GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שי פלבר: אנחנו עכשיו על סף פתיחת תוכנית בצרפת עצמה למתכנתים שיעשו את הקורס בצרפת לפני עלייתם.
שי פלבר: אני חושב שאנחנו צריכים להסתכל הרבה מאוד בגלל המאפיין הייחודי של העולים מצרפת, כמה שיותר להעביר את משקל הכובד להכנה לקראת העלייה מצרפת.
שי פלבר: דיבר יעקב חגואל על האולפנים, אז אני רק אומר בהקשר הזה, בואו נסתכל גם על הנקודה הזו.
שי פלבר: על הקליטה נרחיב בהמשך.
שי פלבר: תודה.
דוד ביטן: תעלי רגע את משרד הביטחון.
שלומית אבינח: יפעת קאסוטו.
דוד ביטן: כן יפעת, קצר, בסדר?
יפעת קאסוטו: שלום לכולם, אני יפעת קאסוטו, ראש ענף תכנון ומחקר בחטיבת תכנון ומינהל כוח-אדם באכ"א.
יפעת קאסוטו: אני בדרך כלל על מדים, פשוט חודש תשיעי, אז עמכם הסליחה.
יפעת קאסוטו: קצת נתונים בהמשך למה שביקשתם וטיפה קצת מעבר לזה.
יפעת קאסוטו: היום בצה"ל יש לנו משרתים, 931 בנים ו-360 בנות ילידי צרפת.
יפעת קאסוטו: מבחינת שיעורי הגיוס אנחנו רואים בסך הכול עלייה, מגמה חיובית של שנתון לידה 94', שזה בעצם אלה שהתגייסו לפני חמש שנים.
יפעת קאסוטו: מדובר על 56% שיעורי גיוס.
יפעת קאסוטו: היום אנחנו מדברים כבר על 64% גיוס.
יפעת קאסוטו: צריך גם להגיד שזה במגמה קצת הפוכה למה שקורה היום ביתר צה"ל, מגמה שהיא טובה וחיובית.
יפעת קאסוטו: זה לגבי הגברים.
יפעת קאסוטו: לגבי הנשים אנחנו רואים טיפה ירידה בשנה האחרונה אבל עוד פעם, זה הרבה מאוד עניין גם של אופי דתי של האוכלוסייה, הרבה פונות לשירות לאומי, אז אין פה איזשהו משהו יוצא דופן.
יפעת קאסוטו: גם צריך להגיד שזה בסוף מספרים קטנים.
יפעת קאסוטו: לגבי שיעורי הנשר שגם התבקשנו לדבר עליהם במסגרת הוועדה, אז בסך הכול אנחנו רואים אצל הגברים מגמת ירידה בשיעורי הנשר.
יפעת קאסוטו: מבחינת מספרים רק לסבר את האוזן, 2014, אנחנו מדברים על 24.6% נשר, שזה נתון מאוד גבוה, זה כמעט רבע מהאוכלוסייה וב-2019, עכשיו סגרנו את השנה, אנחנו מדברים על 14.6% שיעורי נשר, שזה בהחלט ירידה מאוד משמעותית.
יפעת קאסוטו: אני חושבת שבין היתר זה הרבה מאוד לאור הפעולות שמתבצעות מול משרד הקליטה ומיטב אצלנו עוד בשלבי המלש"ב.
יפעת קאסוטו: זה בסוף מביא את התוצאות.
יפעת קאסוטו: לגבי נשים, אנחנו גם רואים בסך הכול ירידה מ-19.8% ל-10.8%.
יפעת קאסוטו: בסך הכול זה מתנהג בסדר.
יפעת קאסוטו: אני כן חייבת לסייג את הדברים שלי שלמול היקפי הנשר של יתר צה"ל, זה עדיין נחשב נשר שהוא גבוה, אבל מבחינת מגמה אנחנו רואים מגמת שיפור מאוד משמעותית בחמש שנים האחרונות ושרק ימשיך ככה.
דוד ביטן: איפה משרתים החיילים?
דוד ביטן: ביחידות קרביות או ביחידות אחרות?
יפעת קאסוטו: הם פזורים בכל צה"ל, במערכי הלחימה, בתומכי הלחימה.
יפעת קאסוטו: אני חייבת גם להגיד, בסוף צה"ל מתייחס לילידי צרפת כמו לכל יתר העולים וגם מול כל יתר אוכלוסיית החיילים.
יפעת קאסוטו: אין להם עכשיו איזשהו הטבה מסוימת או איזשהו תעדוף מסוים.
יפעת קאסוטו: הם מטופלים בשירות גם בשלבי ת"ש משל"ב וגם אחר כך במהלך השירות כמו כל חייל וכמו כל עולה חדש.
יפעת קאסוטו: אנחנו עושים את המקסימום כדי לטפל בהם כמו שנדרש.
יפעת קאסוטו: מבחינת מערכים, מה שביקשת, אז זה בדומה ליתר צה"ל.
יפעת קאסוטו: אין איזשהו מערך ספציפי שהם משובצים בו יותר או פחות.
דוד ביטן: חברי הכנסת רוצים להגיד משהו לפני שמסיימים?
יוסף טייב: הייתי רוצה רק דבר אחד בעניין של תעסוקה, לחזור לעניין הזה כי אני שמעתי את חילופי הדברים בין אריאל לאיציק.
יוסף טייב: איציק, בוא ננסה להיות פרגמטיים.
