GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רפאל איטח: הייתה לי בעיה בברכיים והתור הרפואי לוקח המון זמן.
רפאל איטח: הם ביקשו שאני אלך לשלם לבד – כשאני חייל בודד, אין לי תמיכה כלכלית – הלכתי לשלם 1,200 שקלים.
שלומית אבינח: אתה לא חייל.
אלכס קושניר: אתה לפני גיוס, נכון?
רפאל איטח: אני לפני גיוס.
קריאה: אבל אתה חייל בודד לפני שאתה מתגייס ואחרי שאתה משתחרר.
קריאה: זה לא רק בזמן הצבא.
רפאל איטח: הם לא מכירים במעמד חייל בודד שלי, הם אומרים לי שאני לא זכאי לזה.
שלומית אבינח: לפרוטוקול אני בכוונה מחדדת – שלא תבינו אותי לא נכון – לחיילים אסור להופיע פה, למועמדים ולחיילים משוחררים אין בעיה, אז אתה לא חייל.
אלכס קושניר: אזרחים כן, חיילים לא, בקיצור.
רפאל איטח: אני אמור להתגייס באוקטובר.
רפאל איטח: קיבלתי תאריך גיוס.
רפאל איטח: ביטלתי את מעמד בן ישיבה, הייתי אמור לעשות צו ראשון, הלכתי לרופא, התור בשירות הציבורי הוא עוד 6 חודשים, הוציאו לי פקודת מעצר בגלל שזה עוד 6 חודשים, אז נאלצתי לשלם 1,200 שקל לרופא פרטי בשביל להביא להם את זה כמה שיותר מהר כי הם לחוצים וזו המערכת, אז שילמתי את זה מכספי.
רפאל איטח: סוף סוף נגמר צו ראשון, הגענו לשאלון העדפות.
רפאל איטח: קיבלתי תאריך גיוס אז אמרתי להם: אין לי שאלון העדפות, הם אמרו לי: אתה בוגר החברה החרדית, אנחנו צריכים לגייס אותך מהר, אין שאלון העדפות, הצבא יקבע לפי צרכיו.
רפאל איטח: ניסיתי לדבר עם מישהו שאני מכיר במודיעין, קצינה במודיעין, היא לא יכלה לעזור לי.
רפאל איטח: כך נפלתי בין הכיסאות.
רפאל איטח: לא קיבלתי שום דבר.
רפאל איטח: אין לי הכרה כחייל בודד, אין לי כסף.
רפאל איטח: המשפחה אמרה לי שברגע שאני מתגייס הם לא רוצים שאני אחזור הביתה כי אני מהווה דוגמה רעה לאחים שלי וזהו, ונשארתי עירום וחסר כול.
אלכס קושניר: ד"ר גלעד מלאך, ראש תחום חרדים המכון הישראלי לדמוקרטיה, בבקשה.
גלעד מלאך: שלום לכולם.
גלעד מלאך: קודם כל רציתי כן לשבח את המהלך שהצבא עושה, ותת-אלוף ודמני, בראייה מסודרת ושיטתית של כל הנושא, גם של גיוס חרדים וגם של יוצאים בשאלה, או כמו שאני אתאר את זה תכף, זה קצת יותר רחב מיוצאים בשאלה.
גלעד מלאך: ההקשר הוא קריטי גם בגלל שחוק הגיוס עובר עכשיו, גם בגלל שוועדת נומה הגישה את מסקנותיה וכל המערך של זיהוי חרדים עובר עכשיו טיוב ושיפור, אז בתוך זה חייבים גם להכניס את הנושא של הקבוצה הלא חרדית.
גלעד מלאך: אני אדייק את המונח.
גלעד מלאך: המונח בעיניי הוא לא יוצאים השאלה אלא יוצאי מערכת החינוך החרדית.
גלעד מלאך: למה?
גלעד מלאך: היטיב יפה לתאר את זה אביחי קודם.
גלעד מלאך: יש אנשים שמתגייסים למסלול הכלל-צה"לי והם אולי כבר לא חרדים אבל הם דתיים, הם מסורתיים, הם על הרצף, הם לא מזוהים, כל הדברים האלה, וחייבים לתת מענה גם להם.
גלעד מלאך: כלומר, חייבים לתת מענה לכל הקבוצה שלא הולכת למסלולים ייעודיים.
גלעד מלאך: רק להדגיש, המשקל של הקבוצה הזו הוא גדול.
גלעד מלאך: שיעור עוזבי החברה החרדית הוא אולי 10%, אבל הנוכחות שלהם בקרב המתגייסים לצה"ל היא להערכתי כ-20%-30%.
גלעד מלאך: גם אחר כך הנוכחות שלהם באקדמיה גדולה יותר משיעורם, לכן גם לצבא חשוב מאוד שיתייחס אליהם.
גלעד מלאך: תת-אלוף ודמני הציג זיהוי טוב יותר מהזיהוי הנוכחי, גם דרך העמותות, וזה חשוב, לי נדמה שכיוון שאנחנו לא שואלים את הבן אדם האם הוא חרדי היום או לא, זה לא מה שמעניין אותנו, מעניין אותנו האם הוא בוגר מערכת החינוך החרדית, זה דבר שאפשר לזהות לכאורה כבר בעת הגיוס שלו, אם הוא עומד בקריטריונים של החוק.
