GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד ביטן: בדיון שהתקיים ב-29 ביוני 2020 בנושא ייצוג הולם בשירות המדינה למי שנולד או הוריו נולדו באתיופיה וכן עולים חדשים, הוצג דוח הגיוון והייצוג בשירות המדינה לשנת תשע"ח-תשע"ט.
דוד ביטן: מהדוח עלתה תמונה מדאיגה ועגומה שבה משרדי ממשלה רבים לא עומדים ביעד הייצוג ליוצאי אתיופיה.
דוד ביטן: כמו כן בהחלטת הממשלה שהתקבלה לגבי הכללת החובה לייצוג הולם לעולים חדשים, לא התקבלה החלטה שתקבע את היעד לייצוג הולם לעולים חדשים מבין עובדי המדינה.
דוד ביטן: כמו כן לא התקיים כלל דיווח בנושא.
דוד ביטן: בעקבות הדיון שהתקיים פניתי לנציב שירות המדינה, פרופ' הרשקוביץ' לקדם תוכנית ממשלתית להגברת קליטת עולים חדשים במגזר הציבורי, לייעד משרות איכותיות לעולים חדשים ולבני העדה האתיופית ולייעד מכרזים לאוכלוסיות אלה.
דוד ביטן: כמו כן פניתי לכל השרים שבמשרדיהם קיים תת ייצוג לעולים החדשים ולבני העדה האתיופית.
דוד ביטן: בדיון הנוכחי נתמקד בחברות הממשלתיות ובתאגידים הציבוריים והייצוג בהם לבני העדה האתיופית.
דוד ביטן: שוב פעם, מכיוון שלגבי עולים אין יעד, ביקשנו מהממשלה שתקבע את היעד הזה כי אחרת באמת אי אפשר לבדוק שום דבר ואי אפשר להתייחס לשום דבר.
דוד ביטן: היעד שנקבע לייצוג הולם של יוצאי אתיופיה הוא 1.7%, שיעורם באוכלוסייה.
דוד ביטן: זה מצחיק כיוון שצריך לתת להם יותר כדי לסגור פערים שקשורים לעבר.
דוד ביטן: אין חובת ייצוג לעולים חדשים בחברות ממשלתיות ובתאגידים הציבוריים.
דוד ביטן: בשנת 2018 עבדו בחברות ממשלתיות החייבות בייצוג הולם שיש להם מעל 50 עובדים, 48,451 עובדים מהם 1,022 יוצאי אתיופיה שהם 2.11% מכלל העובדים.
דוד ביטן: זה יותר מהיעד שקבעה הממשלה.
דוד ביטן: מתוך 35 חברות ממשלתיות, 18 חברות עמדו ביעד הייצוג ו-17 לא עמדו ביעד הייצוג.
דוד ביטן: בתאגידים ציבוריים בשנת 2018 עבדו 19,302, מהם 391 יוצאי אתיופיה שהם 2.03% מכלל העובדים.
דוד ביטן: רק חמישה תאגידים עמדו ביעד הייצוג.
דוד ביטן: 17 מהתאגידים לא עמדו ביעד.
דוד ביטן: ב-2019 ארבעה תאגידים עמדו ביעד.
דוד ביטן: יש לזכור שחשוב לבדוק תעסוקה איכותית ולא רק כמותית.
דוד ביטן: להתייחסותו של שר המשפטים ניסנקורן שהגיעה הבוקר למזכירות הוועדה בנושא דיווח שנתי לפי סעיף 60/ב פ"ו 1 לחוק החברות הממשלתיות התש"ל 1957 באשר לייצוגם של בני העדה הדרוזית ושל יוצאי אתיופיה בקרב עובדי התאגידים שהוקמו בחוק, עולה כי בשנת 2019 המצב המשוקלל של שיעור העובדים יוצאי אתיופיה בקרב עובדי התאגידים הציבוריים החייבים בדיווח עמד על 1.97% לעומת 2.03% ב-2018, 1.95% ב-2017, 1.7% ב-2016 ו-1.4% ב-2015.
דוד ביטן: העלייה בייצוג מעבר לשיעורם באוכלוסייה, 1.67%.
דוד ביטן: במספר תאגידים ציבוריים לא נמצא כלל ייצוג ליוצאי אתיופיה.
דוד ביטן: יש לציין כי מרבית העובדים בתאגידים הציבוריים מקרב יוצאי אתיופיה אינם מועסקים בתפקידים ניהוליים או במשרות אקדמיות.
דוד ביטן: התאגידים הציבוריים שבהם היה שיעור גבוה מ-1.67% לפי מכתבו של שר המשפטים: ברשות שדות התעופה 3.54%, שירות התעסוקה 2.64%, רשות הטבע והגנים 1.94%, המועצה להסדר הימורים וספורט, 1.91%, המוסד לביטוח לאומי 1.67%.
דוד ביטן: בתאגידים הציבוריים הבאים אין ייצוג כלל: יד יצחק בן צבי, קרנית, המועצה לייצור צמחים ולשיווקם, אקדמיה ללשון העברית והרשות השנייה לטלוויזיה והרדיו.
דוד ביטן: בעצם מה שניתן ללמוד פה, אם אנחנו נסתכל על הממוצע, החברות הממשלתיות והתאגידים עומדים ביעד.
דוד ביטן: יש להם יותר מ-1.7%.
דוד ביטן: יש חברות שלא עומדות ביעד ויש חברות שעומדות יותר מהיעד על מנת שזה יגיע לממוצע.
