GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניסן בן חמו: אני רוצה גם לברך את חברי הכנסת, את היושב ראש, דוד ביטן, הוא גם מכיר את העיר משני עברי המתרס, אבל היום אנחנו חברים.
דוד ביטן: זה המקום היחידי שהפסדתי בו, אתה יודע.
ניסן בן חמו: זו הערכה הדדית, זה בסדר.
ניסן בן חמו: אנחנו יודעים את כללי המשחק, בסוף אנחנו יושבים פה ומבינים שצריך לעשות הכי טוב למען התושבים ולמען המדינה.
ניסן בן חמו: זו הסיבה שאנחנו פה, לא שום דבר אחר.
ניסן בן חמו: אני רוצה לברך את חברת הכנסת טלי פלוסקוב, ראשת העיר לשעבר.
ניסן בן חמו: היא הייתה פה ראשת עיר חמש שנים, מכירה את העיר לפנים ולאחור ונמצאת עכשיו בכנסת לקדם את הדברים.
ניסן בן חמו: דרך אגב, המועדון שבו אנחנו נמצאים התחיל להיבנות בתקופתה, נתרם על ידי קרן היסוד עבור מועדון קהילתי לקהילת יוצאי אתיופיה, שהרב שי, כבוד גדול שהצטרף אלינו.
ניסן בן חמו: זה בית חם שמאפשר לקהילה להיפגש, להתכנס ולעשות שלל פעילויות.
ניסן בן חמו: חברת הכנסת מיכל קוטלר וונש וחבר הכנסת אלכס קושניר, מכיר גם את ערד, היה מנכ"ל משרד הקליטה ולכן יש לנו פה באמת שותפים מאוד גדולים לעשייה.
ניסן בן חמו: (מצגת).
ניסן בן חמו: אני אציג בקצרה.
ניסן בן חמו: אנחנו גיבשנו בשנים האחרונות את החזון העירוני.
ניסן בן חמו: אני חושב שכל עיר בסוף צריכה לדעת לאן היא צועדת, מה הם מנועי הצמיחה שלה ואיך היא מתפתחת.
ניסן בן חמו: העיר ערד, כפי שכולכם מכירים, הוקמה בשנת 62' כעיר המתוכננת הראשונה במדינת ישראל והייתה שם דבר וההוכחה הניצחת לכך שאתה יכול להיות עיר מרוחקת ועיר חזקה.
ניסן בן חמו: בשנת 86' ערד היא סוציואקונומי 8, מעט מאוד אנשים מכירים את זה, העיר השישית בחוזקה במדינת ישראל בשנת 86', וזו הוכחה שאפשר לבנות ערים מרוחקות על בסיס תמהיל אנושי נכון, תמהיל מגוון ועבודה שמתבססת בעיקר על תעסוקה נכונה, תמהיל תעסוקה נכון, ובשנות ה-80 זה התקיים.
ניסן בן חמו: כמו בכל סיפור יש טוויסט.
ניסן בן חמו: בשנות ה-90 העלייה הגדולה ולאחר מכן באמת הדור השני החל להצביע ברגליים והעיר החלה לסבול ממשבר דמוגרפי וממשבר כלכלי, אלה היו שני האתגרים העיקריים, איך העיר מגיעה לעצמאות כלכלית ואיך הוא צומחת דמוגרפית.
ניסן בן חמו: הדבר הזה בא לידי ביטוי בתוך החזון העירוני.
ניסן בן חמו: אנחנו לא יכולים לעבור עליו יותר מדי, אבל אתם רואים, יש פה שישה עקרונות ליבה שהלב זה שירות מיטבי לתושב.
ניסן בן חמו: אנחנו פה כדי לגרום לתושבים טוב וזאת הסיבה.
ניסן בן חמו: עצמאות כלכלית, כמובן אם העיר חפצת חיים היא צריכה את מנועי הצמיחה הכלכליים שלה ועוד אונה אחת שהיא חשובה, קהילה בצמיחה דמוגרפית.
ניסן בן חמו: אנחנו יושבים פה בוועדת העלייה והקליטה כדי לדבר באמת על צמיחה דמוגרפית.
ניסן בן חמו: אחת, עיר צריכה לייצר ערך.
ניסן בן חמו: אנשים גרים במקום שהם מזהים שטוב להם, שיש ערכים שהם מזדהים איתם, קרי אם זה מערכות חינוך, וכפי שציינתי גם בסיור, ערד זכתה בשנת תשע"ח בפרס חינוך ארצי על החינוך הייחודי, המגוון, בית ספר דמוקרטי יחיד, אפשרויות לימוד וחינוך אחרות וחדשניות, זאת הסיבה שאנשים גם מגיעים.
ניסן בן חמו: קהילה, אפשרויות דיור וכמובן חינוך וברגע שנוצר ערך גם מחירי הדיור עולים, שמעתם פה מנציג הקבלנים, ממי שבונה, על ערכי הדיור פה, לא סתם ערכי הדיור עולים, כי יש ביקוש, יש ביקוש ערכים עולים, אבל צריך לייצר את הביקושים האלה.
ניסן בן חמו: אחד הדברים שזיהינו כאחד הצירים המרכזיים זה בני המקום שצריכים להישאר, ושתיים, קליטת עלייה.
ניסן בן חמו: העיר הזאת, אם אנחנו נסתכל על הנתונים, אנחנו מדברים על מסוף שנות ה-90 על 10,592 עולים בעיר, מתוך אוכלוסייה של 27,000 תושבים.