גלעד מלאך: אם יהיה את הזיהוי הזה אז יהיה קל יותר באמת לבדוק את הצרכים שלו, האם הוא חרדי לשעבר, חרדי בהווה, דתי, מסורתי או כל הדברים האלה, ולתת את המענה.
גלעד מלאך: זו הערה אחת שאני מציע לשיפור.
גלעד מלאך: ההערה שנייה היא לגבי שמונת החודשים בסוף.
גלעד מלאך: אני שמח מאוד על השינוי המתוכנן הזה כי באמת עד עכשיו זה היה 4, אז עכשיו זה 4 פלוס 4.
גלעד מלאך: אני מבין את הצורך במשהו המיוחד קצת בהצעה שיש פה.
גלעד מלאך: שימו לב שאנחנו במהלך נוסף של קיצור שירות לכלל המשרתים.
גלעד מלאך: מי שמתגייס עכשיו אמור להיות 30 חודשים, אז צריך לוודא שאותם 8 חודשים גם בתוכנית החדשה של צה"ל, או גם אם יהיה קיצור שירות נוסף – זה נכון לכלל החרדים אבל גם כמובן ליוצאי חינוך חרדי – יישמרו.
גלעד מלאך: עד כאן.
אלכס קושניר: יאיר הס, מנכ"ל עמותת הלל, בבקשה.
יאיר הס: אני לא שותף למחמאות שניתנו פה למהלך שעשה הצבא בראשות תת-אלוף ודמני.
יאיר הס: יש פה שוב ניסיון להתחמק מלתת מענה אמיתי ורציני.
יאיר הס: הרעיון של ללכת לעמותות, שלכאורה היה יכול לקסום לי בכך שיוצאים בשאלה יצטרכו לעבור בעמותת הלל ולקבל אישור לקבל דברים מהצבא, הוא רעיון מופרך, הוא רעיון שמסיר אחריות מהצבא למצוא את החיילים האלה, לאתר אותם ולעזור להם.
יאיר הס: נמצאים כאן נציגים של החרדים הישראלים והסיבה שהפתרון של ללכת לעמותות היוצאים בשאלה עלה בכלל הוא ככל הנראה ניסיון לשמר את היכולת של ההנהגה החרדית למנוע מחרדים לשרת בכלל צה"ל.
יאיר הס: כי הרי מה זה אומר?
יאיר הס: זה אומר שאם אתה לא מצהיר שאתה בהלל אתה תהיה חייב לשרת ביחידה חרדית, אבל אם אתה רוצה לשרת בכלל-צה"ל אתה צריך להצהיר שאתה יוצא בשאלה.
יאיר הס: זה מופרך.
יאיר הס: חובתו של הצבא לתת לכל בוגר חינוך חרדי את הזכות לשרת בכל מקום שהוא רוצה בצה"ל.
יאיר הס: בוגר חינוך חרדי צריך לקבל את זה רק מהיותו בוגר חינוך חרדי.
יאיר הס: והנתונים האלה קיימים במשרד החינוך, אין שום סיבה ללכת לבקש אותם מאתנו.
יאיר הס: דבר נוסף, חיילות.
יאיר הס: צריך לדבר על זה.
יאיר הס: יש היום עשרות חיילות בוגרות החינוך החרדי שאנחנו נמצאים אתן בקשר, בוודאי יש יותר, וגם להן יש את הזכות וצריך לראות איך מטפלים בהן.
יאיר הס: הפתרון ששמעתי כרגע מתת-אלוף ודמני לא נותן מענה למה קורה במהלך השירות עבור אותן חיילות.
יאיר הס: יש ציפייה לבנות על עמותות, מעולם לא הוזמנתי לשבת בדיון ולהבין מה הדבר הזה יגרום ואיך הדבר הזה יתפתח.
יאיר הס: הצבא לא עובד אתנו בשיתוף פעולה וזה מתוך כוונה מכוונת של למצוא חן ולרצות את ההנהגה החרדית.
יאיר הס: זה הלופ שהצבא כלוא בו בדבר הזה.
יאיר הס: אז, קודם כל, אני קורא, אם אתם באמת רוצים לתת פתרון רציני, שבו אתנו, תמצאו את הפתרונות הנכונים.
יאיר הס: אחר כך, תנו זכות לכל בוגר חינוך חרדי בלי לשאול אותו אם הוא חרדי, אם הוא חילוני, אם הוא דתי, מסורתי, זה לא מעניין.
יאיר הס: איך יכול להיות שזה בכלל מעניין מישהו?
יאיר הס: אחרי שהצבא ייקח על זה אחריות ברצינות נוכל לדבר על כך שיהיה שוויון מלא.
יאיר הס: מה שהציע ודמני לא נותן שוויון מלא ליוצאים בשאלה וגם לא לחרדים שבוחרים לשרת בצה"ל.
אלכס קושניר: ד"ר אילה אליהו, בבקשה.
אילה אליהו: אני ד"ר אילה אליהו ממרכז המחקר של הכנסת.
אילה אליהו: התבקשנו על ידי הוועדה להכין מסמך לקראת הדיון ופנינו לצה"ל כדי לקבל נתונים מעודכנים.
אילה אליהו: לצערנו, קיבלנו אותם רק היום בבוקר, וזה קצת מקשה לכתוב מסמך כפי שצריך עבור הוועדה.
אילה אליהו: מתוך המסמך שכתבנו בכל זאת באמת עולה שיש פער מאוד גדול בין מה שצה"ל מתאר ומצהיר לבין מה שעולה מהשטח, מהאנשים ומהארגונים, וכדאי לשים לב לפער הזה.
