלה.
רמי גרינברג: יש פה קהילה גדולה מאוד של עולים, בין 50,000 ל-60,000 עולים, רובם מברית המועצות לשעבר, יוצאי הקהילה האתיופית ועוד מהרבה מאוד ארצות.
רמי גרינברג: פתח תקווה היא עיר קולטת עלייה בהרבה מאוד מובנים, עם הרבה מאוד אתגרים.
רמי גרינברג: רק בשבוע שעבר קיימנו פה דיון של ועדת הקליטה העירונית, אני היושב-ראש שלה גם כן, יחד עם נציגי משרד הקליטה ועוד גורמים כמו ארגון קרן הידידים שפועלים לעידוד עלייה של יהודים לארץ ישראל, מכל רחבי העולם וגם מברית המועצות לשעבר וגם מתורכיה.
רמי גרינברג: היום כמו שאנחנו יודעים, לאור משבר הקורונה, הולכת להיות עלייה הרבה יותר מאסיבית גם ממדינות דרום אמריקה כמו ברזיל וארגנטינה, והצפי הוא שברגע שתיפתח האפשרות לטוס והשמיים יפתחו, אנחנו נראה פה גלי עלייה מאוד גדולים.
רמי גרינברג: היכולת לגרום לזה לקרות, להתממש ובצורה טובה, שאנשים באמת ירצו גם אחרי שהם יבואו לפה, כאקט ראשוני של לצאת מהמדינות שבהם הם נמצאים בגלל איזושהי בעייתיות, אבל גם יבחרו להישאר פה, לא כמו שראינו בגלי העלייה אולי לפני שנים רבות שבאו לפה, חלקם, לא כולם, ואחרי פרק זמן קצר עברו לאירופה או לארצות הברית, למקומות אחרים.
רמי גרינברג: הדרך לעשות את זה בצורה הכי טובה זה על ידי הפרוייקטורים האלה.
רמי גרינברג: בסוף זה עבודה סיזיפית יום-יומית שמישהו יודע לבוא ולתת מענה לאותה משפחה, ללוות אותה, ליצור קשר עם אותו שליח שנמצא עכשיו בחו"ל בכל מדינת יעד כזאת או אחרת ולבוא ולראות איך שזה קורה.
רמי גרינברג: בלי הפרוייקטורים האלה כל המושג הזה של קליטת עלייה, של עידוד יהודים לעלות לארץ ישראל וכל מה שמדינת ישראל מתבססת עליו, מתפרק.
רמי גרינברג: אין סיכוי שזה יקרה.
רמי גרינברג: אני יכול גם להגיד יתרה מזאת.
רמי גרינברג: לדוגמא, עכשיו בכל הקשור למשבר הקורונה.
רמי גרינברג: בפתח תקווה יש שבעה מקבצי דיור של עולים חדשים.
רמי גרינברג: הפרוייקטורים האלה יחד עם הרשות, שהם דוברים את השפה ויודעים לתת מענה הסיעו ונתנו מענה גם - - -
אלכס קושניר: אדוני ראש העיר, אתה שומע אותי?
אלכס קושניר: אני חושב שהבהרת את הנקודה.
אלכס קושניר: אנחנו צריכים לקצר.
אלכס קושניר: יש הרבה אנשים בזום.
אלכס קושניר: פיני, בבקשה.
פיני גלינקביץ: האמת שאין מה להוסיף הרבה אחרי מה שאמיר אמר, רק להדגיש את הנושא שהקליטה מתבצעת ברשויות המקומיות.
פיני גלינקביץ: הזכיר היושב-ראש קודם את הנושא של ההתחייבות.
פיני גלינקביץ: אנחנו מבינים את הלחץ, מבינים את הנושא של התקציב אבל אפילו את הנושא של התחייבות תקציבית לרשויות המקומיות, ואני לא מדבר על הגדולות, אני מדבר על כל הרשויות המקומיות שמעסיקות, זה בהחלט משהו שיכול לעזור.
אלכס קושניר: נמצא איתנו בזום ממלא מקום ראש עיריית נהריה, דמיטרי אפשטיין.
דמיטרי אפשטיין: שלום לכולם, שמעתי את ראש עיריית פתח תקווה.
דמיטרי אפשטיין: למעשה אנחנו, עיריית נהריה, ספגנו השנה גם שטפון וגם את משבר הקורונה.
דמיטרי אפשטיין: יש לנו בזמן האחרון חשב מלווה.
דמיטרי אפשטיין: לא נותר לנו, ללא התחייבות, ללא העברת הכספים, אלא לפטר אותם.
דמיטרי אפשטיין: אני לא יודע כמה החבר'ה ממשרד האוצר מתארים לעצמם מה המשמעות של העניין הזה.
דמיטרי אפשטיין: אחרי 2006, עד שהתחילו להגיע לגליל עולים, בפרט לנהריה, זה לקח לנו להזיע ולהזיע.