יוסף טייב: האם אנחנו יכולים לצאת עם פיילוט, ניסיון לראות איך מתנהל מחקר תעסוקתי ייעודי לעולה צרפת?
יוסף טייב: לתת לו את האופציה הזאת למשך שישה חודשים ולראות האם באמת הנתונים עולים, האם הם מצליחים להביא את הסחורה.
יצחק אוחנה: מה זאת אומרת?
יצחק אוחנה: לא הבנתי.
יוסף טייב: ייעודי, זאת אומרת מעבר לשפה כמו שאמרה ליאורה, יש בעיה של מנטליות, של גישה, של הנגשה של הדברים.
יוסף טייב: בוא נראה, אולי יצליחו לעשות את זה יותר טוב.
יוסף טייב: אני אומר, בוא נעשה פיילוט, בוא נבדוק את זה.
יצחק אוחנה: יש חברות שזוכות בלהפעיל מכרז תעסוקה - - -
יוסף טייב: אני מסכים לכן אני אומר, בוא נצא עם פיילוט ונראה.
יוסף טייב: אם אנחנו נראה שהפיילוט הזה עובד, נצא במכרז נוסף.
דגנית סנקר: אדוני היושב-ראש רק משפט.
דגנית סנקר: הדוברת שלי צופה בנו.
דגנית סנקר: אני מבקשת להדגיש שמשרד העלייה והקליטה, עוד פעם, למקרה שזה לא היה ברור, לא זו בלבד שהוא מנגיש את האינפורמציה של עצמו בתחום הזה, בשעת חירום - - -
דוד ביטן: אתם מנגישים בצרפתית?
דגנית סנקר: בצרפתית בכל המקומות.
דוד ביטן: אז מי לא מנגיש, משרד הבריאות?
יוסף טייב: משרד הבריאות.
יוסף טייב: הייתה לי שיחה גם עם השר.
דגנית סנקר: אנחנו מנגישים גם את שר משרד הבריאות.
דוד ביטן: האמת שהם כל יום שני וחמישי משנים את ההנחיות אז מה הטעם לתרגם?
אופיר סופר: אדוני היושב-ראש, אולי שהוועדה תפנה למשרד הבריאות.
דוד ביטן: אני מבקש לקיים עוד ישיבה.
דוד ביטן: בישיבה הבאה אני מבקש ממשרד החינוך, ממשרד הקליטה והסוכנות היהודית שיגישו לנו מה התוכניות שהם רואים לעצמם שבה גם יעודדו את העלייה וגם יתנו קליטה טובה יותר ליהדות צרפת.
דוד ביטן: אני מבקש שבדיון הזה אנחנו נשמע יותר אנשים בזום, אלה שצריכים בעצם להתייחס לעניין הזה, כך שהישיבה תהיה עם שני חצאים, חצי ראשון נראה את התוכנית, חצי שני נשמע את האנשים גם כן.
דוד ביטן: טוב, הישיבה נעולה.
דוד ביטן: על סדר היום הכרה, שקילה ורישוי תארים אקדמיים של עולים חדשים ותושבים חוזרים.
דוד ביטן: הוועדה קיימה מספר דיונים בנושא.
דוד ביטן: צריכה להיות היערכות לקליטת עלייה בעקבות הקורונה.
דוד ביטן: הצפי הוא לרבע מיליון יהודים בשנים הקרובות.
דוד ביטן: תעסוקה היא מפתח לקליטה מוצלחת.
דוד ביטן: מדינת ישראל צריכה לשאוף שמרבית העולים יוכלו לעבוד ולהשתכר במקצועות בהם עבדו בארץ מוצאם, צברו השכלה וניסיון, ושכרם צריך להיות בהתאם לכך.
דוד ביטן: צריך להבין שעלייה מביאה צמיחה וזה טוב למדינת ישראל בלי קשר לכל דבר ועניין והאנשים האלה צריכים לעבוד כי אחרת הם ייכנסו לייאוש ובלית ברירה יחזרו לארץ מוצאם.
דוד ביטן: זה קורה.
דוד ביטן: זה קורה ליהדות צרפת ולצערי הרב הרבה חוזרים לצרפת או נסעו לקנדה.
דוד ביטן: לנו זה לא נותן שום דבר ובסך הכול זאת עלייה טובה.
דוד ביטן: המדינה משקיעה והשקיעה כסף רב באקדמאים שעוזבים את ישראל ונוסעים לחוץ לארץ, מה שאנחנו קוראים בריחת מוחות.
דוד ביטן: לכן מדינת ישראל צריכה לקבל את האקדמאים ואת ההנדסאים שהשקיעו מזמנם ומכספם ללימודים בחוץ לארץ, ובטח לא להקשות עליהם.
דוד ביטן: הם למדו בחוץ לארץ על חשבונם, על חשבון המדינות שם למדו ולא ל חשבוננו.
דוד ביטן: צריך לנצל את זה לטובתנו.
דוד ביטן: מדובר בדיון ראשון בנושא הזה אך לא אחרון.
דוד ביטן: משרדי החינוך, הבריאות, הקליטה, העבודה והרווחה והמל"ג עוסקים בנושא מורכב זה אבל לצערי הרב ללא תוצאות.
דוד ביטן: הם עוסקים, אבל כנראה הבירוקרטיה חזקה יותר מכפי שאנחנו חושבים.
דוד ביטן: החקיקה בנושא מיושנת ולא מתאימה לעידן הנוכחי ובוודאי לא לתקופת הקורונה.