ניסן בן חמו: המנעד נע בין 36% ל-40% עולים חדשים ואנחנו גאים על זה, אנחנו רואים בזה יתרון, זה מנוע צמיחה.
ניסן בן חמו: חברת הכנסת טלי פלוסקוב היא נציגת העלייה, כלומר בסוף מעולה חדשה שהגיעה לארץ האפשרויות היא הגיעה להיות ראשת עיר וחברת כנסת, בסוף הכול אפשרי.
ניסן בן חמו: צריך את העולים כדי לצמוח, הם הקטר של ההייטק, הרבה בסוף בזכותם אנחנו נהנים מהצמיחה, אבל צריך לעודד, הם לא באים סתם.
מיכל וונש: יש להם גם תרומה ערכית מאוד משמעותית.
ניסן בן חמו: תרומה ערכית אידיאלית.
ניסן בן חמו: דרך אגב אני נשוי לעולה חדשה, מארגנטינה אמנם, היא לא כזאת מבוגרת, אבל כשהיא עלתה לארץ בראייה שלה אנשים רקדו הורה עוד בכיכרות.
ניסן בן חמו: זה מה שהיהודים בחוץ מסתכלים על ישראל בערגה ואומרים 'ארץ ישראל', בשבילם אנחנו המודל, החלום, ואנחנו צריכים גם להגשים אותו עבורם כשהם מגיעים לפה.
ניסן בן חמו: חשוב לציין שבשנה שעברה ב-2019 זכינו באות הצטיינות על קליטת עלייה.
ניסן בן חמו: עם כל הקושי ועם הקושי התקציבי הצלחנו לייצר תוכניות קליטה ועלייה וצריך לומר פה בזכות, יחד עם המחוז ויחד עם משרד הקליטה והעלייה הצלחנו לייצר תוכניות של קליטה ישירה, כלומר מנהלת מחלקת קליטה ועלייה, מרינה גלייזר, היא יושבת פה, היא תציג בשקף את הפעילות שעושים - - -
טלי פלוסקוב: המצטיינת.
ניסן בן חמו: אבל נוסף לסמינרים בחו"ל להביא את האנשים, נוגעים באנשים, מגיעים לשם, מסבירים להם כמה טובה העיר הזאת ואיזה יכולות יש להם ועדיין אני אומר, אנחנו נזדקק למשאבים האלה כדי להתקדם.
ניסן בן חמו: רק לראות פה את התמהיל, 364 עולים בשנתיים האחרונות.
ניסן בן חמו: תחשבו על זה, איזה מכפיל כוח זה 364 עולים שמגיעים לעיר כמו ערד, במסגרות החינוך, בדיור, בכלל בקהילה.
ניסן בן חמו: מבחינתנו הלוואי, אם נקלוט כל שנתיים 364 עולים חדשים ערד על הסוס, לא צריך לדאוג לנו מבחינה דמוגרפית, אבל צריך לעבוד קשה כדי שזה יקרה, שהם ישתלבו.
ניסן בן חמו: אני לא עולה חדש, אבל יושבים פה עולים חדשים וגם עולים ותיקים, שיגידו איך באמת הם נקלטו בעיר.
ניסן בן חמו: אני חושב שאחד היתרונות האדירים של העיר הזאת זה האינטגרציה המלאה.
ניסן בן חמו: אנחנו מתעקשים על זה, אינטגרציה במערכות החינוך, אינטגרציה בקהילה.
ניסן בן חמו: אין כזה אירוע עבור קהילה כזאת וכזאת, אלה אירועים פתוחים לכולם שכולם נמצאים, מתערבבים, מכירים, מתערים וזה אחד היתרונות האדירים.
ניסן בן חמו: אלה תמונות מהסמינרים.
ניסן בן חמו: שתבינו, אני לא יודע לבטא את חלק משמות הערים, יקטרינבורג, חרקוב, טביליסי, מינסק והיד עוד נטויה.
ניסן בן חמו: אני רק אציין פה ובשקף הסיכום תראו את זה, בשנת 2019 קוצצו 60% מתקציבי המשרד, קוצצו דרמטית.
פנינה תמנו: לא, זה הסבסוד ל – אנחנו נגיע לזה.
טלי פלוסקוב: לא היה תקציב.
ניסן בן חמו: ב-2019.
ניסן בן חמו: לא היה תקציב.
טלי פלוסקוב: לא היה תקציב ולא היה כסף לפרויקטים, זה היה רק על בסיס תקציב.
ניסן בן חמו: ולכן זה חשוב, השרה, ואנחנו נראה את זה בסיכום, להשקיע בזה.
ניסן בן חמו: אנחנו רוצים להצליח, הרשות המקומית משקיעה, אנחנו רוצים להצליח.
ניסן בן חמו: אני אתן פה בדקה קצרה למרינה גלייזר להציג חלק מהפעילות.
מרינה גלייזר: שלום לכולם ותודה על ההזדמנות.
מרינה גלייזר: מחלקת הקליטה מונה סך הכול חמש עובדות ויש לי כאן הזכות לפחות שתיים מהן שנמצאות איתנו, אז אירנה שרגרוצקי פוקס היא מלוות עולים, זו משרה של משרד העלייה והקליטה, ואלונה גוניקמן היא רכזת קליטה ובאמת תודה רבה לשתיכן על האירוח המקסים והעבודה הקשה.
