GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד ביטן: מציגים את החוק ואם אין הסתייגות דיבור, אף אחד לא יכול לדבר.
מרב תורג'מן: מדובר בבקשת רשות דיבור.
מיכל וונש: אני אומר מה שיש לומר.
מיכל וונש: אני לא חושבת שזאת הסתייגות.
מרב תורג'מן: לחברי הכנסת יש זכות לדבר במליאה בזמן ההצבעה על הצעת חוק.
מרב תורג'מן: זאת איננה הסתייגות לשינוי הנוסח.
מרב תורג'מן: את גם מעוניינת?
דוד ביטן: תירשמי.
דוד ביטן: אם לא תרצי, את לא חייבת לעלות.
אנדרי קוז'ינוב: תרשמי גם אותי.
יוסף טייב: גם אני.
מיכל וונש: אני גאה ליטול חלק במשימה כל כך חשובה בעיני.
מיכל וונש: הנושא של החיילים הבודדים, בעיני זו בשורה אמיתית גם לחיילים הבודדים, ועוד יותר מכך – למדינת ישראל בהכרת מעמדם המאוד מיוחד של חיילים שאין מאחוריהם גב, לא כלכלי, לא משפחתי ולא קהילתי.
מיכל וונש: אחרי שאמרתי את כל זה, אני חושבת שבנוסף לכסף, אני חושבת שבצורה מאוד ראויה אנחנו נותנים ודאות נוספת של שלושת החודשים האלה.
מיכל וונש: במקביל חשוב לעבוד על הסברה קודם כל של החיילים עצמם.
מיכל וונש: לחשוב גם על הכשרות מקצועיות ו/או על לימודים אקדמיים.
מיכל וונש: הם צריכים הרבה יותר הכוונה בתקופה הזאת.
מיכל וונש: הכסף הוא פלסטר והם צריכים אותו לשכר דירה ולמחיה ולאוכל וכולי וגם באמת להרגיש שהמדינה מוקירה ומכירה בבדידותם ובעובדה שאין כאן בהכרח גורם מנחה.
מיכל וונש: אני חושבת שאנחנו כוועדה צריכים לתת את הדעת על הדברים המשמעותיים יותר של השקיפות והתקשורת מולם וההסברה של האפשרויות שיש להם כיוון שאין להם גורמים מייעצים, לרבים מהם, שאפילו ייעצו להם כיצד להשתמש בכסף.
מיכל וונש: אני קצת מתחברת למה שאלכס אמר, כיוון שפתאום יש לך סכום כסף ולאדם צעיר זה נראה כמו המון כסף והוא עלול לבזבז את הכסף הזה לא בצורה נכונה וראויה.
מיכל וונש: לצד זה שאנחנו עושים את הדבר הראוי והחשוב הזה, אני חושבת שחייבים להנגיש מידע, אולי לחינוך פיננסי, אולי להסברה או להכשרה מקצועית שבאה בדיוק בתקופה הזאת לצד משבר הקורונה, הזדמנות הקורונה, כיצד האנשים האלה נכנסים גם לשוק העבודה כיוון שבסופו של דבר אנחנו עדיין בחלון ההזדמנות, חלון העצב הגדול שהם חוזרים הביתה.
דוד ביטן: חברת הכנסת קוטלר תציג את החוק במליאה.
דוד ביטן: חברה כנסת קושניר יסכם את החוק.
דוד ביטן: מי בעד אישור החוק כולל התיקונים שערכנו היום?
דוד ביטן: אושר
דוד ביטן: החוק אושר פה אחד.
דוד ביטן: כבוד השר, אני שמח שהואלת לבוא לפה.
דוד ביטן: עלו בדיונים שלנו מספר נושאים שקשורים למשרד שלך, אז אמרתי שנזמין אותך ונגמור את העניין, כי אני יודע שאתה יודע לחתוך דברים, נסיים את העניין צ'יק צ'ק ונלך הביתה כולנו.
דוד ביטן: הנושא הראשון שעלה, לפני שאני אתן לך את זכות הדיבור, זה הנושא של היבטים תקציביים בפעילות נתיב שבעצם אנחנו צריכים קצת חיזוק כי עכשיו אנחנו נמצאים בגל עלייה, כנראה נימצא בגל עלייה מאוד גדול ב-2021 בעיקר, אבל ב-2020 צריך להכין את 2021, זה לא בא מהיום להיום.
דוד ביטן: בדיון שהיה בוועדה דובר על צפי של 50,000 עולים ממדינות חבר העמים בשנת 2021.
דוד ביטן: אני טועה אם אני אומר את זה?
דוד ביטן: מי הנציג של נתיב?
דוד ביטן: אני אתן לך, אני מקדים קצת.
דוד ביטן: לדברי ראש נתיב עולה כי קיים חוסר הלימה תקציבית בין העלייה בפעילות הארגון ובין הירידה בבסיס התקציב.
דוד ביטן: בדיון הקודם תואר תהליך בדיקת זכאויות לעלייה ותואר מחסור בעובדים ובחוסר קונסולים במדינות חבר העמים.
דוד ביטן: הצפי לכמות בדיקות הזכאות לעלייה יגדל בצורה משמעותית בגלל השפעת נגיף הקורונה לפיכך יש לדאוג להתרת חסמים ומתן שירות הולם.