דוד ביטן: דבר שני, השאלה גם מה מגוון המשרות שהם מקבלים.
דוד ביטן: על מנת לשים שומרים ועובדי ניקיון, לא צריכים בשביל זה את החוק הזה.
דוד ביטן: אני חושב שאם אנחנו נבדוק את הגיוון, נראה שכך הוא הדבר ולכן בעצם יש עמידה ביעד.
דוד ביטן: עמידה ביעד היא עמידה לא רצינית כיוון שהיא נותנת רק משרות של משכורת מינימום וזו לא הייתה הכוונה הראשונית של היעד הזה, מכיוון שרוב עולי אתיופיה אם לא כולם לפי מה שהבנתי, יש להם עבודה.
דוד ביטן: הם לא מאלה שלא עובדים.
דוד ביטן: העולים החדשים, הם לא עובדים, אבל הם עובדים, לכן הבעיה עם עולי אתיופיה זה לא לעמוד ביעד של 1.7% אלא איזה משרות נותנים להם.
דוד ביטן: זו השאלה העיקרית, ומה ממוצע השכר שלהם יחסית לשכר הממוצע במשק.
דוד ביטן: אלה הדברים שאנחנו צריכים בעצם לקדם בכל מה שקורה, כי מבחינת עמידה ביעד, עומדים.
דוד ביטן: אני חושב שהיעד מצחיק כיוון שאם רוצים לקדם, אז לא די בזה שעושים יעד של האחוז באוכלוסייה.
דוד ביטן: היה צריך לתת יותר מהאחוז באוכלוסייה כדי לתת להם אפשרות קידום.
דוד ביטן: היעד הזה נבדק יותר לגבי שנה ספציפית.
דוד ביטן: הוא לא נבדק עשר שנים אחורה.
דוד ביטן: יש לנו סקירה של הממ"מ.
אלה אליהו: שלום ליושב-ראש ולחברי הכנסת.
אלה אליהו: היושב-ראש אמר את הדברים העיקריים ואני אוסיף עוד כמה דברים קטנים.
אלה אליהו: אפשר להיעזר במצגת שמראה את הנתונים העיקריים.
אלה אליהו: כפי שציינת, החוק לא קובע יעד אלא בעצם ה-1.7% זה היעד שרשות החברות ומשרד המשפטים - - -
דוד ביטן: הממשלה כן קובעת יעד של 1.7%.
דוד ביטן: היא קובעת לפי שיעורם באוכלוסייה.
אלה אליהו: החוק מכיל חובה על דירקטוריון רשות החברות ודירקטוריון בכל חברה לקבוע יעד.
דוד ביטן: כל חברה?
אלה אליהו: כל חברה קובעת יעד.
אלה אליהו: רשות החברות ומשרד המשפטים בודקים את החברות ואת התאגידים לפי 1.7% או 1.67% או 1.69%.
אלה אליהו: ככה הם בודקים אם הם עומדים ביעד, אבל זה לא כתוב בחוק, נכון מרב?
דוד ביטן: לא כתוב בחוק אבל כתוב בהחלטת ממשלה.
אלה אליהו: הדירקטוריון עצמו אמור לקדם את הייצוג הולם בהתאם ליעד שהוא קובע.
דוד ביטן: אבל מה עם היעד שהממשלה קבעה?
אלה אליהו: אני מניחה שהוא מתבסס על היעד שנקבע בממשלה ביחס לשירות המדינה.
אלה אליהו: אין קביעה של הממשלה על יעד קבוע ספציפי בחברות הממשלתיות או בתאגידים הסטטוטוריים אלא באמת זה איזשהו מכוון, אני מניחה.
דוד ביטן: טוב, אז הוועדה תפנה למבקר המדינה בעניין הזה, שהחברות הממשלתיות לא מקיימות את החוק בעניין הזה ואנחנו מבקשים שהוא יטפל בזה, שכל החברות יקבעו יעד.
מרב תורג'מן: החוק קבוע שהייצוג ההולם צריך להיות בכל המשרות והדירוגים והוא ממליץ להשתמש באמצעים כמו מתן עדיפות למועמדים יוצאי אתיופיה מול מועמדים בעלי כישורים דומים או הקצאת משרות ייעודיות.
מרב תורג'מן: גם יש כמובן חובת דיווח שנתית שאת הדוחות הוועדה מקבלת.
שלומית אבינח: היום בבוקר.
אלה אליהו: אם נסתכל על הנתונים על החברות הממשלתיות, בשנת 2018 נראה שבאמת השיעור הכולל של ייצוג יוצאי אתיופיה הוא 2.11% כפי שאמר היושב-ראש.
אלה אליהו: אני אציין רק שחברת רפא"ל לא נכללה בחישוב הזה, חברת רפא"ל שהיא חברה גדולה שכוללת יותר מ-7,000.
דוד ביטן: רפא"ל היא יותר חברה פרטית מאשר חברה ממשלתית.
דוד ביטן: היא מתפקדת כחברה פרטית לכל דבר.
אלה אליהו: בכל אופן רשות החברות מוכנה לא לכלול אותה כי הם לא דיווחו בשנים קודמות והם חשבו שזה יעשה איזשהו עיוות של הנתונים אם הם יוסיפו אותם גם לחישוב של השנה.
אלה אליהו: אם מוסיפים אותם רואים שבאמת השיעור יורד.
דוד ביטן: למה הם לא נותנים?