אלכס קושניר: תת-אלוף ודמני, לפני שאני מסכם אני אשמח שתתייחס לכמה סוגיות: אחת, מה קורה עם כאלה שמשרתים היום בצה"ל, האם אתם עושים איזושהי עבודה כדי לאתר אותם?
אלכס קושניר: למרות שכולנו מבינים פה שתהליך האיתור הוא פשוט כי הנתונים נמצאים במשרד החינוך, וגם לכם יש נתונים על ההשכלה של החיילים האלה, אז אפשר לאתר אותם.
אלכס קושניר: שאלה שנייה שאני רוצה לשאול היא בנושא חיילים חרדים שמשרתים בכלל צה"ל.
אלכס קושניר: שאלה שלישית שאני רוצה לשאול היא בנושא מערך הת"ש.
אלכס קושניר: האם יש איזושהי עבודה או ניסיון של הכנה של חיילים שמשרתים במערך הת"ש כדי לטפל בבוגרי החינוך החרדי.
אלכס קושניר: אחר כך יש לי כמה הצעות אבל אשאיר את זה לסיכום.
שלומית אבינח: גם משך ההכרה כחייל בודד, למה זה אורך 5 חודשים?
אלכס קושניר: כן, גם כל הנושא של הכרה בסטטוס חייל בודד, למה הוא אורך 5 חודשים.
אמיר ודמני: אענה על שאלה-שאלה.
אמיר ודמני: כפי שאמרתי בדבריי, הכוונה היא ליישם את המדיניות הזו גם כלפי החיילים שמתגייסים לצה"ל וגם החיילים שמשרתים בצה"ל.
אמיר ודמני: אין פה שום הבדל.
אמיר ודמני: אני גם ציינתי את לוחות הזמנים ולכן הכוונה היא לגבי שני הדברים.
אמיר ודמני: לגבי החיילים החרדים שמשרתים בכלל צה"ל ולא במסגרות חרדיות – בדיוק אותו דבר.
אמיר ודמני: הם מקבלים את אותו מענה שדיברתי עליו קודם.
אמיר ודמני: לגבי מערך הת"ש, נעשו הרבה מאוד התאמות גם בקורסי ההדרכה וגם בהכשרה.
אמיר ודמני: צוין פה שיש בורות, אני חושב שכבר עברנו את שלב הבורות.
אמיר ודמני: ישבתי עם חלק מהאנשים פה ואני לא חושב שאנחנו כבר לא מבינים את הדברים.
אמיר ודמני: לכן בנושא הזה גם נעשה התיקון הנדרש לדעתי.
אמיר ודמני: בנושא ההכרה של חייל בודד – הכרה של חייל בודד לא אורכת 5 חודשים.
אמיר ודמני: יכולים להיות מצבים חריגים שאורכים יותר זמן מהרגיל.
אמיר ודמני: זה יכול להיות בגלל איזשהם פערים בשיתוף פעולה או דברים אחרים.
אמיר ודמני: כל מקרה חריג שאקבל לידיעתי אני כמובן מוכן לתחקר, אבל אין שום צורך בחמישה חודשים.
אמיר ודמני: התהליך הוא הרבה יותר קצר.
אמיר ודמני: עכשיו אנחנו משנים את התפיסה בהיבט הזה ומכניסים מש"קיות ת"ש ללשכות הגיוס בהיקף הרבה יותר גדול כדי לפתור חלק ניכר מהבעיות עוד בשלב המלש"ב ולא להגיע בכלל לגיוס עצמו.
אמיר ודמני: לסיכום אני רק אגיד, א', שאנחנו עושים עבודה משמעותית שלדעתי תתקן הרבה מאוד מהדברים שנאמרו כאן.
אמיר ודמני: שניים, על מנת לוודא שאכן לא פסחנו על איזה נושא או סעיף אני אקח לעצמי את הזכות להזמין את השותפים שהיו פה בדיון כדי להציג להם גם את הפתרונות שאנחנו נותנים וגם לשמוע אם יש דברים נוספים שאנחנו צריכים להוסיף על מנת לתת מענה, אבל אני סבור שאנחנו ניתן מענה מלא לכל הדברים שעלו כאן לפי לוחות הזמנים שציינתי בדבריי.
אלכס קושניר: אדוני, אתה שמעת פה את המקרה של רפאל, אשמח אם תוכל להתייחס, בבקשה.
אמיר ודמני: רשמתי אותו לפניי ואנחנו נטפל בו.
אלכס קושניר: בסדר, אנחנו נהיה אתך בקשר.
אלכס קושניר: יש עוד כמה פניות פרטניות שקיבלנו, אני מרשה לעצמי להעביר אותן אליך כדי שנוכל לוודא שהכול טוב ומטפלים באנשים.
אמיר ודמני: אני אשמח לטפל בכולן.
אלכס קושניר: אני רוצה לסכם את הדיון.
אלכס קושניר: קודם כל, אני ממש מתנצל בפני כל מי שנכח בזום ולא דיבר, מפאת קוצר הזמן אנחנו לא יכולים לאפשר את זה.
אלכס קושניר: אני חושב שבדיון הזה למדנו כמה דברים: אחד, כן יש התקדמות בצה"ל.
אלכס קושניר: אי אפשר להגיד שהדברים עומדים איפה שהם עומדים.