דוד ביטן: מה שאנחנו מתכוונים, אני יודע שאתה רק נכנסת לתפקיד, זה לא שאני בא אליך בטענות או משהו כזה, אבל צריך פתרונות לבעיות שצריכות לעלות תוך חודשיים-שלושה כדי להתחיל לטפל בגל עלייה גדול.
דוד ביטן: אם לא נעשה את זה אז גם לא יעלו וגם אנשים שיעלו יחזרו.
דוד ביטן: אנחנו נתקלים בזה ביהדות צרפת שעולה ו-50% ממנה חוזרים הביתה.
דוד ביטן: לכן אמרנו שנקרא לך, זה לא עלות תקציבית גבוהה, זה מספר שינויים קטנים שלדעתי ייתנו מענה ופתרון לגוף הזה שנקרא נתיב, שאני יודע שאתה תומך בו כל השנים.
דוד ביטן: יצא ככה שהעבירו את זה לטיפולך, אולי אתה ביקשת את זה, אני לא יודע, לא הייתי בשיחות האלה.
זאב אלקין: אתה יכול לנחש.
דוד ביטן: אז אני מנחש טוב שאתה גם ביקשת, אז עכשיו אם ביקשת וזה חשוב לך, אז אתה יודע, כמה החלטות קטנות ועכשיו יש דיוני תקציב אז הכול יכול להיעשות.
דוד ביטן: בבקשה, כבוד השר.
זאב אלקין: תודה רבה, אדוני היושב ראש, תודה רבה על ההזמנה לוועדה.
זאב אלקין: אני מאוד שמח להיות כאן, זאת ועדה שכחבר כנסת ביליתי בה הרבה שעות בזמנו, לכן זה תענוג לחזור לכאן ואני שמח שהזמנת.
זאב אלקין: אני גם חושב ששמת את האצבע על נקודה מאוד חשובה בתהליך העלייה האפשרי, הנושא של נתיב.
זאב אלקין: אני רק אסביר לחברי הכנסת שאולי קצת פחות מכירים, יש פה כמה חברי כנסת שהיטב מכירים את הסוגיה הזאת, והיו גם מופקדים על נתיב בצורה כזו או אחרת.
זאב אלקין: בסופו של דבר נתיב אושר לעלייה של יהודי ברית המועצות לשעבר, אגב גם אם הם נמצאים במקום אחר בעולם, סוגיה נפרדת, אני שם אותה כרגע בצד, מספרית היא לא גדולה, אבל עלייה ממדינות ברית המועצות לשעבר, במיוחד רוסיה ואוקראינה, זה היום המקור העיקרי של עלייה למדינת ישראל ואי אפשר לעלות עד שלא בודקים לך זכאות.
זאב אלקין: לכן אם יש לא מספיק משאבים לנתיב, למשל לתהליך של בדיקת זכאות, אני תיכף גם אתייחס לפעילות, אבל עוד לפני הפעילות, זה דבר הכי פשוט, אני רוצה לעלות, אני בא לנתיב ואומר: תבדקו, אני זכאי חוק השבות או לא?
זאב אלקין: אם לנתיב אין מספיק משאבים, כוח אדם, מקומות לקבלת קהל וכו' שם בברית המועצות לשעבר ויהיה תור אז העולה הפוטנציאלי יחכה בתור.
זאב אלקין: אני תיכף אזרוק כאן מספר שהוא מטורף, אבל הוא צריך להיות רקע לכל המשך הדיון שלנו.
זאב אלקין: לפני תחילת משבר הקורונה התור במוסקבה הגיע קרוב לחצי שנה, זאת אומרת רק להתחיל את ההליך, אני כבר לא מדבר על ההליך עצמו, שהוא גם לוקח זמן והבדיקה ולפעמים יש בדיקה נוספת וכו' וכו' וכו'.
זאב אלקין: זאת אומרת שעולה מרוסיה, כי מוסקבה זה לא רק מוסקבה, זה חלק גדול מאוד, למעשה רוב רוסיה באים לשגרירות במוסקבה, עולה מרוסיה לפני שהוא בכלל מתחיל את התהליך צריך לחכות חצי שנה.
זאב אלקין: אתה יודע מה זה חצי שנה?
דוד ביטן: נו, זה לא דבר שיכול להיות.
זאב אלקין: תיכף אני אתייחס לזה, אני רק מתאר לך מה תמונת המצב בצורה גלויה לגמרי בפני חברי הוועדה.
זאב אלקין: זו הייתה הסיטואציה לפני משבר הקורונה וברור מה המשמעות של דבר כזה.
זאב אלקין: תוך חצי שנה זה אומר שהעלייה שלו תיקח תשעה חודשים עד שנה לפחות, כי עד שיבדקו לו מסמכים, עד שפה, עד ששם, עד שאישרו אותו רק אז הוא הולך לסוכנות להזמין כרטיס וזה תהליך שלם.
זאב אלקין: לכן המשמעות היא שאני היום מחליט לעלות ובפועל אני יכול לבצע את זה רק בעוד שנה.
זאב אלקין: בעוד שנה, תוך שנה אני יכול לשנות את דעתי, הכול משתנה, אנשים מתקררים.
דוד ביטן: למה אי אפשר לעשות את התהליך הזה מהר?
דוד ביטן: סך הכול לבדוק זכאות.
זאב אלקין: לא, הבדיקה היא לא פשוטה, אבל הבעיה פה שכדי להגיע לבדיקה הוא מחכה חצי שנה, לא לבדיקה עצמה.