מרינה גלייזר: בעיקרון הדבר הראשון שאנחנו עושים והחשוב ביותר, בשלוש השנים האחרונות אנחנו חזרנו לעודד עלייה, משהו שהוא מהותי ביותר כי אתם מבינים שאף אחד לא יושב בחרקוב או באודסה ויודע שיש בנגב המזרחי עיר כמו ערד ואסף מזוודות ומגיע לשדה התעופה ואומר: אני רוצה לערד.
מרינה גלייזר: זה לא קורה, אנחנו חייבים להגיע לחו"ל, אנחנו חייבים לפגוש אנשים, אנחנו חייבים לספר על ההזדמנות שתהיה לאנשים להגיע לעיר ערד.
מרינה גלייזר: אנחנו יכולים לספר על הקסם שטמון בעיר הזאת.
מרינה גלייזר: אני נמצאת בעיר 50 שנה, אני מאמינה בכל לבי שאין מקום יותר טוב מאשר העיר ערד.
מרינה גלייזר: גם אני וגם מלוות העולים, אירנה שרגרוצקי פוקס, כשהיא מגיעה לחו"ל, אנחנו אומרים את הדברים מתוך הבטן, אנחנו מאמינים בזה.
מרינה גלייזר: כשהעולים מגיעים לעיר זו זכות גדולה לנו לקלוט אותם, אנחנו קולטים אותם משדה התעופה, אירנה, אלונה, אני, סבטלנה, עובדת נוספת שיש במחלקה, אנחנו מלווים את העולים מהרגע הראשון.
מרינה גלייזר: לפני שנתיים עשה מעשה ראש העיר, משך שמונה דירות על חשבון העירייה ממרכז צעירים והפכנו את הדירות האלה לקלט.
מרינה גלייזר: עיריית ערד היום משלמת עבור הדירות האלה והן משמשות לנו כקלט.
מרינה גלייזר: תבינו, משפחה שמגיעה, אפילו לא בתקופת קורונה, בתקופת קורונה זה אתגר נוסף בגלל הבידוד, אבל בתקופה הראשונה עולה שמגיע זקוק לאיזה שהוא מקום לשים מזוודות, להיות שם כמה ימים כדי לצאת באופן עצמאי לחפש דירה.
מרינה גלייזר: אנחנו יכולים ליצור קשר עם העולים הפוטנציאליים, אנחנו יכולים להראות להם דירות, אבל אנחנו לא יכולים לשכור עבורם דירות.
מרינה גלייזר: אנחנו חייבים שאנשים יבואו וייצאו, יראו דירה, שתיים, שלוש, ארבע, עד שהם ימצאו את המתאימה להם ביותר.
מרינה גלייזר: ברגע שהם עוברים לדירה אנחנו יכולים להתחיל לטפל ברישום ילדים לגנים או לבתי ספר, אנחנו יכולים להתחיל לעשות איתם את התהליכים שהם זקוקים להם הכי הרבה, זאת אומרת לנסוע לביטוח לאומי, לנסוע למשרד הפנים, לעשות תעודות, רישיונות, כל מה שהם זקוקים אנחנו מלווים אותם יד ביד.
מרינה גלייזר: יש הרבה שירותים שלא קיימים בעיר ערד ולכן מלוות העולים מתלווה אליהם לבאר שבע ועושים את זה ביחד.
מרינה גלייזר: אנחנו מפעילים מרכז מידע לעולה.
מרינה גלייזר: זאת אומרת עולה נחשב אצלנו עד שהוא לא זקוק לנו.
מרינה גלייזר: כל שאלה, כל עניין, כל רעיון, הכול מגיע אלינו ואנחנו מנסים לעזור.
מרינה גלייזר: אנחנו יודעים הרבה דברים, לא הכול, מה שאנחנו לא יודעים אנחנו מבררים, אבל עולה יוצא מאיתנו מסופק במידע מלא.
מרינה גלייזר: פעילות תרבותית, חברתית, קהילתית.
מרינה גלייזר: אמר ראש העיר, אנחנו מקיימים הרבה מאוד פעילויות קהילתיות ופעילות תרבות, אנחנו פותחים את זה לקהל הרחב, כל פעילות מתורגמת, אם אנחנו מזמינים אנשים ואנחנו צריכים לתרגם אנחנו מתרגמים.
מרינה גלייזר: בעיקר אם זה אירועים מוזיקליים אז מוזיקה היא כובשת לבבות, אין צורך לתרגם, אבל עקרונית אנחנו ממש רוצים שכל אחד בעיר יוכל לבוא וליהנות מהפעילות שאנחנו עושים, האינטגרציה היא מאוד מאוד חשובה.
פנינה תמנו: כמה ילדים עולים יש לכם מעבר לקרוב ל-300 עולים שעלו בשלוש השנים האחרונות, שהייתם צריכים לתת להם ליווי וכניסה למערכת החינוך תוך כדי ליווי כמובן?
מרינה גלייזר: בעצם כל משפחה שמגיעה אנחנו מלווים אותם לתוך בתי ספר, אנחנו לא סופרים אנשים כקבוצה, אנחנו נותנים ליווי פרטני.
פנינה תמנו: כמה ילדים יש עולים חדשים?
מרינה גלייזר: יש לנו שקף, אם אפשר לחזור.
מרינה גלייזר: ילדים, יש לנו - - -
קריאה: מהנתונים שלנו יש לנו 104 ילדים.