אלכס קושניר: יחד עם זאת, אני חושב שההתקדמות הזו לא מספיקה ואני גם לא בטוח שהיא יודעת לטפל בשורש הבעיה כי שורש הבעיה נמצא בהגדרה.
אלכס קושניר: ההגדרה צריכה להיות בוגר מערכת חינוך חרדית, נקודה.
אלכס קושניר: ללא שום סייגים או הסתייגויות.
אלכס קושניר: יש לכם את הנתונים, ואם אין לכם אתם יכולים לקחת ממשרד החינוך, ובכל מקרה כל אחד ממלא לכם את השאלון ורושם בו איפה הוא למד, אז אני לא מבין מה הבעיה לאתר את החבר'ה האלה.
אלכס קושניר: אתם יודעים בדיוק מי האנשים האלה.
אלכס קושניר: כל החבר'ה האלה שהם בוגרים מערכת החינוך החרדית חייבים להיות זהים בתנאים, אחרת זו פשוט אפליה והיא פסולה.
אלכס קושניר: דבר נוסף הוא הנושא של מחו"ה אלון.
אלכס קושניר: אני מכיר את זה מהכיוון של חיילים בודדים עולים, אין שום סיבה שבוגרי מערכת חינוך חרדית שמתגייסים לכלל צה"ל ולא מכירים את החברה הישראלית, לא מכירים את צה"ל ולא יודעים איך להתנהל, לא יקבלו את קורס ההכנה במחו"ה אלון, כולל אולי השלמת הכנסה עוד לפני גיוס כדי לאפשר להם את היכולת להתמיין ליחידות טובות יותר ולממש את הפוטנציאל שלהם.
אלכס קושניר: דבר נוסף הוא מערך הת"ש.
אלכס קושניר: שמענו כאן עדויות – ואני בטוח שיש עוד הרבה – כנראה שהוא עדיין לא מוכן לטפל בחבר'ה האלה.
אלכס קושניר: יכול להיות שאתם כבר לא נמצאים בשלב של בורות אבל אתם בטוח עוד לא בשלב של הפנמה, אז אני חושב שכדאי שתעשו עבודה על זה.
אלכס קושניר: אנחנו גם הוציא פנייה של הוועדה לשר הביטחון בני גץ ולשר במשרד הביטחון ביטון על מנת לקבל הסבר איך אתם מקדמים את זה.
אלכס קושניר: לגבי הנושא של בחורים ובחורות שמתגייסות – אני חושב שבחורות חרדיות לא מתגייסות?
אלכס קושניר: שהן ממשיכות להיות חרדיות?
שרה גזית: יש כאלה שמתגייסות.
שרה גזית: מעט אבל יש רצון.
שרה גזית: יש התחלה של תהליך.
אלכס קושניר: אוקיי, אז חיילים וחיילות שמתגייסות לכלל צה"ל, גם בהם צריך לטפל וזה חייב להיות בדיוק באותם תנאים ובדיוק-בדיוק עם אותן זכויות.
אלכס קושניר: אני חושב שאתם צריכים לקיים שולחן עגול עם העמותות כמה שיותר מהר על מנת שתוכלו לגשר על הפערים.
אלכס קושניר: אני מבקש ממך, תת-אלוף ודמני, לשלוח לנו את התוכנית שגיבשתם בכתב, כולל קריטריונים, כולל כל שלבי השירות, החל מהשלב הקדם צבאי, דרך הצבא ומה הם מקבלים גם אחרי השירות כדי לעשות לנו טבלה השוואתית בין חייל שמתגייס למסלול חרדי לבין חייל שלא מתגייס למסלול חרדי אבל הוא בוגר מערכת החינוך החרדי.
אלכס קושניר: ואם אפשר לקצר את משך ההכרה וקבלת סטטוס חייל בודד זה בהחלט יעזור.
אלכס קושניר: אני מבקש לקיים דיון מעקב על הנושא הזה בעוד חודשיים מהיום, לפני חגי תשרי.
אלכס קושניר: אני אגיד עוד דבר שלפי דעתי שם קבור הכלב.
אלכס קושניר: אני חושב שאני לא יכול לבוא בטענות לצה"ל כי יושבים כאן קצינים על מדים שאמורים לדבר בצורה ממלכתית ולייצג את המערכת הצבאית – ואגב, אני מאוד-מאוד מכבד ומעריך את זה – אבל מה שאני חושב שקורה באמת זה שיש כאן לחצים מאוד-מאוד גדולים של המנהיגים בחברה החרדית ופוליטיקאים חרדים שפשוט מנציחים את האפליה הזו, גם כדי למנוע מאלה שרוצים לצאת בשאלה לעשות את זה, וגם כדי להפלות אותם אחר כך במהלך השירות הצבאי ולאחריו.
אלכס קושניר: אני חושב שזו תופעה פסולה.
אלכס קושניר: אנחנו חייבים להילחם בה ואנחנו נילחם בה בכל הכלים שעומדים לרשותנו, גם בוועדה וגם מחוץ לוועדה.
דוד ביטן: הנושא היום השוואת תנאי משרתי השירות הלאומי האזרחי לתנאי החיילים הבודדים.
דוד ביטן: הדיון מתקיים ביוזמת ארגון 'נפש בנפש'.
דוד ביטן: מרבית המתנדבות מארצות הברית, צרפת והיתר ממדינות נוספות.