דוד ביטן: אני הייתי אומר שכאן פחות הבעיה היא עם הקורונה.
דוד ביטן: כאן כל דבר זה קורונה אבל כאן הבעיה היא בעיה מערכתית שלא קשורה לקורונה.
מיכל וונש: הקורונה היא רק הזדמנות.
דוד ביטן: הקורונה מביאה את גלי העלייה.
דוד ביטן: אבל הנושא הזה פחות קשור לקורונה.
דוד ביטן: כולנו גילינו את היתרונות שבתקשורת ולמידה מקוונת בה יש צורך בזמנים כמו עכשיו כאשר יש צורך ביצירתיות כדי להמשיך ולנהל שגרה ולכן הדברים צריכים להשתנות.
לשלושה נושאים: הכרה בלימודים אקדמאיים, כפי שציינו לימודים מקוונים הנהוגים בארצות הברית ובמדינות אחרות, לא מוכרים בישראל בקשר ללימודי הנדסה וזה באחריות משרד העבודה והרווחה והמל"ג.
לשלושה נושאים: מקצועות הרפואה, רישוי, תארים רפואיים מחוץ לארץ לא מוכרים בישראל.
לשלושה נושאים: פיזיותרפיסטים, אופטומטריסטים, קלינאי תקשורת, מומחים ברפואת פה ולסת, פתולוגים, מומחים לכף רגל, אחיות – באחריות משרד הבריאות.
לשלושה נושאים: הכרה בלימודים מחוץ לארץ לצורך המשך לימודים אקדמאיים בארץ, עידוד סטודנטים עולים, דבר שהוא מאוד מאוד חשוב כי אלה גם אנשים צעירים ושוב, זה קשור לצמיחה במדינת ישראל.
לשלושה נושאים: משרד החינוך מעריך תארים לצורכי שכר במגזר הציבורי בלבד והאישורים לא תקפים למגזר הפרטי.
לשלושה נושאים: יש להסדיר מי המשרד הרלוונטי שאמון על הנושא שיכול להנפיק אישורים כדי שהעולים יוכלו להציג בפני מעסיקיהם ולזכות בשכר ההולם את כישוריהם.
לשלושה נושאים: מל"ג ומשרד החינוך.
לשלושה נושאים: שקילת תארים אקדמאיים – משרד החינוך.
לשלושה נושאים: באתר משרד החינוך אין מידע לעולים החדשים בשפות זרות.
לשלושה נושאים: המידע מופיע בשפה העברית בלבד, וזה דבר הזוי.
לשלושה נושאים: משרד החינוך דורש מהעולים החדשים לקבל את התעודות בהגעה פיזית למשרד ולא ניתן להעביר מסמכים אפילו במייל באופן מקוון.
לשלושה נושאים: לאחרונה משרד החינוך היקשה עוד יותר על הליך שקילת התארים ודורש מסמכים רבים.
לשלושה נושאים: כנראה משרד החינוך חושב שצריך להעביר אליו את המסמכים במשקל קילוגרמים.
לשלושה נושאים: עולים חדשים לא יכולים להציג בפני המשרד, העולים החדשים נדרשים לתרגם את מסמכים לעברית עם אישור נוטריוני, דברי יקר לכשעצמו.
לשלושה נושאים: משך הטיפול בבקשות במשרד החינוך הוא כארבעה חודשים.
לשלושה נושאים: משרד החינוך לא מאשר תארים של אוניברסיטאות מוכרות בעולם.
לשלושה נושאים: כמו כן הפסיק משרד החינוך – לא ברור בסמכות מי – לשקול תארים למי שאינו עובד בשירות הציבורי וזקוק להכרת התואר לצורך רישוי ודירוג שכר.
לשלושה נושאים: מהנדסים עולים עם תואר שני שלמדו פחות מ-1,000 שעות לימוד לא מקבלים הכרה בארץ, גם אם הם למדו 950 שעות.
לשלושה נושאים: עוד הובא לידיעתנו כי אין גורם ממשלתי שאחראי להמרת תעודות הנדסאים.
לשלושה נושאים: מצד אחד משרד החינוך אינו מכיר בלימודי הנדסאים בטענה שאלה לא לימודים אקדמאיים ומצד שני למשרד העבודה גם אין את הסמכות להכיר בתעודות הנדסאים לצורך אישור שכר.
לשלושה נושאים: לעניין זה אני קורא לשר העבודה והרווחה איציק שמולי ולמנכ"לו לטפל בבעיה זו בדחיפות ולקדם החלטה שתאפשר לאגף רישום ורישוי עיסוקים במשרדו לטפל בהנדסאים העולים לישראל ולאפשר להם לעסוק בתחום.
לשלושה נושאים: בסמכות המל"ג להכיר בלימודי המשך באוניברסיטאות בחוץ לארץ ללימודים בארץ.
לשלושה נושאים: הכרה בלימודים בהתכתבות, חוסר לא משמעותי בשעות לימודים במקצועות ההנדסה, 980 ל למשל במקום 1,000.
לשלושה נושאים: גורמי ההוראה המועדפים – מתמטיקה, אנגלית, שיתוף פעולה בין משרדי הקליטה והחינוך וביקוש גדול מההיצע.
לשלושה נושאים: אין מספיק קורסים.
לשלושה נושאים: כנראה כל הנושא הזה הוא בעיה תקציבית.
לשלושה נושאים: מקצועות נוספים שדורשים רישוי והכרה – נהגי רכב כבד וחשמלאים.