זאב אלקין: אם זה היה תהליך הבדיקה אז היה אפשר לדון אם צריך לעשות אותה ככה או ככה או ככה.
זאב אלקין: ממה זה נובע?
זאב אלקין: למה זה קשור לתקציב?
זאב אלקין: כי דבר ראשון, זה קשור לכמות השליחים, התקנים של השליחים שעוסקים בעבודה קונסולרית שם ברחבי ברית המועצות לשעבר, כי אם יש פחות אנשים אז הם מקבלים פחות קהל.
זאב אלקין: ודבר שני, זה קשור גם למיקום.
זאב אלקין: שגרירות מוסקבה היא מקום מאוד מוגבל, יש כללי ביטחון, עכשיו יש גם כללי קורונה, אז עוד יותר קשה.
זאב אלקין: לכן הפתרון היה לשכור מקום נוסף במוסקבה ולהפעיל גם משם בדיקה קונסולרית.
זאב אלקין: צריך לזה אישור של הרוסים, היה אפילו אישור כזה והיה מקום ובין השאר גם בגלל הקורונה וגם מסיבות תקציביות זה נעצר.
זאב אלקין: עכשיו תסתכל מה קרה במשבר הקורונה.
זאב אלקין: שלושה חודשים בערך הכול היה סגור, זה אומר שהתור גדל, הרי לא טיפלו, אנשים הצטברו בינתיים, רק עכשיו נתיב פתח, נתנו לו אישור לחזור לקבל קהל ואני מעריך שהתור יילך ויתארך.
דוד ביטן: כי יהיו יותר אנשים.
זאב אלקין: יהיו יותר אנשים מחצי שנה.
זאב אלקין: זו רק דוגמה אחת, אבל היא מאוד מאוד בולטת וברורה למה הסיפור הזה של תקציב נתיב קריטי.
זאב אלקין: לא בכל מקום יש תור של חצי שנה, צריך להגיד את האמת, באוקראינה זה הרבה פחות, אבל במצטבר במוסקבה, זה השער העיקרי, שם יש בעיה.
זאב אלקין: הנושא השני זה פעילות.
זאב אלקין: נתיב עוסק בייצוג של מדינת ישראל כלפי קודם כל יהודי ברית המועצות לשעבר שם בקהילות, אמנם פורמלית הוא לא עוסק בעידוד עלייה, אבל ברור שכשמגיע מרצה שנותן הרצאה על מערכת הרפואה הישראלית ובאים רופאים יהודים לשמוע אותו זה בסוף גם פותח להם אפיקים לעלייה, ועוד ועוד.
זאב אלקין: אני יכול להביא אין ספור דוגמאות, לכן לפעילות הזאת של נתיב יש גם משמעות מדינית של ייצוג המדינה שלנו שם וגם משמעות של חינוך לעלייה ולמעשה פתיחת שער למדינת ישראל, גם לצעירים, גם למבוגרים בנושאים רבים ומגוונים.
זאב אלקין: ופעילות כזאת גם דורשת תקציב.
זאב אלקין: עכשיו אני מתאר מה קרה לנתיב בשנים האחרונות.
זאב אלקין: אם אפשר להראות, תראו, בבקשה, את השקף הראשון.
שלומית אבינח: וחזי כהן, רפרנט האוצר, בזום.
זאב אלקין: אגב, הוא שמע ממני את אותם דברים.
זאב אלקין: אתמול הייתה לי פגישה במשרד האוצר ואנשי האוצר שמעו ממני בדיוק את התיאור הזה.
זאב אלקין: הוא הולך תיכף לשמוע מה שאמרתי שם לסגן ראש אגף התקציבים.
זאב אלקין: אני הייתי כבר אחראי על נתיב פעמיים, פעם אחרונה סיימתי את האחריות שלי בשנת 2015, זאת אומרת שהתקציב האחרון של נתיב שאני סגרתי כשר המופקד עליו היה ב-2015 ואני אמרתי גם לראש נתיב וגם לאנשי אגף התקציבים שאני נדהמתי לגלות מה קרה לארגון מאז שעזבתי אותו ועד שקיבלתי אותו חזרה.
זאב אלקין: בסיס התקציב של נתיב בשנת 2015 היה כמעט 64 מיליון.
דוד ביטן: זה כולל הפעילות?
זאב אלקין: לא, בסיס התקציב.
זאב אלקין: תיכף אני אגיד על סך הכול, כי יש בסיס ויש את על שינוייו, מה שמוסיפים במסגרת ההסכמות שיש.
זאב אלקין: אז ב-2015 הוא היה 64 מיליון שקל, קצת פחות, 63.
זאב אלקין: 877 מיליון, בסיס התקציב בשנת 2020, עברו ארבע וחצי שנים, הוא 49 מיליון.
זאב אלקין: זאת אומרת שאתה רואה, אדוני היושב ראש, בסיס התקציב ירד ב-15 מיליון שקל, שזה אחוז מטורף, זה כמעט רבע מהתקציב שהיה.
דוד ביטן: נו, אז עלינו על נקודה נכונה.
זאב אלקין: תיכף אני אדבר על סך התקציב.
זאב אלקין: התקציב על שינוייו, התקציב המלא לפעילות של נתיב בשנה האחרונה כשהייתי אחראי עליו ב-2015 היה 80 מיליון שקל, 79.5 יותר מדויק.