דוד ביטן: מפניות הארגון עולה כי הבנות המתנדבות מופלות לרעה לעומת החיילים הבודדים.
דוד ביטן: להבדיל מחיילים בודדים בנות השירות הלאומי לא זוכות להכרה ממסדית ולהטבות שנובעות מכך כפי שמקבלים החיילים הבודדים.
דוד ביטן: רק לאחרונה פעלתי מול רשות האוכלוסין וההגירה לאשר הגעתם של הורי המתנדבות לביקור בארץ בתקופת הקורונה בדומה לאפשרות ביקורי ההורים החיילים בישראל, ואכן זה אושר על ידי הרשות.
דוד ביטן: לגבי השירות הלאומי האזרחי, מתנדבים 18,000 מתנדבים, 90% מהמתנדבים הם מתנדבות.
דוד ביטן: 35% מהמתנדבים ממשיכים לשנה השנייה.
דוד ביטן: בחוק לא קיימת הגדרה חוקית לבת שירות בודדה שמקנה לה הטבות כפי שקיים עבור חייל בודד.
דוד ביטן: מתוך כלל המתנדבים כ-160 מתנדבות מוגדרות כעולות בודדות ללא עורף משפחתי בארץ.
דוד ביטן: נכון לשנה הבאה בין 15% ל-20% מהמתנדבות העולות תמשכנה להתנדב לשנה שנייה.
דוד ביטן: לפי חוק השירות האזרחי 2017 רק אזרחי מדינת ישראל שקיבלו פטור מהשירות הצבאי יכולים להתנדב במערך השירות הלאומי אזרחי.
דוד ביטן: לפני שנה הרשות הכינה תקנות שמאפשרות ליהודי התפוצות, שאינם אזרחי המדינה, להתנדב לשירות הלאומי אזרחי, התקנות טרם אושרו על ידי השר הממונה וזאת בגלל הבחירות, לא בגלל סיבה אחרת.
דוד ביטן: כל פעם הייתה מערכת בחירות ולא היה שר.
דוד ביטן: המתנדבים מקבלים 872 שקלים דמי כיס.
דוד ביטן: ב-21 בנובמבר 2018 הוחלט בוועדת התעריף להעניק תוספת של 540 ₪, עד כה התוספת הזאת אושרה.
דוד ביטן: היא כלולה בתקנות התוספת הזאת?
ראובן פינסקי: כן.
דוד ביטן: התוספת אמורה להתווסף למתנדבות הבודדות העולות.
דוד ביטן: האגודה להתנדבות, 'בת עמי', 'שלומית' ו'עמינדב' הם הגופים העיקריים שמלווים את בנות השירות.
דוד ביטן: כל ארגון מעניק סיוע שונה לכל מתנדבת אצלו.
דוד ביטן: אין אחידות בין הארגונים במתן ההטבות.
דוד ביטן: מבין העזרה המונהגת ניתן לציין מימון מלא לקורס פסיכומטרי בצרפתית, עזרה באיתור משפחה מאמצת, סדנאות הכנה לחיים.
דוד ביטן: צריך לציין שבניגוד לחיילים הבודדים למתנדבות הבודדות אין צורך בשכירות כי המדינה שוכרת נכס שבו הן מתגוררות, לכן יש הבדלים בעניין הזה בין זה לזה.
דוד ביטן: כיום לא קיימת חובת העברת מידע בין הרשות למשרד הקליטה כפי שקיים בין משרד הקליטה לצה"ל לגבי חיילים בודדים עולים.
דוד ביטן: העברת המידע חשובה מאוד ויכולה לסייע למיצוי זכויותיהן של המתנדבות הבודדות.
דוד ביטן: היות שאין הגדרה בחוק לבת שירות בודדה בשחרור הבנות לא מקבלות את ההטבות ממשרד הביטחון כפי שמקבלים החיילים הבודדים.
דוד ביטן: הרשות עובדת על תקנות רישום מתנדב בודד, עד כה לא קיימת הגדרה כזאת.
דוד ביטן: טוב, הבעיה ברורה, הייתי אומר.
דוד ביטן: כמה יש מתנדבות בודדות מחו"ל?
ראובן פינסקי: 160 כיום.
דוד ביטן: וכמה יש מתנדבות בודדות שהן לא תושבות חו"ל?
ראובן פינסקי: אין.
ראובן פינסקי: בגלל שעדיין אין מעמד כזה אז - - -
דוד ביטן: אז לא עשיתם בירור?
דוד ביטן: אבל הערכה.
ראובן פינסקי: הערכה, עוד כ-300-250.
דוד ביטן: בבקשה, שאילה תציג.
אילה אליהו: שלום לכולם.
אילה אליהו: המסמך שלנו יעלה לאתר אחרי הדיון.
אילה אליהו: אז כפי שאמר היושב ראש, ההגדרה של מתנדבת בודדה זה כמו הגדרה של חייל בודד, על פי ההגדרה של חייל בודד בצה"ל.
דוד ביטן: אבל אין הגדרה כזאת.
דוד ביטן: אין את זה בחוק, בתקנות או בנוהל.
אילה אליהו: נכון, אבל לפי הנהלים של הרשות, כך נמסר לי, הרשות מגדירה חיילת בודדת כמי שההורים שלה בחו"ל, או כמי שהתייתמה מהוריה, ולפי זה - - -
דוד ביטן: ואת זה אתם מכניסים בתקנות?