דוד ביטן: הם לא רוצים שידעו כמה עובדים יש שם?
אלה אליהו: הם לא דיווחו בשנים קודמות.
אלה אליהו: השנה כן רשות החברות מסרה שלא היו כלל עובדים יוצאי אתיופיה.
דוד ביטן: אפס.
אלה אליהו: כן, בשנת 2018.
אלה אליהו: כפי שציינת, יש 18 חברות ממשלתיות שעומדות ביעד הזה שנקבע, של 1.7% ו-17 שלא עומדות ביעד, כשיש חמש חברות שאין בהן בכלל עובדים יוצאי אתיופיה.
אלה אליהו: אם נסתכל על שנים קודמות, אז אכן אפשר לראות עלייה.
אלה אליהו: בשנת 2015 היה שיעור ייצוג של 1.5% ובשנת 2018 - 2.1%.
אלה אליהו: אנחנו רואים ש-13.1% מהעובדים יוצאי אתיופיה הם אקדמאים.
דוד ביטן: באיזה תפקידים יש לנו?
אלה אליהו: הם לא מסרו כמה מהם בתפקידים ניהוליים.
יואל רזבוזוב: אקדמאיים, זאת אומרת שהם בתפקידים ניהוליים?
אלה אליהו: לא.
אלה אליהו: אני מניחה שזה דירוג כמו דירוג המח"ר, דירוג אקדמאיים.
אלה אליהו: הם לא דיווחו על תפקידים ניהוליים.
אלה אליהו: 87% מהעובדים יוצאי אתיופיה הם גברים לעומת 13% נשים, אז אפשר לראות שיש עוד פחות ייצוג לנשים.
אלה אליהו: מבחינת משרות ייעודיות, הם מסרו שהיו 489.35 משרות ייעודיות.
אלה אליהו: אפשר לקבוע גם חלקי משרות בעשר חברות ממשלתיות.
דוד ביטן: עובד ניקיון זה ייעודי?
אלה אליהו: ייעודיות ליוצאי אתיופיה.
דוד ביטן: מה ממוצע השכר?
דוד ביטן: לא בדקת את זה?
אלה אליהו: זה לא נמסר בדיווח.
קריאה: אין חובה לדווח.
אלה אליהו: הם מסרו שהם עושים כל מיני פעילות לשיפור הייצוג, כמו כנסים בנושא גיוון תעסוקתי, פורום מנהלים בנושא.
אלה אליהו: הם לא מסרו האם יש להם איזה שהן סנקציות מול חברות שלא עומדות ביעד.
אלה אליהו: זה לא דבר שהם התייחסו אליו.
דוד ביטן: איזה תאגידים ציבוריים בדקת?
אלה אליהו: זה 22 תאגידים שלפי משרד המשפטים זה כל התאגידים שהוקמו על פי חוק.
דוד ביטן: כל תאגידי המים בפנים?
אלה אליהו: למשל רשות שדות התעופה, שירות התעסוקה, רשות הטבע והגנים מוגדרים תאגיד ציבורי.
אלה אליהו: המועצה להשכלה גבוהה.
דוד ביטן: הם הוקמו על ידי חוק ספציפי.
מרב תורג'מן: אבל אני לא בטוחה שהם מוגדרים תאגיד סטטוטורי.
מרב תורג'מן: זה משהו שאני צריכה לבדוק אותו.
דוד ביטן: ועוד איך סטטוטורי.
מרב תורג'מן: כן, אבל זה תאגיד עירוני.
דוד ביטן: אבל הוקם על פי חוק.
אלה אליהו: אני שאלתי את משרד המשפטים האם כל התאגידים הציבוריים דיווחו, הם אמרו שכן.
דוד ביטן: יש לכם המלצות או רק נתונים?
אלה אליהו: ההמלצות, לבדוק את נושא הסנקציות.
מיכל וונש: האם יש סנקציות כלפי חברות שלא עומדות ביעד?
דוד ביטן: יועצת משפטית, יש סנקציות בחוק?
אלה אליהו: כפי שציינת, לא נקבע יעד בחוק אלא רשות החברות ומשרד המשפטים בחרו יעד כמו שיעור - - - באוכלוסייה שאליו הם מתייחסים.
אלה אליהו: בין התאגידים, אני רק אציין שכמה מהם ציינו שהם נוקטים כל מיני פעולות לקידום הייצוג של יוצאי אתיופיה ואחרים ציינו שהם מתקשים באיתור יוצאי אתיופיה.
מיכל וונש: כמו שמתקשים באיתור נשים.
אלה אליהו: טענו שקשה למצוא אנשים עם רקע מתאים או שאין מספיק פניות.
מיכל וונש: מספר העובדים ומשרות אקדמיות זה האינדיקציה שלנו.
מיכל וונש: אתה מבין באיזה משרות מדובר, אדוני היושב-ראש.
מיכל וונש: אפס.
דוד ביטן: מגן דוד אדום, אין פרמדיקים אתיופים?
אלה אליהו: לגבי אקדמאים, הנתון על התאגידים ל-2018 הוא ש-13.
אלה אליהו: 8% מיוצאי אתיופיה בתאגידים הם אקדמאים ו-2.6% מיוצאי אתיופיה הם בתפקידים ניהוליים.
דוד ביטן: אני חושב שלגבי יוצאי אתיופיה הדרישה הזאת של לקבל אחוז מכלל היא חסרת טעם.