לשלושה נושאים: בין השנים 2010 עד 2019 עלו 3,600 רופאים, 658 עובדים, 1,954 אחים ואחיות, 13,071 מהנדסים, 7,795 עובדי חינוך והוראה, 1,980 חשמלאים.
לשלושה נושאים: בשנת 2019 עלו 679 רופאים, 2,338 מהנדסים, 1,078 עובדי חינוך והוראה, 270 אחים ואחיות.
לשלושה נושאים: אנחנו יודעים – גם ללא ההקדמה הזאת – שיש בעיה רצינית מאוד בתחום.
לשלושה נושאים: התחלנו בכנסת הקודמת בחקיקה לגבי רופאי השיניים ולדעתי, כדי להריץ את הנושא, נהיה חייבים להגיש הצעת חוק כללית על הכול או חלקית לפי משרדי הממשלה.
לשלושה נושאים: דיאלוג עם משרדי הממשלה לא יעזור ואני אומר לכם את זה.
לשלושה נושאים: לא יעזור.
לשלושה נושאים: יכול להיות שאנחנו צריכים ישר להכות בברזל ולסיים את הסיפור הזה אחת ולתמיד.
לשלושה נושאים: ברגע שמגישים הצעת חוק פרטית התוצאה היא שמשרדי הממשלה בוועדת שרים לחקיקה צריכים להתייחס לזה.
לשלושה נושאים: זה מגלגל תהליך.
לשלושה נושאים: לפעמים התהליך גורם לזה שהמשרד הממשלתי מגיש את הצעת החוק ומבקש לחכות כדי שהוא יגיש, ואז מוגשת הצעת החוק הממשלתית, ולפעמים הצעת החוק עוברת, מגיעה לכנסת ואנחנו מריצים אותה.
לשלושה נושאים: עשינו את זה בעבר ואנחנו צריכים לשקול לעשות את זה ללא קשר למה שיבטיחו לנו כאן.
לשלושה נושאים: אגיד לכם את האמת.
לשלושה נושאים: אני לא מאמין למשרדי הממשלה בעניין.
לשלושה נושאים: לא מאמין לפקידות.
לשלושה נושאים: למה?
לשלושה נושאים: מכיוון שעובדה, שנים הם לא מטפלים בעניין הזה, אז עכשיו, בגלל שאנחנו קצת ניערנו אותם הם יטפלו?
לשלושה נושאים: אני מבקש מכל אחד מחברי הכנסת שייקח נושא ויגיש על זה הצעת חוק.
לשלושה נושאים: אין צורך בהצעת חוק כללית כי מאוד קשה להעביר את הכול במכה אחת.
לשלושה נושאים: אם לך חשוב הנושא הזה של אחיות, תגיש בבקשה הצעת חוק.
מיכל וונש: נעשה את זה ביחד.
מיכל וונש: נעזור אחד לשני.
דוד ביטן: תעשו איך שאתם רוצים.
דוד ביטן: שכל אחד ייקח משהו ונתחיל להריץ את העניין הזה.
דוד ביטן: אני לא מזלזל בדיון אבל שיבינו הפקידים בכל מקום שאם הם לא יעשו את זה מהר, אנחנו כבר נעשה את זה עבורם.
מרב תורג'מן: אני רוצה לתת את הרקע החקיקתי.
מרב תורג'מן: יש מספר דברי חקיקה שמאפשרים למשרדי הממשלה לבחון את התארים של אנשים שלמדו בחוץ לארץ.
מרב תורג'מן: החקיקה העיקרית בנושא הזה היא חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות שמאפשרת הכרה בתארים לריפוי בעיסוק.
מרב תורג'מן: אנחנו תכף נגיע גם להוראת שעה שהיא בתוקף עד 2021 אבל יש את חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות כמו שאמרתי ותקנות מכוחן.
מרב תורג'מן: יש את חוק המהנדסים והאדריכלים שמאפשר הכרה בלימודי אדריכלות והנדסה בחוץ לארץ.
מרב תורג'מן: יש את תואר ההנדסאים והטכנאים המוסמכים שזה תואר להנדסאי וטכנאי, שמאפשר הכרה של משרד הכלכלה בלימודי הנדסאים וטכנאים מוסמכים.
מרב תורג'מן: יש את חוק החשמל ותקנות החשמל מכוחן מכירים בלימודים או בניסיון שנרכש.
מרב תורג'מן: במקצוע הזה מחוץ לישראל.
מרב תורג'מן: השאלה העיקרית היא איך בוחנים את התואר ואיך בוחנים את תוכנית הלימודים שנלמדה בחוץ לארץ ומאשרים את זה ומשווים לצורך ההכשרה שנלמדת בישראל.
דוד ביטן: כל חברי הכנסת, אני לא מנדב אותה, אבל מי שצריך ייעוץ איך להכין את הצעת החוק הספציפית, יש לנו את היועצת המשפטית.
דוד ביטן: אני מאמין שהיא תעזור לכם בעניין הזה למרות שהיא לא מחויבת.
דוד ביטן: אני מאמין שהיא תעזור.
דוד ביטן: כל אחד מחברי הכנסת שרוצה לדבר, לפי הסדר, בבקשה.
אנדרי קוז'ינוב: תודה רבה אדוני היושב ראש.
אנדרי קוז'ינוב: עברתי כאן את נתונים רבים שסיפקו משרדי הממשלה ויצאתי מבולבל.