פנינה תמנו: 104 ילדים כשאנחנו מסתכלים על עולים ואתם מדברים על עשר השנים האחרונות?
קריאה: עשר שנים בכל המדינות, 15 שנה - - -
מרינה גלייזר: אבל אין לנו כמעט עולים ב-15 השנים האחרונות.
דוד ביטן: ראש העיר, מכיוון שנציג האוצר במילואים והוא ממתין לנו, נעשה איזה הפסקה קטנה ונדבר איתו.
טלי פלוסקוב: האוצר זה הכי חשוב.
ניסן בן חמו: אבל הוא רוצה לשמוע קודם כל מה אנחנו מבקשים?
ניסן בן חמו: אז זה השקף האחרון.
דוד ביטן: נחזור אליכם, בלי קשר, אבל אם יש לך בקשות אליו תגיד לו.
דוד ביטן: אייל, מה?
דוד ביטן: שלחנו אותך במילואים, אנחנו צריכים אותך בארץ, לא במילואים.
אייל מדן: קודם כל שלום לכולם.
אייל מדן: אתמול עשינו ישיבה עם שרת הקליטה, יחד עם סגן הממונה על התקציבים ועלי בינג, רכז התחום, שבו השרה הציגה לנו בעצם את תוכנית החומש עליה המשרד עבד.
אייל מדן: אנחנו בשבוע הקרוב עתידים להתחיל את דיוני התקציב.
אייל מדן: כמו שאתם יודעים, אנחנו כרגע נערכים לתקציב לשנת 2020 ובמסגרת התקציב כלל הנושאים שיתועדפו על ידי המשרד והממשלה כמובן ייכנסו.
אייל מדן: זה לגבי זה.
אייל מדן: לגבי הדבר שנאמר על התמיכה ברשויות, אז אכן אנחנו נמצאים בתקציב המשכי שלפי החוק הטיל עלינו מגבלות רבות יותר מאשר בתקציב מדינה רגיל ולכן גם התמיכה ברשויות, לפי סדרי העדיפויות של המשרד שנבנו בתקציב ההמשכי, היא פחתה בהקשר הזה.
אייל מדן: באישור תקציב חדש, עוד פעם הנושא הזה יתועדף והמסגרות יהיו בהתאם לסדרי עדיפויות של הממשלה וככל שהמשרד יבחר בזה אז הוא יבחר לתעדף את זה על נושאים אחרים.
פנינה תמנו: אם כי יש לציין שאנחנו לא מחכים לתקציב הבא כמו שאנחנו מחכים לשחרור של כספי העודפים.
אייל מדן: כן, נכון.
אייל מדן: בנושא העודפים, גם היושב ראש ביקש ממני להתייחס לזה בישיבה הקודמת, אז עשינו בירור גם לגבי הדבר הזה.
אייל מדן: עד עכשיו הועברו 50% מהעודפים.
אייל מדן: כיוון שאנחנו בתקציב שעדיין לא אושר לשנת 2020 ובשביל להשאיר לממשלה את הגמישות בקביעת סדרי העדיפויות שלה הוחלט כרגע מבחינה משפטית לא להעביר את החלק השני של העודפים עד אשר יאושר התקציב.
אייל מדן: בעצם מה יקרה?
אייל מדן: אם עכשיו יועברו העודפים אז לא תהיה שום משמעות ובעצם זה כובל את ידי הממשלה לקחת את הסכום של העודפים ולהקצות אותו לפי סדר העדיפויות שלה.
אייל מדן: ברגע שמועברים העודפים והכסף מחויב אז בעצם זה כבילת ידיים של הממשלה בקביעת התקציב של שנת 2020 ולכן עד אישור התקציב כרגע וקביעת המסגרות ההחלטה היא שלא מועברים העודפים.
דוד ביטן: אתם מודעים לזה שאחד מסדרי העדיפויות החשובים ביותר עכשיו זה קליטת עלייה?
דוד ביטן: זה לא יכול להיות שהממשלה תיקח את הכסף מקליטת עלייה ותעביר את זה למשהו אחר.
דוד ביטן: לכן אנחנו אומרים שהנושא של העודפים חייב להיות עכשיו כדי להריץ את העניין של קליטת עלייה כבר מעכשיו.
דוד ביטן: אתה לא יכול להעלות עולה מעכשיו לעכשיו, אתה צריך להכין אותו במקום מגוריו, הוא צריך להתכונן, צריך לשכנע אותו, צריך להכין פה רקע לזה שהוא מגיע ולכן חשוב מאוד לשחרר את העודפים.
דוד ביטן: אולי תשאלו, תשאלו את ראש הממשלה אם מבחינתו יש איזה תעדוף על מנת לא לעכב את העודפים האלה.
אייל מדן: העודפים זו סוגיה רוחבית וזה המענה שאני קיבלתי בבירור שעשיתי בנושא.
קריאה: אתה צריך לראות את זה כמנוע צמיחה, אדוני היושב ראש.
פנינה תמנו: ייאמר לזכותם של האוצר שהם כן מבינים ומסתכלים על המציאות ועל המספרים ועל התחזיות גם של הסוכנות היהודית, גם של 'נפש בנפש', גם את התחזית היותר שמרנית שלנו במשרד ומבינים שמעבר לזה שזה נמצא בקווי היסוד של הממשלה בסוף לא שלא ייקחו כסף, צריך להוסיף כסף וצריך להבין שזה מנוע צמיחה חברתי וכלכלי, עלייה וקליטה.