זאב אלקין: התקציב היום, בשנה הזאת בינתיים, עוד לא הגענו לאישור תקציב סופי, אבל כרגע הוא קצת פחות מ-56 מיליון שקל, זאת אומרת שזה ירד ב-23 מיליון שקל, סך התקציב.
זאב אלקין: זאת אומרת שגם הבסיס ירד וגם בסוף התקציב הכולל ירד עוד יותר חזק.
דוד ביטן: מה זה בניכוי עודפים?
זאב אלקין: בניכוי עודפים זה מה שהתחייבת בשנה שעברה ואתה מגלגל לשנה הזאת.
זאב אלקין: זה לא רלוונטי, ההיקף התקציבי שלך זה הסכום הזה.
זאב אלקין: זאת אומרת שגם כאן
זאב אלקין: התקציב של נתיב ירד סדר גודל של כרבע במשך חמש השנים האלה.
זאב אלקין: מה המשמעות בפועל?
זאב אלקין: ש-49 מיליון שקל שרשומים היום לא מספיקים אפילו למה שנקרא ההוצאות הקשיחות של הארגון, רק המשכורות של אנשי המטה והשליחים זה יותר מזה ולכן קרה פה אירוע חריג ביותר שמשרד האוצר, ואני רוצה לברך אותם על זה, העביר בתוך שנה המשכית, מה שבדרך כלל לא עושים, תוספת לבסיס, כי הוא פשוט הבין שהארגון לא יוכל לעשות את החובה שלו, לשלם משכורות לעובדים, לכן התקבלה תוספת של שמונה מיליון שקל במהלך השנה.
זאב אלקין: אבל מה זה מלמד, אדוני היושב ראש?
זאב אלקין: שהבסיס הוא פיקטיבי, הוא לא יכול להיות 49 כי בפועל צריך רק לשלם משכורות, אפס פעילות, רק שיהיו שליחים ובודקים זכאות בלי מקומות נוספים שדיברתי ובלי פעילות במרכזי תרבות ישראליים, בלי שום דבר, רק בשביל זה צריך 56 מיליון שקל וכולם יודעים את זה ומשרד האוצר מודה בזה.
זאב אלקין: לכן היו לי שתי בקשות בפגישה אתמול עם משרד האוצר שאני שמתי על השולחן.
זאב אלקין: אחת זה לגבי בסיס התקציב, אמרתי שזה לא רציני לשחק בנדמה לי, בסיס תקציב הארגון צריך לפחות, במצב נורמלי, לכסות קצת פעילות, אבל כמינימום לכסות מה שמדינה חייבת לשלם, הרי היא לא תגיד לעובד מדינה שהוא לא יקבל משכורת, זו בדיחה, לכן בסיס תקציב 49 מיליון שקל הוא לא רציני.
זאב אלקין: והבסיס, אפילו משרד האוצר הודה בשנה הזו - - -
דוד ביטן: אז הבסיס חייב להיות לפחות 60 מיליון.
זאב אלקין: לפחות 56 מיליון או קצת יותר.
דוד ביטן: ולזה הם מסכימים?
זאב אלקין: לא יודע, תיכף נשמע.
זאב אלקין: אתמול אנחנו רק התחלנו במשא ומתן, עד יום ראשון יש עוד זמן.
זאב אלקין: אבל זאת הדרישה הראשונה שלי שהייתה, לעשות את הבסיס ריאלי כי כולם מבינים שהוא חייב להיות ריאלי ולא יכול להיות שהארגון תלוי על בלימה ואולי בכלל יצטרך להתפרק באיזה שהיא שנה, אם פתאום תהיה עוד שנה המשכית כזו והאוצר לא יהיה כזה נדיב ולא יוסיף את השמונה מיליון שקל וכו'.
זאב אלקין: הבקשה השנייה שלי הייתה, בגלל שאני מבין את האירוע המיוחד שבו אנחנו נמצאים, זו שנה תקציבית קשה, שנת 2020, אמרתי שלקראת 2021 אני אריב איתם לכיוון של לחזור איפה שזה היה ב-2015, אבל לפחות בשנת 2020 - - -
דוד ביטן: אבל ב-20' אתה מדבר על בסביבות 60 מיליון בסיס תקציב?
זאב אלקין: אני ביקשתי 56, אם תשיג לי 60 אני אברך אותך.
דוד ביטן: לא, אתה צריך קצת יותר.
זאב אלקין: בוודאי, אני אשמח.
דוד ביטן: אבל מה שאני מבין שכוח אדם, שעל בסיסו משלמים את ה-56 מיליון, הוא לא מספיק אם יהיה גל עלייה.
דוד ביטן: אז אתה חייב להוסיף את זה כבר עכשיו, אתה לא יכול ללכת על 56.
זאב אלקין: אני אגיד לך מה עוד ביקשתי, גם בנושא של כוח אדם, אבל אתה צודק, אני צריך גם להכשיר - - -
דוד ביטן: אם ביקשת 56 לא ייתנו לך 56, ברור לך.
זאב אלקין: לא, ביקשתי יותר.
דוד ביטן: נו, אני מכיר אותך במשא ומתן, לא יכול להיות שביקשת בדיוק 56.
זאב אלקין: הדבר השני שביקשתי זה להשוות את התקציב לפחות להיקף הכולל שהוא היה בשנת 19'.