אנדרי קוז'ינוב: המסקנה העיקרית, כפי שפתחת, היא שמדינת ישראל מאוד אוהבת את העלייה אבל מתעמרת בעולים.
אנדרי קוז'ינוב: אם לפי המספרים בשנת 2018-2019 הגיעו לישראל 31,388 בעלי מקצוע, כל מיני בעלי מקצוע – רופאים, אחיות, מהנדסים, חשמלאים – לפי הנתונים האחרים בשנת 2018 הגיעו 7,869 הגישו את התואר להערכה ובשנת 2019 הגישו 8,068 את התואר להערכה.
אנדרי קוז'ינוב: כלומר, פי שלושה אנשים הגישו תואר להערכה מאשר מספר האנשים שהגיעו עם התארים.
אנדרי קוז'ינוב: אם נסתכל על נתוני משרד הבריאות, לא משרד הרווחה שהעביר את הנתונים, רק מאות בודדות קיבלו הסמכה ויכולים להתחיל לעבוד.
אנדרי קוז'ינוב: מה זה אומר?
אנדרי קוז'ינוב: זה לא רק התהליך הבירוקרטי אלא יש כאן התעמרות.
אנדרי קוז'ינוב: יכול להיותך שיש כאן גם מחסום שפתי אבל המחסום השפתי הזה ניתן לפתרון.
אנדרי קוז'ינוב: שלא יכול להיות שיש פערים כאלה.
אנדרי קוז'ינוב: אלה פערים אדירים של פי שלושה, פי ארבעה, פי חמישה.
אנדרי קוז'ינוב: לא יכול להיות שיש מספר רופאים ואחיות שמורשים לעבוד ולא עובדים.
דוד ביטן: רופא שלמד בפריס וקיבל תעודה מאוניברסיטה ידועה שם, מה הבעיה?
דוד ביטן: הוא צריך משהו מיוחד?
דוד ביטן: יש מקצועות שצריך לעשות הסבה.
דוד ביטן: למשל עורכי דין, צריך לעשות התאמה.
דוד ביטן: אבל רופא כירורג צריך איזושהי התאמה?
דוד ביטן: בסדר, יש קצת זיופים, בחבר העמים יש קצת זיופים, היום פחות מאשר בעבר, אבל עדיין.
דוד ביטן: מהנדס מקנדה צריך הסבה מיוחדת?
דוד ביטן: למה כל הישראלים שהולכים לעבוד בהיי-טק בארצות הברית, מקבלים אותם בידיים פתוחות?
דוד ביטן: כי הם למדו בישראל.
דוד ביטן: למה אנחנו לא יכולים לנהוג כך כלפי אלה שבאים ממדינות מפותחות כמו צרפת, קנדה, ארצות הברית וכולי?
יצחק אוחנה: אנחנו נתייחס.
אנדרי קוז'ינוב: זה בלתי מתקבל על הדעת.
דוד ביטן: עם כל הכבוד, זה תפקיד של משרד העלייה והקליטה.
דוד ביטן: אתם לא יכולים להפיל את זה על המל"ג.
אנדרי קוז'ינוב: יש כאן תהליכי רישוי מאוד מורכבים.
יצחק אוחנה: אנחנו נתייחס לזה.
יצחק אוחנה: אין בעיה אבל אנחנו רוצים לקבל את הסמכות לרישוי.
דוד ביטן: אתה לא יכול לקבל את הסמכות לרישוי אבל אתה כן יכול להילחם על העניין הזה.
יצחק אוחנה: אני אומר מה אנחנו עושים.
דוד ביטן: אתה לא יכול לקבל במקום המל"ג.
דוד ביטן: הם אנשי המקצוע אבל עדיין אתם צריכים לדפוק על השולחן.
אנדרי קוז'ינוב: אני אשלים את קו המחשבה.
אנדרי קוז'ינוב: הנתונים האלה והפער בין מספר האנשים שמגיעים עם תארים ומספר האנשים עם תארים שבסוף מועסקים, הפער הזה רק מצביע על חוסר אמון של אותם העולים להגיש את המסמכים למשרדי הממשלה לקבלת ההכרה.
אנדרי קוז'ינוב: אם יש לנו 30,000 בעלי מקצוע ומתוכם רק כמה מאות מתקבלים לעבודה, בסופו של דבר זה מצביע על חוסר האמון של האנשים שמגישים את ההערכות האלה.
מרב תורג'מן: הוא מתכוון ש-30,000 בעלי תארים הגיעו לישראל ורק 7,000 עובדים.
מרב תורג'מן: בעלי תואר.
דוד ביטן: בעלי מקצוע.
דוד ביטן: לא תארים.
אנדרי קוז'ינוב: תואר ומקצוע.
מרב תורג'מן: רק 7,000 הגישו בקשה להכרה בתואר.
דוד ביטן: זאת לא בהכרח המסקנה המחויבת.
דוד ביטן: זה תלוי מה הסיבות.
אנדרי קוז'ינוב: אני מכיר את זה מהניסיון האישי.
אנדרי קוז'ינוב: הבן אדם יעדיף עכשיו, במקום לעבור את התהליך הזה של הכרה בתואר והמהמורות שבדרך, הוא יעדיף לעבוד בעבודה אחרת - כשהוא לא צריך עכשיו הסמכה והכשרה - רק כדי להתפרנס.
דוד ביטן: אני לא רואה רופא שילך לעבוד במשהו אחר כי לוקח זמן להוציא אישור.