ראובן פינסקי: כן, אני אקריא את ההגדרה.
אילה אליהו: לעומת זאת מי שהיא חסרת עורף, כמו חיילים חסרי עורף משפחתי, כלומר שיש לה הורים, אבל היא לא בקשר אותם, אלה לא מוגדרות כקבוצה בקרב המתנדבות.
אילה אליהו: אז אם נשווה בין התנאים שאותן מתנדבות מקבלות לעומת החיילים הבודדים נראה, כפי שציינת, שחיילים בודדים מקבלים מענק של 540 ₪ בחודש, שאותו המתנדבות לא מקבלות.
יוסף טייב: מענק תוספת, את מתכוונת.
אילה אליהו: כן, תוספת.
אילה אליהו: והרשות, כפי שציינת, פועלת לאישור בתקנות של המענק הזה.
אילה אליהו: בנוסף חיילים בודדים מקבלים מענק נוסף למזון, 150 שקל בחודש, או 400 שקל בחודש, לפי תנאי המגורים שלהם, שאותו הן גם לא מקבלות.
אילה אליהו: המתנדבות הבודדות מקבלות 15 ימי חופשה מיוחדת בשנה לעומת חיילים בודדים שמקבלים 30 יום בשנה.
דוד ביטן: על המתנדבות את מדברת?
אילה אליהו: המתנדבות מקבלות 15 ימים והחיילים מקבלים 30 ימים חופשה מיוחדת.
אילה אליהו: וגם בשחרור המתנדבות הבודדות לא מקבלות תנאים זהים לחיילים בודדים מהקרן לחיילים משוחררים.
דוד ביטן: תני לי דוגמה.
אילה אליהו: יש כל מיני הטבות, למשל במימון מיוחד של לימודים.
דוד ביטן: שהם לא נותנים להם.
אילה אליהו: כן, או מכינות.
ראובן פינסקי: מענק של שכר דירה אחרי השחרור.
דוד ביטן: כן, אבל יש רק הבדל אחד, שהחיילים עושים שלוש שנים והן שנה.
ראובן פינסקי: זאת לא הסיבה, כי חוק חיילים משוחררים משווה בין משרתי שירות לאומי אזרחי שהשתחררו לחיילים.
דוד ביטן: מי שעושה שנתיים.
דוד ביטן: לדעתי אתה צריך להבחין בין שנה לשנתיים, מבחינת גובה המענקים.
ראובן פינסקי: כן, זה מובחן.
אילה אליהו: אז אם מתמקדים במתנדבות הבודדות העולות, וכמו שציינתם, בעצם רוב המתנדבות הבודדות הן גם עולות, והנתונים שיש לנו הם על בודדות עולות, גם ממשרד העלייה והקליטה וגם מהרשות.
אילה אליהו: משרד העלייה והקליטה מסר שהיו השנה 153 מתנדבות בודדות, כשכ-40% מהן מצרפת, 28% מארצות הברית והשאר ממדינות אחרות.
אילה אליהו: משרד הקליטה מעניק מענק נוסף למתנדבות בודדות עולות כמו לחיילים בודדים עולים של 540 שקלים בחודש, וגם משרד השיכון מעניק תמיכה של 402 שקלים לבודדות עולות כמו לחיילים בודדים עולים.
אילה אליהו: וגם הן זכאיות להקפאת הזכאויות לעולים במהלך השירות מהמשרדים.
אילה אליהו: אני רק אציין עוד שבנושא סיוע נפשי העמותות של השירות הלאומי נותנות תמיכה של רכזות עבור המתנדבות.
אילה אליהו: לא ברור האם לעולות יש תמיכה מיוחדת בשפות שלהן.
אילה אליהו: ועוד עניין, בנושא קבלת הפטור, כדי לשרת כמתנדבות הן צריכות לקבל פטור משירות צבאי.
אילה אליהו: לפעמים יש עיכובים בקבלת הפטור שמקשים עליהן בהתחלת ההתנדבות.
אילה אליהו: הרשות הגיעה לסיכום עם צה"ל על מתן פטור על תנאי שאפשר יהיה להשתבץ, אבל לפעמים עדיין יש עיכובים בנושא הזה.
אילה אליהו: ציינת את הנושא של העברת מידע בין משרד הקליטה לרשות, נראה ששני הגופים מעוניינים לחזק את התקשורת ביניהם כדי שהמידע יעבור יותר טוב כדי שכל המתנדבות יקבלו את הסיוע ממשרד הקליטה.
דוד ביטן: אחת המתנדבות רוצה להגיד משהו?
דוד ביטן: תחליטו מי.
נויה שפר: כן, בוקר טוב לכולם.
נויה שפר: קוראים לי נויה שפר, עשיתי עלייה מלונדון ואני עכשיו עושה שירות לאומי במד"א.
נויה שפר: קודם כל אני רוצה להגיד תודה רבה לכם על ההזדמנות הזאת ושאתם מפנים את הזמן שלכם בשביל לעזור לנו.
נויה שפר: כמו הרבה בנות שירות בודדות עשיתי עלייה לישראל כדי לעזור למדינה ולתרום כמה שאני יכולה ובשבילי הדרך הכי טובה לעשות את זה זה היה על ידי שירות לאומי.