זאב אלקין: זה אמנם לא מספיק - - -
דוד ביטן: 62?
זאב אלקין: ל-62.5.
דוד ביטן: זה רק לגבי 2020?
זאב אלקין: זה לגבי 2020.
דוד ביטן: ב-2021 נתחיל מחדש.
זאב אלקין: אני ביקשתי עוד תוספת סדר גודל של 7.5 מיליון שקל לחזור פחות או יותר להיקפים של 19' פלוס קצת התייקרות שהייתה שם כדי לתפקד באופן נורמלי.
דוד ביטן: תעלי את האוצר.
נטע בריסקין-פלג: חזי הוא הרפרנט של נתיב.
זאב אלקין: הרוח בפגישה הייתה טובה, אני חייב לציין, אבל תשובות עוד לא קיבלתי.
קריאה: הרוח תמיד טובה, אבל לפעמים היא נושבת לכיוון הלא נכון.
דוד ביטן: בוקר טוב, חזי.
חזי כהן: בוקר טוב.
דוד ביטן: אתה הבן אדם שאנחנו צריכים אותו כרגע, בוא נגיד ככה.
דוד ביטן: אני מבין שהתקציב שהיה ב-2019, בסיס התקציב היה נמוך, העליתם כבר 7.5 מיליון שקל לבסיס התקציב ב-2020, נכון?
חזי כהן: לא.
חזי כהן: בתקציב ההמשכי, בתקציב ה-1/12 שפועלים בו בשנת 20' עד שיאושר תקציב בכנסת אז אישרנו בעצם - - -
דוד ביטן: רגע, לפני שאתה מתחיל.
דוד ביטן: צריך להיות גל עלייה מאוד גדול, אתה יודע את זה, צריכים להכין את גל העלייה הזה.
דוד ביטן: אם לא נגדיל את כוח האדם ב-2020 לא נכין את עצמנו כראוי ל-2021, אז אני שואל, וזאת הדרישה שלנו, שהתקציב ב-2020 יהיה תקציב שיאפשר לנו להכין את גל העלייה ב-2021, זה ברור לך שזה מה שצריך להיות?
חזי כהן: אני לא יודע מה זה להגדיל כוח אדם, בדיונים שהיו בינינו לא דיברנו על הגדלת כוח אדם לשנת 20', דיברנו על 23 שליחים סך הכול שיפעלו בחו"ל, שבעצם זה אומר בנוסף ל-20 הקיימים בבסיס שנתיב מבקשים להמיר שלושה.
דוד ביטן: שליחים זה כוח אדם.
חזי כהן: לא, אני אומר, דיברנו על ה-20 הקיימים ועוד שלושה שהיו זמניים במהלך השנים האחרונות, שהשר - - -
דוד ביטן: אני רוצה להבין.
דוד ביטן: חזי, אתם מבינים שהולך להיות גל עלייה או לא?
דוד ביטן: מבינים את זה?
דוד ביטן: זה נכנס לכם לתודעה?
דוד ביטן: אם כן, אז תגדילו את התקציב.
חזי כהן: הסבירו לנו את הנתונים, אנחנו מכירים כבר - - -
דוד ביטן: מה אתם רוצים בדיוק?
דוד ביטן: שאנחנו נעשה את העלייה בזום?
דוד ביטן: אי אפשר להעלות בזום, צריכים לעשות את התפקיד שם ולהביא אותם לפה.
דוד ביטן: אני לא מדבר על הקליטה שלהם, זה כבר ויכוח אחר, אבל זה צריך להיות ככה.
דוד ביטן: אז השר אומר ששיתוף הפעולה שלכם הוא מצוין, הוא אמר את זה עכשיו, אין שום מתקפה על האוצר, אבל אנחנו צריכים להוסיף בשנת 2020 לפחות עשרה מיליון שקל.
דוד ביטן: אין דרך אחרת פשוט.
חזי כהן: בסדר, אנחנו מקיימים דיונים עם השר ועם הצוות שלו, עם נטע ועם הצוות של נתיב, אני מניח שעד הממשלה אנחנו נגיע ל - - -
דוד ביטן: לא, לא, אנחנו בשביל זה מתחילים את הוויכוח עכשיו לקראת הדיון - - -
חזי כהן: התחלנו אותו.
דוד ביטן: תחשבו על זה, עוד שבוע, את שומעת?
דוד ביטן: כשננהל ישיבה תקראי לו בזום, אנחנו רוצים תשובה בעוד שבוע.
שלומית אבינח: מתי אתה רוצה?
דוד ביטן: מתי שנעשה ישיבה אנחנו נעצור את הישיבה כדי לשמוע מה הוא עשה בשבוע הזה.
חזי כהן: אני רק אציין שהמספרים שהוצגו לגבי הבסיס ב-2015 היו חריגים, הם אמנם היו כמעט 80 מיליון שקל, אבל זו הייתה שנה חריגה ביחס לשנים האחרות, גם ביחס ל-14' וגם ביחס ל-16'.
דוד ביטן: מדוע הייתה חריגה ב-2015?
זאב אלקין: אני לא מאמין שזה היה רק בגלל שאז אני הייתי אחראי על נתיב.
דוד ביטן: מה היה?
דוד ביטן: היה גל עלייה?
חזי כהן: יכול להיות שזה בזכות השר, אבל אני חושב שבאותה תקופה היה מצב שהצריך תגבור, מצב ייחודי, בשנת 2014 התקציב עמד על 68.5 מיליון בבסיס וב-16' על 62', ב-17' על 59.5.