אנדרי קוז'ינוב: זה לא רק רופא.
אנדרי קוז'ינוב: תסתכל על נהגי משאיות
דוד ביטן: לגבי נהגי משאיות, אתה צודק.
אנדרי קוז'ינוב: גם חשמלאים שלא מכירים להם בניסיון מחוץ לארץ, גם אדריכלים שעכשיו צריכים לעבור תהליך ולהוכיח את עצמם וגם כל השאר.
אנדרי קוז'ינוב: זה רק מצביע על מהמורות בדרך שהמדינה מערימה בפני אותם עולים.
יואל רזבוזוב: כבוד היושב ראש, דיון חשוב ביותר למרות שהראש אחרי ועדת קורונה.
יואל רזבוזוב: אני אעלה חלק מהבעיות שהגיעו לשולחני.
יואל רזבוזוב: קודם כל, במשרד החינוך דורשים מכל עולה חדש להגיש בצורה מקוונת, אמנם חלק קטן הוא ברוסית וכל השאר בעברית.
יואל רזבוזוב: עולים חדשים שזה עתה עלו לישראל, מאוד מאוד מתקשים לשלוח ולמלא את הטפסים האלה.
שלומית אבינח: ומה עם הסיפור בחיפה?
יואל רזבוזוב: חיפה היא אחת הערים שקלטה הכי הרבה עולים חדשים.
יואל רזבוזוב: פנה אלי זוג עולים חדשים שבאו לשם ואמרו להם שאין קבלת קהל.
יואל רזבוזוב: הם פנו והגיעה תשובה מירושלים.
יואל רזבוזוב: הייתה שם משרה שהועברה לירושלים וגם בירושלים עכשיו זאת משרת סטודנט.
יואל רזבוזוב: יש שם כל כך הרבה עובדים דוברי רוסית שיכולים לעסוק בזה.
יואל רזבוזוב: יש כאן בעיה מהותית.
יואל רזבוזוב: חיפה היא עיר עם עולים רבים וזאת לא רק חיפה.
יואל רזבוזוב: יש הרבה עובדים במשרד החינוך ואפשר למצוא תקן לדובר רוסית שיטפל בנושא הזה.
יואל רזבוזוב: תקופת המתנה.
יואל רזבוזוב: משך זמן להערכת תארים.
יואל רזבוזוב: לעולים מברית המועצות לשעבר, כמובן ברוסית, לפני הקורונה בין חמישה לשמונה חודשים והם מתגאים בזה שתארים ממדינות אחרות זה בין חודשיים לשלושה חודשים.
יואל רזבוזוב: שוב, חסרים לנו דוברי רוסית בישראל שיכולים לעשות את זה?
יואל רזבוזוב: עשינו דיון לגבי העדפה מתקנת.
יואל רזבוזוב: יש הרבה גופים כמו חברת חשמל למשל שטוענים שאין מספיק מהנדסים ויש מחסור במהנדסים.
יואל רזבוזוב: העלייה הברוכה שהגיעה בשנות ה-90 עכשיו מתחילה לצאת לפנסיה ויש מחסור במהנדסים.
יואל רזבוזוב: גם כאן יש מהנדסים לתואר שני לדוגמא שהמדינה מחייבת בהכרה של התואר לפחות 1,000 שעות לימוד.
יואל רזבוזוב: יש כאלה שלמדו 950 שעות, 980 שעות ואז לא מכירים להם בתואר השני.
יואל רזבוזוב: אנחנו יודעים בשביל מה אנחנו צריכים תואר שני, כי מדובר במכרזים ותואר שני מאוד חשוב.
יואל רזבוזוב: אז האנשים האלה נאלצים לעבוד אחרות.
יואל רזבוזוב: במקרה של למידה מרחוק כלל לא מקבלים הכרה.
יואל רזבוזוב: יש הרבה סוגיות ואנחנו צריכים לצלול לתוכן.
דוד ביטן: אתה מדבר על המל"ג?
מרב תורג'מן: הם לא מכירים בתואר שנלמד מרחוק.
דוד ביטן: עם המל"ג זה מאוד קשה.
יואל רזבוזוב: יש כאן בעיה.
יואל רזבוזוב: אנחנו מדינת עלייה והמטרה שלנו היא לקלוט את העולים בצורה מיטבית.
יואל רזבוזוב: כשאנחנו מתחילים לעשות להם את הבירוקרטיה כמו שאנחנו יודעים, העולים בסוף נופלים בין הכיסאות כשהם גם בלי עבודה, אנחנו צריכים לקחת בחשבון את הקושי השפתי, וזה דווקא כשיש הרבה מקצועות שאנחנו כן צריכים במשק.
יואל רזבוזוב: אלה מקצועות דרושים.
יואל רזבוזוב: אני אסיים במשפט אחד.
יואל רזבוזוב: המטרה שלנו כאן
יואל רזבוזוב: בוועדה היא לקחת את כל הבירוקרטיה הזאת, גם אצלי בשולחן, זאת הבירוקרטיה, מבלבלים את העולים.
יואל רזבוזוב: העולים הם אוכלוסייה שהגיעה לארץ.
יואל רזבוזוב: אני זוכר את עצמי ואת המשפחה שלי בלי שפה ועם הרבה אי ודאות.
דוד ביטן: היית ג'ודאיסט.
דוד ביטן: עשו לך קורס מיוחד לג'ודו, לבדוק אם אתה באמת חגורה שחורה?
יואל רזבוזוב: הייתי ילד.