דוד ביטן: היום כולם עובדים, אין בעיה לקבל עבודה.
דוד ביטן: מה שאנחנו צריכים לדאוג זה שיהיה להם משרות ייעודיות בשכר גבוה, ולכן צריך שינוי בהחלטת הממשלה ושינוי בהצעת החוק.
יואל רזבוזוב: לעודד אותם לסיים תארים אקדמאיים בשביל שידעו שיש להם אופק.
דוד ביטן: אני לא יכול לעודד אותם.
דוד ביטן: מי שיש לו כבר תואר ויש לו יכולת ניהולית, שיקבל עבודה.
יואל רזבוזוב: הוא יודע שיש לו פרספקטיבה שהוא באמת יכול להתקבל ולא תהיה אפליה, אז כמובן שזה גם דוחף מלמטה אנשים, מעודד אותם.
מרב תורג'מן: החוק הרי מחייב ייצוג בכלל המשרות והדירוגים ויש את החובה לתת העדפה מתקנת וגם לייעד משרות.
מרב תורג'מן: השאלה היא איזה משרות הם מייעדים.
דוד ביטן: דווקא החלטת הממשלה פוגעת בעולי אתיופיה, מדוע?
דוד ביטן: כי ברגע שהם עומדים ב-1.7%, הם לא צריכים לעשות כלום.
דוד ביטן: זה התוצאה בעניין הזה.
דוד ביטן: צריך לשנות את הגישה.
דוד ביטן: שינוי גישה בשינוי החלטת ממשלה וגם צריך לדאוג לסנקציות.
דוד ביטן: תאגיד שלא עומד בתנאים יקבל קנס מנהלי.
דוד ביטן: אם זה יעלה לו בכיס אז הוא ידאג לזה.
דוד ביטן: הקנס צריך להיות פשוט.
דוד ביטן: אם צריכים להיות לו עשר משרות לעניין הזה, אז עשר המשרות האלה, מה השווי שלהן, מיליון שקל?
דוד ביטן: מיליון שקל ילך לקופת המדינה, אז הוא יעדיף להעסיק אנשים מאשר לשלם את זה סתם.
דוד ביטן: זה מה שצריך להיות.
דוד ביטן: אם צריך להיות לו 100 משרות, אז הוא ישלם 10 מיליון שקל.
אלה אליהו: לגבי המשרות התאגידים, היו ב-2018 רק ארבע משרות ייעודיות.
אלה אליהו: מתוך 20,000 עובדים רק בשלוש חברות היו סך הכול ארבע משרות.
דוד ביטן: אני מציע שאת תנסחי לנו החלטה בעניין הזה.
דוד ביטן: אנחנו נפנה לממשלה.
דוד ביטן: נדמה לי שהנושא של אחריות על רשות החברות השתנתה.
דוד ביטן: הוא עכשיו בידי השר אמסלם, אני חושב.
מיכל וונש: יש לי שאלה כללית.
מיכל וונש: אם היה שינוי בהגדרה של יוצאי אתיופיה מעולים חדשים, אלה שהם ילידי הארץ והם אינם עולים חדשים, זה היה משפר את המצב או מרע את המצב?
דוד ביטן: אנחנו צריכים החלטה מסודרת בעניין הזה, מה אנחנו מבקשים בעצם.
דוד ביטן: אנחנו ניתן לממשלה ולמשרדים צ'אנס.
דוד ביטן: אם הם לא יעשו את זה, אז אנחנו נגיש הצעת חוק ולדעתי ברגע שנגיש, מייד הם יעשו את ההחלטות בממשלה.
דוד ביטן: ככה זה הולך, זה הדינמיקה של העניין הזה.
דוד ביטן: לגבי העולים החדשים, פנינו למזכיר הממשלה בעניין הזה?
קריאה: לנציג שירות המדינה פנינו, אדוני היושב-ראש.
דוד ביטן: מה מזכיר הממשלה שתהיה החלטה?
שלומית אבינח: מזכיר הממשלה, שתהיה ועדת שרים.
שלומית אבינח: לא קיבלנו מענה.
דוד ביטן: והחלטה לגבי הצבת יעד?
שלומית אבינח: כן, פנינו גם.
דוד ביטן: אין שום דבר, בסדר, אז תכתבי לו שהוא ידע.
דוד ביטן: תכתבי לו שבמידה ולא נקבל תשובה תוך חודש, נגיש הצעת חוק בעניין הזה לקביעת יעד בחוק ולא בהחלטת ממשלה.
שלומית אבינח: לאתיופים ועולים חדשים?
דוד ביטן: כן, באותה הזדמנות גם להכניס את עולי אתיופיה.
דוד ביטן: הם מבינים את המשמעות.
דוד ביטן: ברגע שאנחנו נכניס את זה, אז כולם ירצו להיכנס לתוך הכנפיים האלה.
מרב תורג'מן: אדוני מבקש שהחלטת הממשלה לא רק תקבע את היעד אלא תקבע את היקף המשרות?
דוד ביטן: איכות המשרות.
דוד ביטן: לדעתי בעולי אתיופיה לא צריך כבר יעד.
דוד ביטן: שהשכר הממוצע מול השכר הממוצע במשק של המשרות האלה יהיה X.
דוד ביטן: צריך לקבוע את ה-X הזה.
דוד ביטן: זה מה שיקבע.
דוד ביטן: לא חייב להיות אקדמאי.
דוד ביטן: אם יש משרה לא לאקדמאים ומרווחים 15,000 שקל, על הכיפאק.