דוד ביטן: בוא נגיד שאם לא תשחרר את העודפים נשאיר אותך במילואים בסוף, זה מה שיקרה.
אייל מדן: זה לא תלוי בי כמובן.
דוד ביטן: הפניות של ראש העיר צריכות להיות לשרה, לא אליך, אבל תפנה לשרה והוא ישמע גם כן למה אתה מתכוון, כדי שלא נעשה את זה פעמיים.
ניסן בן חמו: אין שום בעיה, אתם יכולים לראות גם בשקף האחרון, זה הפנים לעתיד, זה הבטחה של תקציבי עידוד קליטה ועלייה.
ניסן בן חמו: זה קריטי.
ניסן בן חמו: שתבינו, היום עיריית ערד שהיא לא רשות חזקה כלכלית כל כך כמו ראשון לציון, אנחנו מממנים ב-100% את הנסיעות לסמינרים, את השהייה, את הפעילות.
ניסן בן חמו: בסוף כדי להביא עולים צריך לעבוד, אחרת העולה מוצא את עצמו באחת מחמש הערים הגדולות.
מיכל וונש: הסוכנות לא מממנת את הנסיעות האלה?
ניסן בן חמו: לא, אף אחד לא מממן.
ניסן בן חמו: זה הרשות המקומית שלוקחת ממיטב כספה, ממקומות אחרים, כי אנחנו מאמינים בזה.
ניסן בן חמו: אם לא הייתי מאמין בזה אז לא היינו עושים את זה.
ניסן בן חמו: אנחנו מאמינים בזה, מתקצבים את זה, נוסעים ומשקיעים בזה המון המון משאבים.
ניסן בן חמו: אני באמת רוצה שנשקול את זה כי בעבר זה היה, משרד העלייה והקליטה סייע לרשויות.
פנינה תמנו: זה עניין של תעדוף במה שאנחנו משקיעים.
פנינה תמנו: ברשותך, את יכולה להגיד לי כמה אנחנו משקיעים בעיר ערד בעלייה וקליטה?
פנינה תמנו: יש לי פה נתונים.
שפרה קירשנבאום: כ-600,000 שקל.
פנינה תמנו: כ-600,000 שקל זה לא מעט, אדוני היושב ראש.
ניסן בן חמו: שמתוכם 400,000 שקלים זה תוכנית 'מחוברים'.
פנינה תמנו: צריך להבין, אני חייבת לומר לך, בגלל שערד היא עיר שהצביון שלה של עיר שקולטת עלייה, למרות שאנחנו ראינו שבעשור האחרון לא הייתה הרבה עלייה, למעט שלוש השנים האחרונות של כמה מאות, עדיין אנחנו מעבירים כ-600,000 שקל.
טלי פלוסקוב: כי זה לא משהו מיידי, כי צריכה להיות - - -
פנינה תמנו: צריך להבין, זו אחת הערים שמקבלות בין התמיכות הכי גבוהות.
ניסן בן חמו: כי עדיין יש עולים פה.
ניסן בן חמו: צריך לזכור ש-40% - - -
טלי פלוסקוב: לא, עד שהם מגיעים זה לוקח זמן, זה עבודה עוד לפני.
פנינה תמנו: זה עניין של תעדוף.
פנינה תמנו: אם תגידו לי אם לממן כרטיס טיסה ליריד או להשקיע כאן בעולים אני אומרת לכם שזה להשקיע כאן בעולים.
פנינה תמנו: לא בכדי יש לנו את החל"צ, אנחנו יודעים, מסתכלים על המספרים, אנחנו רוצים להשקיע בקליטה.
פנינה תמנו: כשמדובר ברשויות אני מעדיפה שהרשויות ישקיעו בקליטה של העולים כאן.
פנינה תמנו: אני לא אומרת שזה לא חשוב עידוד עלייה, אבל יש לנו את הגורמים המאוד ספציפיים עם המומחיות הספציפית לעשות עידוד עלייה בחו"ל, ויכול להיות שצריך להרחיב את שיתוף הפעולה, יכול להיות שאפשר לקצץ מכמה אנשים שצריכים להשתתף במשלחת מהארגונים ולהכניס יותר מהרשויות.
ניסן בן חמו: רעיון מצוין.
פנינה תמנו: זה רעיון שאנחנו נעלה בשולחן עגול שאני מתכוונת לפתוח, שנציגי הרשויות יהיו חלק מוביל בשולחן העגול, לא רק משרדי הממשלה ולא רק הארגונים השותפים.
פנינה תמנו: אבל להגיד שאנחנו לא שמים כסף ולצייר את זה בצורה הזאת זה לא הוגן.
ניסן בן חמו: לא אמרנו.
פנינה תמנו: 600,000 שקל, זו אחת הערים שמקבלות הכי הרבה.
ניסן בן חמו: כבוד השרה, לא אמרנו שלא משקיעים, להיפך, אנחנו שיבחנו את המחוז, אני אומר שצריך לזכור שמתוך ה-600,000 שקלים 400,000 שקלים הולכים לתוכנית דגל שנקראת תוכנית 'מחוברים' שעובדת מצוין ואנחנו מאוד שמחים עליה.
פנינה תמנו: של חברת המתנ"סים?
מרינה גלייזר: זה לא במתנ"סים, זה במחלקת חינוך שלנו, המחלקה לנוער.