חזי כהן: הירידה החדה שהייתה ב-2019 נבעה מזה שהתקציב של נתיב הוצמד לשער הדולר בגלל שרוב הפעילות היא בחו"ל וחלה ירידה בשער הדולר בתקציב 2019.
חזי כהן: אנחנו כמובן נקיים את הדיונים עם נתיב ונפעל להגיע איתם להסכמות בהקדם.
דוד ביטן: עד עוד שבוע.
דוד ביטן: אנחנו נחזור אליך בזום בעוד שבוע כדי לדעת מה נעשה והאם השתפר המצב.
חזי כהן: אוקיי, תודה, להתראות.
שלומית אבינח: חזי, תישאר על הזום.
חזי כהן: אוקיי.
דוד ביטן: בבקשה, הח"כים רוצים להתייחס?
אלכס קושניר: כן, אני אשמח מאוד להתייחס.
אלכס קושניר: קודם כל כבוד השר, אני מברך אותך שהארגון הזה נמצא אצלך בידיים, אני יודע שאתה מכיר את הארגון, מכיר את החשיבות שלו וגם אין לי ספק שיש לך את היכולת להביא אותו למקום שהארגון הזה צריך להיות כי יש לך סיירת מצוינת וצוות מצוין.
אלכס קושניר: אדוני היושב ראש, אני מסתכל על המספרים, אני הייתי ממלא מקום ראש נתיב במקביל לתפקיד שלי כמנכ"ל משרד הקליטה - - -
דוד ביטן: יש משהו שלא היית?
דוד ביטן: תגיד לי.
אלכס קושניר: הייתי הכול ושמת לב, לא מהליכוד.
שלומית אבינח: יו"ר ועדת העלייה והקליטה עוד לא היית.
אלכס קושניר: אבל אני סגרתי את התקציב של נתיב בשנת 17' ו-18' ואני עכשיו מסתכל על המספרים, אני לא הכרתי את המספרים של 19' ואני בשוק, יש פה ירידה של 7.5 מיליון שקלים.
דוד ביטן: בסדר, בשביל זה עלינו על העניין.
אלכס קושניר: אני לא מבין איך זה יכול להיות.
אלכס קושניר: אדוני, הרפרנט של האוצר, אני אומר לך, בסכום כזה הארגון הזה לא יכול לתפקד והמשמעות של זה היא שיש לך אנשים זכאי עלייה שלא יוכלו להגיע לארץ.
אלכס קושניר: לא מדובר פה בסכומים גדולים אם אתה מתייחס ומסתכל על תקציב המדינה ולכן אני לא חושב שאתה או מישהו באוצר יכול לקחת על מצפונו עצירה של העלייה של יהודים מאזור כלשהו וגם מהאזור של ברית המועצות לשעבר.
דוד ביטן: עוד חבר כנסת רוצה להגיד משהו?
דוד ביטן: כי אני צריך לסיים את הישיבה הספציפית הזאת ולעבור לנושא הבא.
אנדרי קוז'ינוב: רק רציתי לשאול, מבחינת הנתון שהשר הציג, של המתנה של חצי שנה עד תחילת התהליך, האם במצב היום ניתן להגיש מסמכים באופן מקוון לבדיקה מקדמית ואז בעצם לזמן בן אדם רק למתן תשובה שלילית או חיובית או לבירור מסוים?
נטע בריסקין-פלג: לא, אין קיצורי דרך בבדיקת זכאות, זו בדיקה מאוד מאוד אחראית, רצינית, עם תשאול, עם בדיקה מעמיקה, זה לוקח זמן, אנשים לפעמים צריכים - - -
דוד ביטן: למה זה לוקח זמן?
קריאה: הדבר הזה נעשה בעליות אחרות.
דוד ביטן: אתם עושים טופס, הוא אומר מה השושלת שלו ונגמר הסיפור.
אנדרי קוז'ינוב: לא, אדוני היושב ראש, רק אם אפשר אני אשלים ואולי אחדד.
דוד ביטן: הוא כותב, הסבא שלי ככה, דודה שלי ככה, עושים חשבון, עושים הצלבות.
קריאה: ביטן, זה לא עלייה ממרוקו.
נטע בריסקין-פלג: לא, לא, לא.
דוד ביטן: לוקח ארבעה חודשים, זה ביקורת שלי אליכם, ארבעה חודשים לעשות בדיקה כזאת פשוטה?
דוד ביטן: הגזמתם.
זאב אלקין: אדוני היושב ראש, אם זה היה - - -
דוד ביטן: גם כן, תקצרו את זה מיד.
טלי פלוסקוב: אנשים ממתינים בתור ארבעה חודשים.
דוד ביטן: על מה?
דוד ביטן: בגלל שהבדיקה לוקחת?
טלי פלוסקוב: כי אין אנשים, כי אין מי שיעבוד, זה בדיוק מה שמדברים פה.
דוד ביטן: עושים טופס, עושים את השושלת ונגמר הסיפור, אלא אם כן הוא שיקר, צריך לבדוק האם יש פה שקרים, לעשות הצלבות ונגמר הסיפור.
דוד ביטן: ארבעה חודשים לבדוק דבר כזה?
זאב אלקין: אדוני היושב ראש, תרשה לי התייחסות לזה.