דוד ביטן: כל הנושא הזה של יעד לעולי אתיופיה זה שטויות.
דוד ביטן: מה הם עושים בבית חולים?
דוד ביטן: בית חולים, אז יש שם אנשי תחזוקה ואנשי ניקיון, אז הוא עומד לא ביעד, הוא עומד פי שלוש מהיעד, אז מה זה עוזר?
דוד ביטן: הוא יפסיק לקלוט עולי אתיופיה בגלל זה?
דוד ביטן: הוא יקלוט אותם כי אין לו ברירה.
מרב תורג'מן: צריך לשמוע את רשות החברות.
שלומית אבינח: רשות החברות זה חסאן טאופרה.
דוד ביטן: שמעת את הדיון שהיה?
חסאן טאופרה: אני מתנצל, לא שמעתי את הדיון כי הייתה בעיה לוגיסטית עם הזום.
חסאן טאופרה: שמעתי רק את הסוף שלו, אני מתנצל.
דוד ביטן: הממוצע של החברות הממשלתיות, הן עומדות ביעד שקבעה הממשלה.
דוד ביטן: יש חברות שלא עומדות בכלל, אז קודם כל צריך לטפל באלה שלא עומדות.
דוד ביטן: דבר שני, חברות ממשלתיות, לצערי הרב למרות שהחוק מחייב אותן לקבוע יעד ספציפי, הן לא עושות את זה.
דוד ביטן: אין החלטת דירקטוריון שקובעת את היעד.
דוד ביטן: הן נסמכות על החלטת הממשלה בלי לקבל החלטה בעניין הזה.
דוד ביטן: דבר שלישי, יש תאגידים ציבוריים על פי דין שהם בכלל לא עומדים ביחד, אפס, אפס, כמו למשל רשות השידור החדשה.
דוד ביטן: לגבי עולי אתיופיה, החברות הממשלתיות עומדות ביעד הכוללני אבל לא לגבי איכות המשרות.
דוד ביטן: למשל, בבית חולים קולטים הרבה מאוד אנשים במשרות של כוח עזר, אז הן עומדות ביעד, אפילו פי שלוש מהיעד, אבל הן לא קולטות למשרות שהשכר בגינן הוא שכר טוב יחסית לשכר הממוצע במשק.
דוד ביטן: מה שאנחנו מבקשים שתשקלו זה שינוי של הגישה, זאת אומרת שהחלטת החברות והחלטת הממשלה תהיה כזאת שבעצם תיתן יותר בנושא הזה של משרות טובות יותר, כי לעמוד ביעד הכללי, עומדים.
דוד ביטן: מה שאנחנו צריכים זה לקדם את האנשים יותר בדירוג השכר בתוך החברות הממשלתיות ובתוך התאגידים.
דוד ביטן: דבר אחד שאין אותו גם לא בהחלטת ממשלה ורוצים שתשקלו, זה הנושא של יעד שקשור לעולים.
דוד ביטן: עולים חדשים, אין בכלל יעד.
דוד ביטן: יש לגבי אתיופים, יש לגבי דרוזים, יש לגבי חרדים, ערבים, אבל אין בכלל יעד כזה לגבי עולים חדשים.
חסאן טאופרה: אני רק אתייחס בקצרה.
חסאן טאופרה: קודם כל אנחנו מאוד מברכים על הדיון הזה.
חסאן טאופרה: יש פה נושא מאוד חשוב גם לנו, לרשות החברות הממשלתיות ביחס לחברות הממשלתיות.
חסאן טאופרה: כל הנושא של הגיוון התעסוקתי, אני חייב להגיד, זה ממש חשוב לנו וחורה לנו שהנתונים בסוף שנה לא עולים למציאות שאנחנו רוצים להגיע אליה.
חסאן טאופרה: בסוף המציאות העסקית של החברות הממשלתיות, יש הרבה אתגרים שצריך לפתור אותם כדי להגיע לקבוצה שאנחנו רוצים לייחל אליה, במיוחד בני הקהילה האתיופית שזה באמת חובה לפי החוק.
חסאן טאופרה: לגבי תאגידים ציבוריים, זה לא בטיפול של רשות החברות.
חסאן טאופרה: אני מניח שמשרד המשפטים יתייחס או גופים אחרים, אבל אנחנו לא מטפלים בגופים הציבוריים.
חסאן טאופרה: החוק בעצם קובע שצריך להגיע לייצוג הולם לבני הקהילה האתיופית ובני העדה הדרוזית.
חסאן טאופרה: אפשר לראות באמת כמו שאמרת, ביחס לנתונים יש באמת התקדמות באחוזים.
חסאן טאופרה: בממוצע הכולל אנחנו משיגים את היעד הארצי אבל עדיין אם יורדים לפרטים, יש לא מעט בעיות שנמצאות שם, בין אם זה איכות המשרה ואיכות השכר וכו'.
חסאן טאופרה: אני חייב לומר שבשנים האחרונות התחדדה אצלנו ההבנה שמספיק עם קביעת היעדים ומדיניות העל וצריך באמת לטפל בבעיות הפרטניות, לרדת לשטח ולהבין איפה הבעיות הפרטניות ולשבור מה שנקרא דלתות זכוכית.