ניסן בן חמו: נוער עולה, נוער מתבודד, שני מועדונים, רכזים שמבצעים את הפעילות וזה חשוב לאינטגרציה.
ניסן בן חמו: אני אומר שכן צריך לחשוב על פתרון איך כי בסוף אני מאבד את העולים לערים החזקות.
מיכל וונש: את מי משרתת התוכנית הזאת?
מרינה גלייזר: בני נוער.
מיכל וונש: כמה?
ניסן בן חמו: 240 בני נוער.
מיכל וונש: 240 בני נוער שלא הגיעו עכשיו?
ניסן בן חמו: לא, לאורך כל העשור.
מיכל וונש: אז רגע, 400,000 בשנה - - -
פנינה תמנו: לא, היא אמרה לנו ממשרד החינוך שילדים עולים כרגע יש לנו 104 מהעשור האחרון, 104, ה-104 זה העשור האחרון.
פנינה תמנו: מעבר לכך הם לא נחשבים עולים חדשים.
פנינה תמנו: על ה-100 ילדים האלה יש לנו את תוכנית 'מחוברים' כאשר את הרצף הגילאי אני לא כל כך מכירה, כנראה שרובם יותר בתיכון, אם אני לא טועה.
מרינה גלייזר: לא, 'מחוברים' זה 18-13.
טלי פלוסקוב: אז תיכון.
פנינה תמנו: השאלה היא כמה מהילדים העולים הם בתיכון אם אנחנו רוצים להיכנס למספרים.
ניסן בן חמו: אז אני אומר שבנקודה הזאת צריך לחשוב על איזה שהוא פתרון כי אני צריך שערד תהיה מיוצגת אחרת הם יגיעו לרמלה, לא שזה לא חשוב, זה חשוב שהם יגיעו לישראל, איך הם מגיעים - - -
פנינה תמנו: לא, אתה נוגע בנקודה מאוד חשובה, לא בכדי אחד מהפרקים יהיה הסיפור של הרשויות כי הם לא צריכים להתיישב רק מאשדוד עד נתניה, בואו נודה על האמת, צריך לתת להם אופציה.
פנינה תמנו: לעולים החדשים, בין אם הם באים מארצות הברית ובין אם הם באים ממקומות אחרים, צרפת ומדינות חבר העמים לשעבר, בסוף אנחנו צריכים לתת להם את האלטרנטיבה ואת האופציה להתיישב בכל רחבי הארץ ויש לנו ארץ יפהפייה.
פנינה תמנו: הצרכים שיש לכם עכשיו אלה צרכים שהולכים להשתנות, הם יילכו ויגדלו, והצגתי אצל יושב ראש הוועדה, אנחנו מדברים על 90,000 עולים עד סוף 21' מכל העולם.
דוד ביטן: לדעתי יהיה יותר.
ניסן בן חמו: זה המון.
מיכל וונש: יהיו יותר.
מיכל וונש: אם נדע לעשות את זה נכון יכולים.
טלי פלוסקוב: אם אנחנו נעשה את זה טוב וצריך לעשות הכול כדי שהם אחר כך לא יירדו, כי יש לנו סוגיה, להביא אותם לכאן זה לא אומר שהם נשארים כאן.
ניסן בן חמו: אז אני אומר פה בהקשר הזה, כפי שציינה מנהלת מחלקת קליטה ועלייה, את מימון דירות הקלט אנחנו עושים בבניין הסוכנות.
ניסן בן חמו: עיריית ערד שוכרת דירות על חשבונה.
ניסן בן חמו: גם אם העולה עדיין לא הגיע אני ממתין כדי ש - - -
דוד ביטן: כמה דירות פניות יש פה?
דוד ביטן: חוץ מהחדשות, יש לכם פה דירות פנויות?
ניסן בן חמו: דירות פנויות כרגע בעיר חסר.
ניסן בן חמו: הביקוש, אנחנו בונים כי חסר דירות ריקות.
ניסן בן חמו: ליצמן יעיד על כך, חסר דירות ריקות, אבל במרכז הקליטה הישן יש דירות והן צריכות להיות למקור שלהן הן נבנו וזה קליטת עולים וצריך לאפשר את זה במחיר מסובסד.
ניסן בן חמו: עיריית ערד משלמת הרבה כסף כדי לקלוט את העולים האלה, אין שום סיבה בעולם.
דוד ביטן: צריך לחשוב על זה.
דוד ביטן: אני רוצה להגיד לכם שהשרה עושה את העבודה שלה ואנחנו מסייעים, אבל אנחנו גם החלטנו להתעסק במספר דברים, דבר ראשון זה נושא של תעסוקה, הכשרה לתעסוקה, זה אחד הדברים שאנחנו מתכוונים לטפל בהם וללחוץ על משרדי הממשלה.
דוד ביטן: דבר שני נושא של דיור.
דוד ביטן: זה אחד הנושאים החשובים ביותר בקליטת עלייה, והדבר השלישי זה הנושא של סטודנטים ומלגות.
דוד ביטן: למשל, אני אתן לך דוגמה, בנושא של עולי אתיופיה אין בעיה של אבטלה, כולם עובדים, אבל השכר הממוצע שלהם יחסית לשכר הממוצע במשק, יש הבדל גדול.
דוד ביטן: לכן אנחנו חושבים שצריך לקלוט חלק מהם במשרדי ממשלה ורשויות מקומיות כדי להעלות את השכר.