זאב אלקין: אם השיטה הייתה כמו שאתה מתאר היו פה תוך שנה - - -
דוד ביטן: זו השיטה, לא?
זאב אלקין: לא, תיכף אני אסביר לך מה השיטה.
זאב אלקין: אם זה היה ככה תוך שנה היו פה - -
דוד ביטן: אז ככה צריכה להיות השיטה.
זאב אלקין: - - היו פה 20 מיליון איש.
זאב אלקין: מה הקשר שלהם לעם ישראל אני לא יודע, אבל 20 מיליון איש היו מגיעים לפה.
דוד ביטן: אני לא חושב שאתה צודק.
זאב אלקין: אני אגיד לך מה השיטה.
זאב אלקין: השיטה היא, היות שבברית המועצות לשעבר, בשונה מכל העולם היהודי במערב, אין קהילות שכוללות את כולם וכולם מכירים את כולם, השיטה היא הוכחה באמצעות מסמכים, אתה מביא מסמכים של תעודות לידה בתקופה שכתבו מי יהודי.
דוד ביטן: נו, בסדר, הוא מביא, כמה זמן לוקח להביא?
דוד ביטן: הוא מביא לך את הכול, הבדיקה אחרי שהוא מביא זה בדיוק יומיים, מה העניין?
זאב אלקין: אני אגיד לך.
זאב אלקין: זה בדרך כלל מסמכים שחוזרים - - -
דוד ביטן: אין לכם הכול במאגר מחשב כמו בית הדין הרבני?
דוד ביטן: הכול תכניסו למחשב, זה הכול.
זאב אלקין: אדוני היושב ראש, לא, זה לא כזה פשוט, כי היום כבר לא כותבים במסמכים לאום, המסמכים הם מתקופה של סבא וסבתא ויש לצערי תעשייה שלמה של זיופים של המסמכים האלה.
זאב אלקין: לכן אם המסמכים הם לא ותיקים, אלא חדשים, אז צריך בדיקה מצליבה בארכיונים לראות שזה לא מזויף.
טלי פלוסקוב: זה משפט המפתח, שתבין.
דוד ביטן: בגלל שיש זיופים?
דוד ביטן: על זה לא חשבתי, שיש זיופים כאלה.
זאב אלקין: אוה, אתה יודע כמה?
דוד ביטן: אז תעסיקו בן אדם שמומחה לזיופים.
זאב אלקין: יש, את מי הם מעסיקים?
דוד ביטן: אז כמה זמן לוקח לו לבדוק?
דוד ביטן: שבוע.
אנדרי קוז'ינוב: יש מכונה שלמה שעומדת בכל נציגות.
אנדרי קוז'ינוב: מה שניסיתי להגיד זה לתת הצעת ייעול - - -
דוד ביטן: אפשר לחשוב, אתה שם בן אדם מומחה, אתה קונה מעבדה ואתה עושה את הבדיקות של המסמכים.
נטע בריסקין-פלג: יש לנו מכונות.
זאב אלקין: כל זה יש, כל זה יש.
דוד ביטן: תחליט, אם אתה עושה את זה מהר אתה גם חוסך כסף.
זאב אלקין: כל זה יש.
אלכס קושניר: אתה יודע איזה ריב היה לי עם משרד האוצר כשקנינו את המכונות האלה, מכונות זיוף?
אלכס קושניר: חבל לך על הזמן.
דוד ביטן: אני אגיד לך מה היית צריך לעשות, לא טיפלת בזה נכון, היית צריך לקחת את הישנים של המשטרה ואז היית מקבל מהם והם היו מקבלים היום ממשרד האוצר תקציב.
דוד ביטן: הבנת?
אנדרי קוז'ינוב: אדוני היושב ראש, הכוונה שלי אחרת - - -
דוד ביטן: עדיף שיהיה לך ישן מאשר חדש.
אנדרי קוז'ינוב: ברור שצריך להצליב ולבדוק.
אנדרי קוז'ינוב: הכוונה כדי לקצר את התורים, כרגע גם אין לכם קבלת קהל כמעט, בגלל הקורונה, בגלל כל המגבלות, האם יש אפשרות להגשה מקדמית של כל המסמכים?
נטע בריסקין-פלג: אנחנו עושים את זה.
אנדרי קוז'ינוב: מקוון?
נטע בריסקין-פלג: כן, וחוץ מזה אנחנו הולכים לעבור למערכת מקוונת ובשביל זה צריך תקציב.
דוד ביטן: רבותיי, אני חייב לסיים את הישיבה בקשר לנתיב.
דוד ביטן: קודם כל אני רואה שהנושא הזה מטופל על ידי השר.
דוד ביטן: אני רואה שאתה מטפל בזה כמו שצריך, אז אני סומך עליך.
זאב אלקין: אני צריך סיוע.
דוד ביטן: אני אעזור לך, אבל מה שאני מבקש ממך זה דיווח לוועדה אם הנושא הזה נפתר ואיך נפתר.
דוד ביטן: ונתיב, תקטינו קצת את המועדים, זה לא בסדר הדבר הזה.
דוד ביטן: אוקיי?
דוד ביטן: גם אתם צריכים להתייעל, לא רק אנחנו צריכים לארגן יותר תקציב וכו', הזמנים צריכים להתקצר שכדי שיהיה גל עלייה אנשים לא ימתינו שנתיים על מנת לעלות.