יואל רזבוזוב: תאמין לי, מה רצו לבדוק אצלנו אבל בסוף הכול כשר והכול כמו שצריך.
יואל רזבוזוב: אני אומר שאנחנו בוועדה הזאת צריכים לטפל בעניינים האלה ואנחנו יכולים לפתור את הסוגיה הזאת ואפילו בלי חקיקה אלא בתקנות שם אפשר לתקן את הדברים האלה מהר ואם חסר תקן פה או שם, למלא אותו.
דוד ביטן: יש דברים שאתה חייב בהם חקיקה ויש דברים שאתה לא חייב בהם חקיקה.
יואל רזבוזוב: יש חקיקה ראשית אבל אני אומר שאת רוב הדברים האלה אנחנו יכולים לפתור בתקנות.
דוד ביטן: כן, אבל לא עושים את זה.
דוד ביטן: אם אתה מגיש הצעת חוק, זה מגלגל את הגלגל.
דוד ביטן: אחרת זה לא יתקדם לשום מקום בחקיקה.
יואל רזבוזוב: אני מקווה שמאוד שאנחנו נשנה את הדברים האלה.
דוד ביטן: מה כרגע הבעיות המרכזיות מבחינת העולים?
דוד ביטן: רופאים, אחיות, מהנדסים.
מיכל וונש: אלה כל התארים.
מיכל וונש: אני רוצה רגע לקחת צעד אחורה, לפני המקצועות, ולומר שזה כל התארים.
מיכל וונש: אנשי המקצוע ידעו גם לגבות את זה.
מיכל וונש: אני כן אדבר על השתלבות כיוון שאני מתחברת למה שיואל אמר.
מיכל וונש: אם המטרה שלנו היא השתלבות, חייבים להסיר את החסמים.
מיכל וונש: אנחנו עכשיו מזהים כאן חסם מאוד גדול שהוא הנושא של ההכרה בתארים אקדמיים.
מיכל וונש: בסוף אני אומר שההשתלבות או חוסר ההשתלבות של האנשים האלה בשירות המדינה, כולנו יוצאים נפסדים ולא רק שירות המדינה ולא רק הם.
מיכל וונש: כל מדינת ישראל יוצאת נפסדת להרבה מאוד שנים ולכן אני כל כך מעריכה אדוני היושב ראש שאתה מאפשר לנו להסתכל בצורה הוליסטית על הבעיה.
מיכל וונש: לא מגזרית.
מיכל וונש: זה לא עניין של מגזר כזה או אחר.
מיכל וונש: זה הנושא של התארים באופן כללי.
מיכל וונש: כמובן שלכל מגזר נדרשות התאמות או לכל מדינה לפעמים יש צרכים שונים.
מיכל וונש: מעבר לחסם המהותי של הנושא של כלל התארים יש חסמים טכניים שחייבים להיות מודעים אליהם.
מיכל וונש: קודם כל, הפורטל שהוקם בגלל משבר הקורונה שפתאום אפשר להגיש דברים בצורה מקוונת, זה כבר יופי - ההזדמנות שלצד המשבר – אבל זה לא עובד.
מיכל וונש: הוקם פורטל והוא לא עובד.
מיכל וונש: עוד מעט בקה תחלוק אתנו את החוויה הטכנית של איך לנסות להגיש את המסמכים האלה.
מיכל וונש: הדבר השני הוא אורך הזמן.
מיכל וונש: אני אציין לשבח את זה שיש עכשיו פורטל מקוון.
מיכל וונש: הלוואי ונצליח שהוא יעבוד ושהוא יקל על התהליך.
שלומית אבינח: הוא בשלבי ניסוי.
מיכל וונש: הוא בשלבי ניסוי.
מיכל וונש: התהליך לוקח הרבה מאוד זמן.
מיכל וונש: יואל התייחס לזה אבל אני יכולה לומר שלי יש עוזרת אישית שלי, שהתואר השני שלה מאוניברסיטת קולומביה, לא אוניברסיטה לא מוכרת, ארבעה חודשים.
מיכל וונש: אני מאוד מתחברת למה שיואל אמר ולכן אני מדברת על השתלבות.
מיכל וונש: השפה שאתה צריך לדבר היא עברית כדי שתצליח להגיש את המסמכים, זה בבחינת אל תשים מכשול בפני עיוור.
מיכל וונש: זאת פשוט גישה אנכרוניסטית ולא רלוונטית.
מיכל וונש: אני לא יודעת איך להתייחס לדבר הזה.
מיכל וונש: חייב להיות בשפות, חייב להיות מונגש, בטח בשפה האנגלית לכל הפחות או שפה שיחליטו עליה שרוב האנשים אמורים לדעת אותה.
מיכל וונש: יש גם את הנושא הטכני שמתקשר לאישור שצריכה תעודה להיות חתומה בידי עורך דין ישראלי.
מיכל וונש: כל התהליך הזה הוא פשוט הזוי.
מיכל וונש: אפשר גם להציע שלגבי אוניברסיטאות מוכרות – ייל, הרווארד – אולי אפשר לפשט את התהליך וזאת לא איזושהי אוניברסיטה - אני לא רוצה להעליב אף אחת ולכן אני לא אנקוב בשמות – שאף אחד לא יודע היכן היא.
מיכל וונש: שוב אדוני היושב ראש, תודה על האפשרות להעלות את זה אבל אני אומרת שזה חוצה תארים.
דוד ביטן: אנחנו לא יכולים כרגע לטפל בכל התארים האקדמיים.