דוד ביטן: נכון להיום החוק לא ממומש בעניין הזה, לא לגבי עולי אתיופיה ולא לגבי עולים בכלל.
דוד ביטן: יש חובה לקלוט אחוז מסוים, לא קולטים.
דוד ביטן: יש משרדים, אני הופתעתי, גברתי השרה, המשרד שאם אני אגיד לך אותו את תגידי שלא יכול להיות, המשרד לשוויון חברתי בקליטת עולים אפס אחוז.
טלי פלוסקוב: אין מדיניות לעודד עליה.
דוד ביטן: הם הראשונים שצריכים לעשות שוויון.
דוד ביטן: הדברים האלה.
דוד ביטן: אפס אחוז.
דוד ביטן: יש עוד משרדים שהם אפס אחוז, אבל המשרד לשוויון חברתי חייב להיות המוביל, דווקא משרד העלייה והקליטה יש לו 4.3%, זה הרבה יותר מהממוצע של עולים.
פנינה תמנו: לא, לא יכול להיות, כנראה הטעו אתכם.
פנינה תמנו: אצלנו כל אדם שני במשרד הוא עולה חדש.
קריאה: עולים, אלה שעשו אי פעם עלייה זה כמעט כולנו.
דוד ביטן: אתם במקום הראשון, 4.3%.
דוד ביטן: שימו לב, זה חייב להשתנות, הנושא של קליטת עולים, בין אם יהודי אתיופיה ובין אם עולים ממקומות אחרים, חייב להשתנות.
דוד ביטן: השכר של העולים, אם הוא רק יעבוד בבתי חולים ובמקומות כאלה זה לא יביא להם שכר גבוה, אבל אם הם יהיו חלק מהמערך הממשלתי, תאגידים ציבוריים, חברת חשמל, חברת מקורות, כל הדברים האלה, ברור שהשכר הממוצע שלהם יעלה.
דוד ביטן: אנחנו החלטנו להתלבש על העניין הזה ותאמינו לי שתוך חצי שנה אתם תראו תוצאות.
מיכל וונש: אני יכולה להוסיף בדיוק לעניין הזה, גם הנושא של הכרה בהשכלה כשהם מגיעים.
דוד ביטן: כן, זה נושא שגם בו צריך לטפל.
מיכל וונש: צריך לטפל בו כיוון שזה הפך להיות חסם לשכר.
דוד ביטן: נכון.
דוד ביטן: אנחנו החלטנו להתלבש כרגע על זה.
דוד ביטן: אני מאמין שיהיו תוצאות כי כל חברי הכנסת בעד וגם השרה בעד.
ניסן בן חמו: אדוני יושב ראש הוועדה, אני אשמח להתייחס.
פנינה תמנו: אני אתן לך, רק בהערה בהמשך לדבריך, נושא מאוד מאוד ראוי, נושא הייצוג ההולם, כי אנחנו רואים שבאמת הפיקוח על היישום הוא תמיד זה שלוקה בחסר ואני זוכרת איך היו חברי כנסת שעמלו בצורה מאוד מאוד אינטנסיבית סביב הדבר הזה.
פנינה תמנו: האמת שבמשרד שלנו אנחנו מובילים בעניין של ייצוג הולם לעולים.
דוד ביטן: אתם מובילים.
דוד ביטן: לא מספיק, אבל מובילים.
פנינה תמנו: אני אסביר לך גם למה זה קרה, כי הגדרה של עולה היא עד 12 שנים, אבל אם אנחנו הולכים ובודקים מי מהמשרד עלה לארץ בעצמו ונקלט למשרד בגיל - - -
דוד ביטן: זה לא חוכמה, גם אני עליתי לארץ, אז אני גם נחשב?
דוד ביטן: אני בגיל חמש עליתי ממרוקו.
פנינה תמנו: הנה משהו שלא ידענו על חבר הכנסת ביטן.
דוד ביטן: זה לא חוכמה, אנחנו מדברים על עולים, אנחנו לא מדברים על מי שהיה כבר 30 שנה בארץ, אחרת כולם עלו.
פנינה תמנו: כן, אבל אתה צריך להבין שזו מגמה של - - - אנשים נמצאים שם.
דוד ביטן: תרשו לי רק, אני רוצה לתת לחברי הכנסת מספר מילים.
דוד ביטן: כולם יקבלו, אבל זו ועדת העלייה והקליטה אז קודם כל חברי הכנסת לפני זה.
דוד ביטן: אנחנו ניתן לטלי, שהיא גם חברת ועדה וגם הייתה ראשת העיר פה.
דוד ביטן: אם אפשר שכל מי שמקבל זכות דיבור יקצר קצת כי אנחנו צריכים לסיים את הישיבה באיזה שהוא שלב.
טלי פלוסקוב: לי יש זמן כפול כי אני פה בשני כובעים, גם כחברת הוועדה וגם כראש העיר לשעבר, וגם עולה, זה כבר שלושה.
ניסן בן חמו: ותושבת העיר.
דוד ביטן: אני רוצה להגיד לכם שאני הייתי איתה בארמניה והיא הייתה ראש המשלחת.
דוד ביטן: היא מדברת, צריך לתרגם אותה לעברית, אני הרי לא מבין רוסית, שעה היא דיברה, שעה היה צריך לתרגם, אמרתי לה: תקשיבי לי טוב, לא צריך תרגום.