זאב אלקין: כאן אני מסכים איתך חד משמעית.
זאב אלקין: באותה שנת 2015, גם כן היה אז גל עלייה גדול, כשהייתי אחראי על נתיב אני נתתי הנחיה לקצר זמנים, חודש גג המתנה והצלחנו להגיע לזה, אבל היה תקציב בהתאם, היה 80 מיליון.
דוד ביטן: בסדר, אבל אתה חייב לצמצם את הזמנים של ההחלטות והבדיקות.
דוד ביטן: שלום, אני מתכבד לפתוח את הישיבה, היום 8.7.20, הנושא על סדר היום הוא תוכניות משרדי הממשלה להשבת אקדמאים לישראל.
דוד ביטן: כיום אין בישראל גוף אחד שמרכז את הפעילות בנושא הזה.
דוד ביטן: משרדי הקליטה, המדע, משרד הכלכלה, הרשות לחדשנות, 'חוזרים להייטק' עוסקים בנושא, המועצה להשכלה גבוהה מעניקה מלגות, לכולם יש רצון לסייע, אך אין גורם מתכלל וקיימת חפיפה בין הגורמים המטפלים.
דוד ביטן: תוכניות ממשלתיות יש הרבה, החלטות ממשלה יש, רצון לפתור את הבעיה קיים, אבל תכלס בביצוע משהו בדרך לא עובד.
דוד ביטן: אתה לא רואה שזה לא עובד כמו שצריך.
דוד ביטן: אז זה לא מספיק שיהיו תוכניות, צריך לראות איך הן מיושמות ואיך הן מתבצעות ואם הן לא מתבצעות צריך לשנות אותן במהירות, תוך כדי תנועה לעשות את השינויים הדרושים כדי שזה יצליח.
דוד ביטן: בישראל חיים כיום כ-1.8 מיליון בעלי תואר אקדמי, 62% מתוכם בעלי תואר ראשון, שליש בעלי תואר שני ומיעוטם בעלי תואר שלישי.
דוד ביטן: אין נתון מספרי מדויק כמה אקדמאים ישראלים חיים בחו"ל ולאיזה תקופות.
דוד ביטן: רוב השוהים בחו"ל בעלי תואר שלישי בתחומי ההנדסה והמדעים ורופאים, רוב השוהים חיים בארצות הברית.
דוד ביטן: יש עמותות שמטפלות בזה.
דוד ביטן: ממחקר שעשתה אחת העמותות עולה כי התועלת הכלכלית הצומחת למדינה מהשארתם של אקדמאים בחו"ל מעלה את התרומה המצטברת מחזרתם לארץ של כ-450 מדענים על פני חמש שנים נאמדת ב-748 מיליון שקלים תרומה למשק.
דוד ביטן: לפי נתוני העמותה עלות הכשרת מדען למדינת ישראל 591,000 שקלים בממוצע להכשרת אדם בעל תואר שלישי.
דוד ביטן: בשנת 2006 הוקמה ועדת שוחט שהתמודדה עם המשבר בהשכלה הגבוהה.
דוד ביטן: במרץ 2010 התקבלה החלטת ממשלה 1503 על תוכנית לאומית להבאת מוחות לישראל.
דוד ביטן: ב-2012 נחתם הסכם בין המשרדים להקמת תוכנית לאומית להשבת אקדמאים על ידי שיתוף פעולה בין משרדי העלייה, האוצר והכלכלה, התוכנית נסגרה בהחלטת ממשלה בשנת 17', עם סיומה היו רשומים בה 4,424 אקדמאים השוהים בחו"ל.
דוד ביטן: במהלך ארבע שנות פעילותה חזרו 1,000 אקדמאים לארץ ומתוכם 226 בלבד הצליחו למצוא עבודה.
דוד ביטן: לא מספיק להחזיר אותם, צריך גם לתת להם קצת עבודה.
דוד ביטן: ב-2017 התקבלה החלטת ממשלה 2922 להקמת תוכנית לאומית להגדלת היצע כוח האדם לתעשיית ההייטק במסגרת המועצה הלאומית לכלכלה במשרד ראש הממשלה.
דוד ביטן: התוכנית 'חוזרים להייטק' נמצאת בשלב ניסיוני ובבדיקה והרשות נמצאת בהליכי מיפוי.
דוד ביטן: אני רוצה להגיד לכבוד השר שלא רק חזרה של שוהים ישראלים בחו"ל, יש המון עולים, במיוחד צעירים, שיכולים להגיע לארץ במקצועות ההנדסה, רפואה וכו'.
דוד ביטן: אני הייתי עד לדיון אצל ראש הממשלה, כשהייתי יושב ראש קואליציה, שהמשימה הייתה להביא כמה שיותר מהנדסים, רופאים ואנשי הייטק וכו' למדינת ישראל מקרב הצעירים העולים, הוא אמר שיגישו לו תוכנית, אני לא יודע מה נעשה, דבר אחד אני יודע, הרבה לא נעשה.
דוד ביטן: זאת אומרת בגדול אני שמח שאתה עכשיו קיבלת את התפקיד של ההשכלה הגבוהה מכיוון שבסופו של דבר אתה האדם הנכון במקום הנכון, אני יודע שאתה יודע גם לאתר את הבעיות וגם לטפל בצורה יותר מהירה ורצינית.
דוד ביטן: ניתן קודם כל לשר כמה מילים על התחום ואחר כך נדבר.