חסאן טאופרה: בשנה שעברה לקחנו שלוש חברות ממשלתיות גדולות יחסית, חברת חשמל, חברת נמל אשדוד וחברת עמידר והתרכזנו בהן כדי להכניס כוח עבודה מגוון וגם איכותי, ושם אנחנו באמת מצליחים לראות את התוצאות ואת העלייה בשיעור הגיוסים.
חסאן טאופרה: יש צבר חדש מבני העדה האתיופית שנכנס לנמל אשדוד ואנחנו מאוד מקווים שיכנסו עוד אחרים כדי באמת להביא לגידול לא רק בכמות אלא גם באיכות של בני הקהילה האתיופית.
חסאן טאופרה: לגבי הסיפור של קביעת מדיניות, אנחנו נקבל את כל מה שנאמר בוועדה.
חסאן טאופרה: אנחנו גם ננחה את הדירקטוריונים להמשיך לקבוע יעדים ביחס לכל החברות שאין בהן.
חסאן טאופרה: עדיין אני חושב שהעבודה הרצינית שצריך לעשות בשנה הקרובה כמו בשנה שעברה, לרדת חברה-חברה ולנסות לפתור את הבעיות הפרטניות כי רק שם נצליח להבקיע.
חסאן טאופרה: בלי זה אנחנו נגיע לאותן תוצאות כנראה גם בשנה הבאה עם שינויים מסוימים במקומות כאלה ואחרים.
דוד ביטן: יש פה שאלה ליועצת המשפטית.
מרב תורג'מן: היינו שמחים שתנחו את הדירקטוריונים לקבוע יעדים לא רק מבחינת המספר אלא מבחינת איכות המשרות וכמובן גם משרות ניהול בהתחשב בשכר.
מרב תורג'מן: דבר נוסף, השאלה אם אתם שקלתם נקיטת סנקציות כלליות מכוח הסמכות לפיקוח של החברות הממשלתיות?
חסאן טאופרה: אני אענה על השאלה השנייה ונחזור לשאלה הראשונה.
חסאן טאופרה: לגבי סנקציות, רשות החברות פועלת תחת רגולציה מאוד מאוד מוגדרת בתוך חוק החברות הממשלתית.
חסאן טאופרה: אין לנו יכולת להטיל סנקציות במקומות שהחוק לא הסמיך אותנו וכמובן אין לנו סמכות להטיל סנקציות ביחס לאי עמידה בייצוג הולם.
חסאן טאופרה: גם צריך להגיד שהחוק לא אומר מה היעד.
חסאן טאופרה: החוק אומר, צריך להגיע לייצוג הולם בחברות הממשלתית, לפעול וכו', וכמובן הוא לא מפרט מה זה ייצוג הולם, באיזה מובן, באיזה משרות וכו', והוא לא נותן גם את הכלי לרשות החברות לאכוף את זה.
חסאן טאופרה: זה לא קיים ואנחנו לא נוכל להפעיל במקומות שאנחנו לא מורשים לעשות את זה.
חסאן טאופרה: ביחס לשאלה הראשונה, כמובן, אנחנו נמשיך בהכוונת הדירקטוריונים ונוציא להם גם את הדרישה שנוגעת, שאנחנו עושים את זה כל תקופה, להביא את המדיניות אבל אנחנו גם מוסיפים עוד נדבך, שאנחנו מוסיפים עוד חברות לתוך הפיילוטים שלנו כדי לשבור את החסמים הפרטניים בכל חברה וחברה.
חסאן טאופרה: המדיניות לבד לא מספיקה בהקשר הזה.
חסאן טאופרה: צריך גם את העבודה הפרטנית במיקרו, לא רק במקרו.
דוד ביטן: למה אתם לא מתקנים את החוק?
דוד ביטן: תקנו את החוק שיהיה לכם אפשרות לתת סנקציות.
חסאן טאופרה: אפשר ליזום תיקון כזה.
חסאן טאופרה: הנגיעה שלנו לחוק ולתיקונים בהקשר הזה לא הגיעה מאיתנו.
חסאן טאופרה: זה נושאים שהגיעו ממי שהעלה את ההצעות בעבר.
חסאן טאופרה: יש הרבה דברים שבחוק שלנו לא מקנים סנקציות במקומות אחרים.
דוד ביטן: אני מציע שתשקלו תיקון החוק בעניין הזה.
דוד ביטן: למשל, אחרי שתתקנו את העניין של הגיוון של התפקידים, אם הוא צריך למנות בשנת 2020 מספר משרות, אז אתם לוקחים את הסכום של עלות המשרה ונותנים לו את זה קנס ואז הוא ידאג שיהיו לו משרות כאלה.
דוד ביטן: הוא לא ישלם לכם את הקנס, הוא ישלם את זה לאנשים שיעבדו.
דוד ביטן: בלי קנסות שום דבר לא תופס, אתם יודעים את זה.
דוד ביטן: הכול וולונטרי הפך להיות.
דוד ביטן: כן, אפשר.
אברהם נגוסה: אברהם נגוסה, יועץ ראש הממשלה לענייני יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: אתה קודם ציינת על נמל אשדוד שקלט יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: גם אני רואה פה בטבלה ש-34 נקלטו.
אברהם נגוסה: אני קיבלתי מכתב, כמובן גם אחרים קיבלו[ שהם לא נכללו בהסכם הקיבוצי ואז הם נמצאים בסכנה של פיטורים.
אברהם נגוסה: גם לא תהיה להם הגנה לגבי את הזכויות.