דוד ביטן: אז זה רמז.
טלי פלוסקוב: לא, אני נשארת בקו שלי, שעה אני לא אקח, אבל תרשו לי.
טלי פלוסקוב: קודם כל אדוני היושב ראש, כבוד ראש העיר, סגני ראש העיר, ממלאת מקום ראש העיר, חברי מועצה שנמצאים איתנו היום, מנהלת מחלקת הקליטה היקרה, שעבדתי איתה, מרינה, אני אומרת שהיא מצטיינת, גברתי השרה, אני לא יודעת אם אחת, אבל אחת מהמצטיינות בטוח, נציגי המחוז, שפרה כמובן, כמובן חברי הכנסת.
טלי פלוסקוב: כשנכנסתי לכאן הייתה לי התרגשות כפולה, מצד אחד מירושלים היום הגעתי לכאן לדיון הזה ומכאן אני חוזרת לירושלים להמשך יום העבודה, אבל לא יכולתי מן הסתם לא להיות בדיון שהוא בעיר שלי.
טלי פלוסקוב: שתיים, אנחנו עושים את הישיבה הזו במקום שבאמת – אני זוכרת את תאריך הנחת אבן הפינה כשרק רצינו לבנות את המקום הזה.
טלי פלוסקוב: היה לנו יעד ואני מאוד שמחה, אדוני ראש העיר, שהיום אני רואה את המקום הזה פועל ופורח.
טלי פלוסקוב: זה גם מקום להגיד תודה למשפחת - - - שאני נפגשתי עם הבן שלו לא פעם עד שהחלטנו לבנות את המקום הזה.
טלי פלוסקוב: הנושא שהיום אנחנו מדברים עליו הוא כל כך חשוב בכל הארץ ובערד הוא חשוב פי כמה וכמה.
טלי פלוסקוב: העיר הזאת ידעה הצלחות מאוד גדולות, העיר הזאת גם ידעה ירידות והעיר הזאת היום כל כך זקוקה לעזרה.
טלי פלוסקוב: גברתי השרה, אני יודעת שאת בעד ואני יודעת שאת רוצה, אבל אני רוצה לבקש ממך שלעיר הזאת תיתני קצת יותר.
טלי פלוסקוב: אני יודעת שכאשר השרים רוצים זה כן יוצא.
טלי פלוסקוב: גם פרויקט 'מחוברים' הבאנו לכאן לעיר כי הצלחנו לשכנע את המשרד שערד זקוקה לפרויקט הזה יותר מהערים האחרות וגם פרויקטים אחרים.
טלי פלוסקוב: ולמה העיר הזאת זקוקה?
טלי פלוסקוב: אנחנו יודעים איפה העיר הזו נמצאת.
טלי פלוסקוב: כשאומרים לי: כל כך רחוק?
טלי פלוסקוב: אני אומרת יש לי חדשות בשבילכם, המרחק מערד לתל אביב זה אותו מרחק כמו מתל אביב לערד, אז אם אני יודעת לנסוע לשם ולעבוד שם אני יכולה גם להגיע לערד.
טלי פלוסקוב: אז לכן, אדוני היושב ראש, המון תודה על כך שהחלטת באמת את הדיון הראשון לעשות בערד, אבל העיר הזאת באמת זקוקה לעוד גיבוי ולעוד גיבוי כי כל אדם חדש שמגיע לכאן הוא תוספת משמעותית לעיר ותוספת להצלחה שכבר קיימת בעיר.
טלי פלוסקוב: את לא מביאה את האנשים לעיר הלא מוצלחת, העיר היא כן מוצלחת ואנחנו רואים תוצאות בחינוך ואני בעיר הזאת, גם היום, כשאני עובדת בירושלים, ממשיכה לגור כי אני אוהבת את העיר הזאת, אני אוהבת את האנשים שגרים כאן, האנשים פה נפלאים, העזרה ההדדית, כולם מכירים את כולם, הקהילתיות שיש בערד, אין בהרבה מקומות בארץ.
טלי פלוסקוב: לכן אני בטוחה שכל שקל שתשקיעי בעיר הזאת את תקבלי תרומה בחזרה.
טלי פלוסקוב: האנשים האלה יהיו מאושרים, האנשים האלה ימצאו את עצמם, יש פה הרבה אנשים שיודעים ללוות אותם להצלחה, ואת יודעת עד כמה אני נמצאת בצד של לא מספיק להביא את העולים, צריך להפוך אותם לחלק מהחברה הישראלית ואז העלייה הופכת ליותר מוצלחת.
טלי פלוסקוב: אם אני היום אומרת בכל מקום שאני גאה להיות ישראלית אני רוצה שכל עולה כמה שיותר מהר יגיד את אותו המשפט.
טלי פלוסקוב: אנחנו חייבים לעשות את זה, יש לנו חלק מאוד גדול בהצלחה הזאת, לא של כל אחד מהם אלא של המדינה שלנו.
טלי פלוסקוב: היום אנחנו באמת נמצאים לקראת הגל הגדול שלא באשמתנו, אבל הקורונה תביא כנראה גם משהו טוב לנו, למדינה, אנחנו צריכים להתכונן לקלוט את האנשים בצורה הכי טובה ואני רוצה שגם את, גברתי השרה, ואתה, אדוני היושב ראש, אני כבר הספקתי להכיר את היכולות שלך, אנחנו צריכים לעיר הזאת לתת כמו כולם ועוד קצת.