דוד ביטן: זה באמת התפקיד המקצועי של מי שמטפל בזה במל"ג.
דוד ביטן: אנחנו צריכים לתפוס את השור בקרניו בכל מיני מקצועות שהם מקצועות חשובים גם למדינת ישראל.
דוד ביטן: שם אנחנו יכולים כי מהנדסים למשל, אחיות, רופאים ומקצועות מהסוג הזה, אנחנו צריכים לטפל בזה מיד.
דוד ביטן: כל שאר הדברים, אנחנו יכולים לטפל, אני לא אומר שלא, אבל אם למשל מדעי המדינה שלמדו בקניה ובא עולה מקניה, אז אני לא יודע להיכנס לזה.
מיכל וונש: אבל באוניברסיטת קולומביה או ייל אתה כן יודע להיכנס לזה.
דוד ביטן: כן, אבל קשה לי להיכנס.
דוד ביטן: לשם כך יש את אנשי המקצוע.
דוד ביטן: את המל"ג.
דוד ביטן: כשאני מדבר על חקיקה, בואו נתפוס את השור בקרניו במקצועות החשובים, שם גם נמצאים רוב העולים.
דוד ביטן: יש אלפי מהנדסים שעולים.
אנדרי קוז'ינוב: כל תהליך הבדיקה נראה כאילו שכל העולים האלה שמגיעים עם תארים, הם בחזקת חשוד.
אנדרי קוז'ינוב: זאת התחושה.
אנדרי קוז'ינוב: הגעת ממוסקבה, זייפת.
דוד ביטן: חלק מזה נובע מכל מיני בעיות שהיו בעבר שמצאו וגילו.
דוד ביטן: כשאני עבדתי בסוכנות, עבדתי שנה כעורך דין, הגיע מישהו מרוסיה והוא הביא תעודה שהוא פרופסור ואני לא הייתי נותן לו את התואר הזה.
אנדרי קוז'ינוב: על סמך זה אפשר לפסול את כלל האוכלוסייה?
שלומית אבינח: העוזרת הפרלמנטרית של חברת הכנסת וונש.
בקה ורטמן: אני עליתי מקנדה.
בקה ורטמן: תודה רבה.
בקה ורטמן: אני עכשיו צריכה לעשות את כל התהליך הזה.
שלומית אבינח: מה למדת ואיזה תעודות את צריכה?
בקה ורטמן: אני למדתי יחסים בין-לאומיים באוניברסיטה בקליפורניה, בלוס אנג'לס, ויש לי תואר שני מאוניברסיטת קולומביה במדעי המדינה.
דוד ביטן: עשו לך בעיות עם התעודה מאוניברסיטת קולומביה?
בקה ורטמן: כן.
דוד ביטן: זה ממש הזוי.
שלומית אבינח: כמה זמן את בתהליך?
בקה ורטמן: אני דיברתי עם משרד החינוך והם אמרו שזה יארך עד ארבעה חודשים.
שלומית אבינח: תסבירי שאת עובדת בכנסת ושאת לא מקבלת את דירוג האקדמאים.
בקה ורטמן: אני יועצת של חברת הכנסת מיכל וונש ואני עובדת בכנסת ואני צריכה לעשות כל התהליך זה כדי לקבל את המשכורת שמגיעה לי, משכורת היועצים בכנסת.
בקה ורטמן: נראה לי שהאנשים במדינה צריכים לקבל משכורת לפי התעודות.
דוד ביטן: אפשר גם לתת את זה רטרואקטיבית, שלושה-ארבעה חודשים.
בקה ורטמן: כל ניסיון העבודה שלי, כאן אני צריכה לעשות את כל התהליך ולקבל תשובה ממשרד החינוך.
בקה ורטמן: הם אומרים שזה יארך ארבעה חודשים.
בקה ורטמן: זה גם מאוד מסובך ולא ברור.
בקה ורטמן: כבר אמרה מיכל וונש שהפורטל לא עובד.
בקה ורטמן: ניסיתי כל יום וכבר שבוע הוא לא עובד.
יוסף טייב: אדוני היושב ראש, הנה, הפורטל פתוח.
יוסף טייב: לא מתפקד.
קריאה: תנסה בצרפתית ותראה שהכול בסדר.
יוסף טייב: ניסיתי בצרפתית, בערבית, ברוסית.
יוסף טייב: לא עובד.
בקה ורטמן: הפורטל לא עובד.
דוד ביטן: את המשכורת המגיעה לה, היא תקבל רטרואקטיבית.
מיכל וונש: ייתנו לה.
מרב תורג'מן: אם תהיה הכרה, בוודאי שהיא תקבל רטרואקטיבית.
שלומית אבינח: אבל לא כולם עובדים בכנסת.
בקה ורטמן: אין לי מושג שמה המשכורת שלי.
בקה ורטמן: אני אוהבת לעבוד כאן ואין לי בעיה, אבל אני צריכה לדעת.
דוד ביטן: זאת לא טענה.
דוד ביטן: קחי עוזר שיש לו תואר ראשון והוא יגיד לך כמה הוא מרוויח.
שלומית אבינח: היא עם תואר שני.
דוד ביטן: קחי אחד עם תואר שני ותשאלי.
בקה ורטמן: זה לא רק זה אלא גם כל ניסיון העבודה.
שלומית אבינח: ותק.
בקה ורטמן: כל בן אדם כאן מקבל משכורת קצת אחרת.