אברהם נגוסה: האם אתם עוקבים אחרי הזכויות של העולים בדבר הזה ומה אתם יכולים לעשות עכשיו כדי שאותם 31 עובדים יכללו בתוך ההסכם הקיבוצי?
חסאן טאופרה: אני אענה על השאלה לא ברמה הפרטנית אבל ביחס להסכמים הקיבוציים.
חסאן טאופרה: אנחנו מנסים לטפל בכל הנושא של גיוון תעסוקתי בלי להקים, מה שנקרא, בעיות בתת של ההסכמים הקיבוציים ומול ועדי העובדים, מפני שאנחנו לא מנסים לתקן הסכמים או לכפות עליהם או להכניס אותם לתוך הנושאים האלה כי גם להם לפעמים יש דרישות ושמים גם את החסמים.
חסאן טאופרה: אנחנו מנסים לטפל בזה כרגולטור, כממשלה מול החברות הממשלתיות.
חסאן טאופרה: אם אנחנו מגלים שהזכויות לא נשמרות וצריך לעגן אותן ויש פה פגיעה באוכלוסייה הספציפית, אז כמובן אנחנו נפעל מול הדירקטורים.
חסאן טאופרה: לא בטוח שההסכם הקיבוצי זה הדרך הנכונה אבל אנחנו כמובן נפעל בהקשר הזה.
חסאן טאופרה: לשאלתך האם אנחנו פועלים עכשיו לעגן את הדברים בהסכם הקיבוצי, אני לא מכיר שעלתה דרישה כזאת.
חסאן טאופרה: תפנו את זה אלינו ונבחן אותה, אם צריך לעשות פעולות בהקשר הזה ולעגן את הדברים כדי שלא תהיה פגיעה בהקשר הזה תחת ההסכמים של החברה.
דוד ביטן: נגוסה, אנחנו לא נוכל לטפל בזה עכשיו.
דוד ביטן: תיזמי איזושהי פגישה פה, לא חייבים בוועדה, שיבוא יושב-ראש ועד העובדים והמנכ"ל של נמל אשדוד.
שלומית אבינח: הוא רוצה לדבר.
דוד ביטן: כן, אבל מה זה יעזור לנו?
קריאה: הפנינו בקשה לדבר.
קריאה: אני באמת לא אגזול הרבה מזמנכם אבל זה מאוד מאוד חשוב.
דוד ביטן: לא, לא, אנחנו נעשה ישיבה פה בעניין הזה.
דוד ביטן: אנחנו לא נתחיל עכשיו לשמוע את כל הסיפור הזה כי זה לא ייתן לנו כלום.
דוד ביטן: אנחנו נפתור את זה במסגרת פגישה פה בעניין הזה.
דוד ביטן: שיהיה גם נציג רשות החברות, גם מנכ"ל נמל אשדוד או סמנכ"ל כוח-אדם וגם יושב-ראש הוועד הספציפי על מנת שנוכל לסגור את הבעיה.
דוד ביטן: זה סימן לבעיה שצריך לפתור אותה אבל זה סימפטום.
דוד ביטן: אין לי בעיה לטפל בזה.
דוד ביטן: עכשיו להתחיל לשמוע את כולם, זה לא ייתן לי כלום.
דוד ביטן: דיון בוועדה חצי שעה כדי לגמור את העניין או בחדר של אחד הח"כים.
שלומית אבינח: לא, לא, דיון בוועדה.
שלומית אבינח: מזי טזזו.
דוד ביטן: מזי, נציגת אקדמאים ואנשי עסקים מהקהילה האתיופית.
מזי טזזו: שלום לכבוד יושב-ראש הוועדה ולכל הנוכחים.
מזי טזזו: זה קצת מפתיע כי ברקע כל הדיונים האלה והוועדות אני יחד עם עוד קבוצה לא מבוטלת של אנשים, אני באופן אישי עורכת דין עצמאית כבר למעלה מעשור, בשוק הפרטי.
מזי טזזו: פנינו בעצם לנציגים של הקהילה בכנסת, לחבר הכנסת גדי יברקן ולשרה פנינה תמנו-שטה באמת לגבי העניין הזה, איך יכול להיות שקיימים חסמים כאלה רציניים שגורמים לכך שזו התמונה העגומה שאנחנו חיים בה, שבעצם המספרים הם מאוד יפים.
מזי טזזו: אני מסכימה עם מה שנאמר פה, שזאת בעצם פיקציה כי מדברים על המשרות הזוטרות וזה לגמרי לא מייצג וזה לא מה שהקהילה צריכה.
מזי טזזו: באמת כמו שנאמר פה קודם, זו קהילה עובדת שמוסיפה למשק בכל תחום כמעט אבל לא רואים אותה בדרגים הבכרים.
מזי טזזו: כל אתיופי כמעט שתפגוש ותשאל אותו איזה ייצוג יש לנו בחברות הממשלתיות או בנציבות, כולם יודעים לשרוק את השמות.
מזי טזזו: זה עד כדי כך מבוכה.
מזי טזזו: יש שלושה מינויים של אנשים שכולנו יודעים לומר את השמות שלהם, וזה הרבה יותר ממגוחך.
מזי טזזו: זה מציב את המדינה בבעיה גם כלפי חוץ מבחינת הנראות שלה ברמת השוויון ובטח ובטח זה מעיד פנימה ומקבע תפיסות.
מזי טזזו: אני לגמרי מסכימה שהחקיקה מבחינת התשתית, ואני מברכת על זה, באמת התשתית הוכנה בצורה יוצאת דופן כדי לקלוט אותנו למקומות האלה ולכאורה לפתוח את הדלתות.