נויה שפר: כשעליתי תכננתי להתגייס לצבא לפני ששקלתי שירות לאומי, כשהתחלתי להתנדב במד"א ראיתי כמה אני יכולה לתרום למדינה הזאת אז עבדתי עוד יותר קשה על העברית שלי כדי לקבל את התפקיד הזה ולמרות שידעתי שאני לא אקבל את אותם יתרונות כמו לחיילים בודדים.
נויה שפר: זה חשוב לזכור כמה היתרונות האלה עוזרים בהתחלה להתקדם עם העלייה שלנו.
נויה שפר: טוב לי ממש כי אני יודעת כמה התפקיד הזה מתאים לי וכמה אני יכולה להבין בזה.
נויה שפר: זה היה הדבר הכי חשוב לי.
נויה שפר: שירות לאומי זאת לא אופציה קלה.
דוד ביטן: את שנה או שנתיים?
נויה שפר: אני בשנה ראשונה עכשיו.
דוד ביטן: ואת רוצה לעשות את השנה השנייה?
נויה שפר: כן.
דוד ביטן: באיזה תפקיד את במד"א?
נויה שפר: חובשת.
נויה שפר: רובנו עובדות הרבה יותר שעות ממה שצריך ועושות את העבודה שאנחנו לא אמורות לעשות.
נויה שפר: זה קורה הרבה בבית חולים, זה קורה הרבה בתפקיד שלי ובבתי ספר, בכל תפקיד זה קורה, אבל אנחנו מרגישות קצת לא מוערכות, כאילו אנחנו מאחורי הקלעים בעקבות היחס שאנחנו מקבלות.
נויה שפר: בנוסף חשוב להגיד שאנחנו לא מקבלות את אותה תמיכה שמקבלים חיילים בודדים.
נויה שפר: זה בשביל כולנו, אבל למשל התייחסו אלינו כמו בת שירות אחרת שיכולות פשוט לחזור הביתה.
נויה שפר: בזמן של פסח הם רצו לפנות את הדירות שלנו והם אמרו לנו ללכת למקום אחר, ואין לנו בית פה.
נויה שפר: זה היה כמו שהיינו כמו כל בת שירות אחרת.
נויה שפר: הרבה בנות כמוני היו צריכות להילחם כדי להישאר בדירה שלנו אפילו שלא היה לנו מקום אחר ללכת אליו.
נויה שפר: כבר היה לנו קשה עם המלחמה בקורונה ולהילחם יותר זה היה ממש קשה.
נויה שפר: יש לי עוד יותר שאני יכולה להגיד, אבל אני לא רוצה להיכנס לזה יותר מדי, אתם מכירים את הבעיות.
נויה שפר: לסיום אני מקווה שהצלחתי להסביר לכם - - -
דוד ביטן: כן, אבל לא אמרת את הדברים החשובים.
דוד ביטן: מה את מצפה?
דוד ביטן: זה לא בושה.
נויה שפר: אני אומרת שלחיילים הבודדים יש את הבית של בנג'י, יש מקומות כאלה, הם דואגים להם שיהיה להם מקום ללכת אליו כל יום, כל סוף שבוע, שיהיה להם מקום לשבת, מקום לחיות, אבל בשבילנו, אנחנו כמו כל בת שירות אחרת.
נויה שפר: הם אומרים לי שאני צריכה ללכת מהדירה שלי בזמן של פסח כי הם רוצים לחסוך חשמל, מים.
דוד ביטן: את לא יכולה להישאר בדירה?
דוד ביטן: זה רציני, הדבר הזה?
רונן פוקסמן: חבר הכנסת ביטן, היא עכשיו סיפרה לי שהיא צריכה לפנות את הדירה לשבועיים, למרות שהיא ממשיכה עוד שנה והיא חוזרת לאותה דירה, אבל היא צריכה לפנות את הדברים כי - - -
דוד ביטן: אתה מודע לזה?
רונן פוקסמן: היא צריכה לפנות את הדברים כי אמרו לה שצריכים לנקות, וכנראה שיש פה גם אלמנט של חיסכון אולי בחשמל או משהו.
ראובן פינסקי: לא, לא, לא.
דוד ביטן: אתם מודעים לעניין הזה?
ראובן פינסקי: מודעים.
ראובן פינסקי: לפסח לא היינו מודעים.
דוד ביטן: ודאי שהיא צריכה מקום.
דוד ביטן: אם זו הדירה שלה היא צריכה להישאר שם.
ראובן פינסקי: נכון, התשובה היא - - -
טלי רונית נחמנוביץ': אין לנו בית פה.
קרן ריצמן: אין לה בית פה, אין לה משפחה פה.
ראובן פינסקי: אני אסביר.
ראובן פינסקי: בשבועיים האחרונים של הקיץ זה הזמן שמשפצים את כל הדירות, צריך לעשות שיפוץ, צריך - - -
דוד ביטן: אז תנו להם אישור להיות באגודה למען החייל, מה הבעיה?
דוד ביטן: במקרה כזה הם צריכים ללכת למבנים של האגודה למען החייל, מה זאת אומרת?
דוד ביטן: מה, אתם צריכים לתת להם פתרון.
דוד ביטן: האגודה למען החייל לא תסכים לקחת אותם?
ראובן פינסקי: לא.
קרן ריצמן: לפחות להשאיר את המזוודות שלה על המיטה.
רונן פוקסמן: בדיוק, זה גם משהו, יש לה חמש מזוודות, לצורך העניין.