מזי טזזו: לצערי הרב הדלתות לא באמת פתוחות, ולראיה, תמונת המצב היא לגמרי אפס מינויים בכל הנושא של החברות הממשלתיות וזאת למרות שקיים חוק.
מזי טזזו: אני לא חושבת שיש פה איזה שהם אשמים מיוחדים אבל כשאני שומעת את הפנייה גם של נציגים מהממשלה שמאוד מעוניינים בקידום מתוך הבנה שזה פריון גם למשק, זאת אומרת, להציג מגוון דעות זה רק מוסיף וממנף את המשק.
מזי טזזו: החסם שעולה תמיד זה חסם מגוחך שהיה נכון אולי לפני עשור, קושי לאתר מועמדים.
מזי טזזו: אנחנו מדי שנה מוסיפים כמות אקדמאיים בלתי מבוטלת שלא מביישת אף מגזר.
מזי טזזו: 300 אקדמאיים מצטרפים לשוק.
מזי טזזו: אנחנו פה 40 שנה בארץ.
מזי טזזו: אני לא מכירה מגזר שעשה כזאת התקדמות, כמות כזאת של אקדמאים, כמות כזאת של אנשים מצליחים שמנסים בכל דרך אפשרית לפרוץ את תקרת הזכוכית, אז קודם כל יפה שאנחנו כאן.
מזי טזזו: הדבר החסר שנראה לי מהזירה שבה אני נמצאת, זה שאין פשוט שיתוף פעולה עם השטח.
מזי טזזו: בשטח, הנה אני יחד עם עוד קבוצה גדולה של אנשים טובים, מוכשרים, אקדמאיים, אנשי עסקים שמאוד רוצים לראות את עצמם חברי דירקטוריון, שרוצים לראות את עצמם בחברו מובילות ואין להם את האפשרות למרות החוק הנורא טוב ויפה שמופיע ולמרות החלטות הממשלה.
מזי טזזו: סנקציות זה דבר אחד והוא מצוין, אבל גם על הדברים האלה אפשר להתגבר, לכן הדרך היחידה בעיניי שניתן לעשות את זה, זה אחת ולתמיד לייצר מאגר.
מזי טזזו: יש מאגרים קיימים היום של כל אותם אנשי עסקים אקדמאיים, כלכלנים, רופאים, רואי חשבון, עורכי דין, הרשימה עוד ארוכה, שרק ממתינים שתינתן להם ההזדמנות.
מזי טזזו: בנוסף ובמקביל צריך וראוי שיהיה בתוך משרד נציב שירות המדינה גוף או אדם ספציפי שאחראי על זרימת התנועה הזו באמת.
מזי טזזו: ועדה שתפקח זה יפה, אבל צריך ביום-יום להראות שהמינויים האלה קורים, כי אם לא ידחפו את המינויים האלה או יצבעו אותם כמו שצובעים תקציבים, אז זה לא יקרה, לכן אני חושבת, וזה הצד שלי מהשטח להביא אליכם לוועדה הזו, שעם תשתית כזו אמורה ויכולה לצאת עשייה אמיתית.
מזי טזזו: מבחינתי אתם יכולים להגיד לי, בואו, הנה פיילוט.
מזי טזזו: כל מי שאמר שיש קושי לאיתור מועמדים, אלה המכרזים הקיימים כעת.
מזי טזזו: נביא את רשימת המועמדים וקדימה תמנו אותם.
מזי טזזו: מה כל כך קשה?
מזי טזזו: אתם רק צריכים לפתוח את הדלת.
מזי טזזו: זה הכול.
דוד ביטן: הבעיה של המאגר היא לא הבעיה מכיוון שכל אחד יכול להגיש מועמדות למכרז.
דוד ביטן: לא צריכים לעשות מאגר בשביל זה.
דוד ביטן: הבעיה היא שצריך את המשרות הייעודיות לפתוח לעולי אתיופיה ואז הם יוכלו להגיש בצורה יותר טובה כי אז הם יוכלו גם להיבחר.
דוד ביטן: הרעיון זה לתת להם את האופציה להיבחר ולתת להם קדימות על מועמדים שהם לא בני העדה האתיופית.
מזי טזזו: נכון מאוד.
מזי טזזו: היום החוק עושה בדיוק ההיפך.
מיכל וונש: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להתחבר למשהו שמזי כן אמרה, שבעיניי מאוד מאוד חשוב מבחינת שינוי התפיסה.
מיכל וונש: אנחנו מאתגרים פה כל הזמן פרדיגמות, אז שינוי התפיסה וההבנה שהחברה הישראלית יוצאת נפסדת.
מיכל וונש: זה לא הפוך.
מיכל וונש: זה לא כפי שאנחנו מסתכלים על זה עכשיו ואומרים, צריך לעשות טובה או חסד עם מועמדים מסוימים.
מיכל וונש: אגב, לא סתם הקבלתי את זה למצבן של נשים בכל מיני אתגרים שיש לנו, שצריך להציג מאגר פחות או יותר באותה צורה כדי שידעו שיש גם מועמדות ולא רק מועמדים.
מיכל וונש: אנחנו פה צריכים ממש לשנות את כל הגישה ולהבין שהחברה הישראלית יוצאת נפסדת מכך שאין ריבוי דעות סביב השולחן.
מיכל וונש: אין מגוון מחשבתי סביב השולחן.