דוד ביטן: הם צריכים - - -
רונן פוקסמן: זה משנה, אנחנו שכרנו - - -
דוד ביטן: זה או זה או זה.
דוד ביטן: קודם כל בוא נתחיל מזה ש - - -
ראובן פינסקי: הנושא של השכרת דירה בשבועיים האחרונים של החופש זה באחריות הגוף המוכר.
ראובן פינסקי: אנחנו מדברים איתם, אני לא מכיר שיש אף בת שירות בודדה שנזרקה לרחוב בשבועיים האחרונים של השנה.
טלי רונית נחמנוביץ': בגלל שאנחנו מחפשות משהו.
דוד ביטן: לא, אבל הן מוצאות מקום.
טלי רונית נחמנוביץ': כי אנחנו מחפשות מקום.
טלי רונית נחמנוביץ': מצטערת, אבל אני עוברת - - -
דוד ביטן: חבר'ה, זה לא רציני.
טלי רונית נחמנוביץ': אני עוברת דירה בפעם הרביעית.
דוד ביטן: אתם צריכים לפתור את הבעיה הזאת.
דוד ביטן: זה דבר שאתם צריכים לפתור, או להביא אישור ולסכם עם האגודה למען החייל שהם יוכלו להיות שם, זה הכי הגיוני, שבמקרה כזה הן הולכות לשם.
דוד ביטן: או שאתם נותנים אישור, לא יודע מה, תנו להם דיור חלופי, לקחת מלון או משהו כזה.
דוד ביטן: אחת משתיים, אין דרך אחרת.
נויה שפר: הם ביקשו ממני ללכת לחברים.
דוד ביטן: הנושא הזה, אתה מסוגל לפתור אותו?
יוסף טייב: הייתי מחדד משהו, דוד, שיהיה קו כללי, שלא יגידו להם: תחפשו ומי שלא חיפש בוא נמצא לו דירה.
יוסף טייב: באופן אוטומטי בסוף שנה מעבירים אותם - - -
דוד ביטן: אתם מסוגלים לפתור את הבעיה הזאת?
ראובן פינסקי: התשובה היא כן.
דוד ביטן: תוך כמה זמן נפתור את הבעיה הזאת?
ראובן פינסקי: זה עוד רגע, צריך לפתור את זה השבוע או בשבוע הבא.
דוד ביטן: לא, זה לגבי השבועיים, אבל אם יש לך פסח ואומרים להם לעזוב את הדירה.
דוד ביטן: למה הם צריכים לעזוב בפסח את הדירה?
ראובן פינסקי: הסיפור של פסח זה סיפור אחר.
ראובן פינסקי: היה קורונה, שכל הדירות נסגרו.
דוד ביטן: בגלל הקורונה?
דוד ביטן: זה לא קורה בדרך כלל?
ראובן פינסקי: לא, בכל העמותות, ודיברתי עם נויה לפני.
ראובן פינסקי: אני דיברתי אישית עם המנכ"לים של כל העמותות לוודא שלכולם יש ציוד לליל הסדר והם מקבלים איזה מענק מיוחד בשביל שיהיה להם להוצאות נוספות.
ראובן פינסקי: צריך לזכור שני דברים.
ראובן פינסקי: אחת, לרשות ולשירות הלאומי אין מערכת פילנתרופית כמו שיש לצבא.
ראובן פינסקי: הלוואי שהיה לנו.
ראובן פינסקי: הצבא הקים במשך הרבה מאוד שנים, הרשות הוקמה מ-2017.
מיכל וונש: זו אחריות המדינה, זה לא אחריות של - - -
ראובן פינסקי: לא, אני אומר, רוב הדברים שנאמרו פה, הבית של בנג'י והאגודה למען החייל זה כסף פילנתרופי וזה דבר שאין אותו היום.
ראובן פינסקי: אני אשמח שהמדינה תתקצב.
ראובן פינסקי: לא יהיה מישהו שמח ממני.
דוד ביטן: תראה, אפשר לחייב את הארגונים שהן מתנדבות בהם, עם כל הכבוד להם, לפתור להן את הבעיה בפסח, בראש השנה.
דוד ביטן: אפשר לחייב אותם.
דוד ביטן: מה, הם באים שם, עוזרים להם, אז אין להם אחריות לגביהם?
דוד ביטן: מד"א לא יכולים לדאוג בפסח לליל סדר אצל אחת המשפחות, אחד העובדים?
דוד ביטן: אתם צריכים לחייב אותם.
דוד ביטן: אם לא, אל תשלחו להם.
דוד ביטן: אל תשלחו למד"א ואל תשלחו למשטרה ואל תשלחו לאף אחד.
דוד ביטן: או שהם פותרים לכם את הבעיות או שאין להם את החבר'ה האלה.
דוד ביטן: והן עוזרות, תאמין לי שהן עוזרות, זה כוח אדם, מה זה?
ראובן פינסקי: מסכים.
דוד ביטן: תרשמי את זה כהחלטה שאנחנו רוצים שני פתרונות, או שהם ייתנו להם דיור חלופי, זה יכול להיות גם באמצעות האגודה למען החייל.
שלומית אבינח: לא שהן מחפשות.
דוד ביטן: הם ייתנו להם.
דוד ביטן: זה אחת.
דוד ביטן: ושתיים, לחייב את המוסדות שבהם הן מתנדבות לפתור להן את הבעיה של האירוח במועדים הקריטיים, ראש השנה, פסח, דברים מהסוג הזה.