GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב אלקין: יכול להיות שלא נוכל ללמד פרונטלית, זו המציאות, כל יום סוגרים עוד משהו ועוד משהו ועוד משהו.
זאב אלקין: אני בזמנו פעלתי לפתוח את האולפנים כמה שיותר מהר ברגע שנכנסתי לתפקיד כי הם היו סגורים, כי הם הלכו איכשהו לאיבוד, לא היה להם אבא ואמא, התערבתי מול שר הבריאות והם נפתחו.
זאב אלקין: אנחנו מבחינתנו ערוכים לתת הוראה גם ככה וגם ככה.
זאב אלקין: לגבי איכות ההוראה בזום יש לנו - - -
דוד ביטן: מי יכול להגיד לנו מה העלות התקציבית של הארכָּה הזו של החודשיים, בין חודש לחודשיים?
קריאה: מי קובע את תוכנית הלימודים?
זאב אלקין: אנחנו, באולפנים של המדינה, לא בפרטי.
דוד ביטן: ניתן לאנדרי, שהוא העלה את הנושא הזה ואחר כך נעבור.
אנדרי קוז'ינוב: אני רק רציתי לשאול מבחינת האולפנים בתקצוב המדינה, בהוראת המדינה, תוכניות הלימוד, כל כמה זמן הן מתעדכנות בהתאם להוראה יותר מודרנית?
אנדרי קוז'ינוב: כי לפי מה שאני שומע מאותם העולים יש פה בעיה גם של האיכות, כי בעצם בן אדם שמסיים את אולפן א' הוא אפילו לא מסוגל לנהל שיחה רגילה.
אנדרי קוז'ינוב: אני זוכר את עצמי, אחרי סיום אולפן א', אני רכשתי את השפה בעבודה במפעל.
אנדרי קוז'ינוב: אחרי האולפן לא הייתי מסוגל לדבר, פשוט לא הייתי מסוגל לדבר.
זאב אלקין: כי רמה א' לא מספיקה.
אנדרי קוז'ינוב: לא, אבל שאלה, יש עכשיו שיטות לימוד, אני שואל, יש שיטות לימוד מקווננות שמאפשרות למעשה להתחיל לדבר בשפה זרה תוך חודש-חודשיים.
אנדרי קוז'ינוב: אפשר, כאחד שמכיר את זה.
דוד ביטן: כיוון שהשר מתעסק בנושא הפדגוגי יותר אז - - -
אנדרי קוז'ינוב: כן, זאת השאלה, האם יש כרגע שיטות שאתם יכולים ליישם או לפחות לבחון להוראה בהתאם לרוח המודרנית?
דוד ביטן: משרד הקליטה, אם אפשר לפני הישיבה ב-14.7, אם אפשר שייתנו לנו את העלויות התקציביות עוד לפני הישיבה, שנוכל לטפל בזה קצת לקראת הישיבה הבאה.
אנדרי קוז'ינוב: אנשים, גם בחו"ל, הקורסים הפרטיים, עושים המון כסף על הקורסים הפרטיים כשרמת ההוראה באמת גבוהה.
אנדרי קוז'ינוב: זאת אומרת בן אדם מסוגל ללמוד שפה, לפחות בתקשורת הבין אישית הכי בסיסית.
אנדרי קוז'ינוב: אם אפשר להעלות את זה.
דוד ביטן: מי נותן ואוצ'רים?
דוד ביטן: למה הם לא נותנים ואוצ'רים?
דוד ביטן: מי נותן ואוצ'ר, החינוך או הקליטה?
זאב אלקין: הקליטה.
שלומית אבינח: העלינו את איגור.
אנדרי קוז'ינוב: איגור הוא מורה עם ותק של 27 שנה בהוראת עברית.
דוד ביטן: כן, שתי דקות.
שלומית אבינח: יש גם את אווה אביטבול, בעלת האולפנים.
דוד ביטן: קודם כל נעלה בזום את משרד הקליטה ואחר כך את בעלת האולפנים.
איגור ונשלבוים: יש לי שיטות מתקדמות, צריך לפתח אותן, צריך לעבד.
איגור ונשלבוים: תגיד לי עם מי אפשר להיות בקשר, אני אשמח להגיש שיטות חדשות, מתקדמות, שתלמידים רוצים.
איגור ונשלבוים: זה כל המסר שנתנו לי בזמן שאני יכול לומר.
אנדרי קוז'ינוב: אם אפשר בדקה לסכם האם יש שיטות מתקדמות להוראה מקווננת או מקוונת שמאפשרת למידה יותר יעילה?
איגור ונשלבוים: מי איש הקשר שאפשר להגיש שיטות מתקדמות טובות שהקהל מאוד מרוצה מהן?
איגור ונשלבוים: מי הבן אדם שאפשר להגיש לו שיטות מתקדמות וחדשות, כל מה שאתם אומרים, ודווקא הם מלימוד מרחוק.
איגור ונשלבוים: אני מתעסק בזה המון שנים.
דוד ביטן: בסדר, אנחנו נטפל בזה.
איגור ונשלבוים: מדובר בשיטה שהיא לא מותרת בכלל בחוק.
אנדרי קוז'ינוב: לדעתי זה משרד החינוך.
זאב אלקין: לגבי שיטות הוראה הכתובת זה רוית, היא יושבת פה.
דוד ביטן: תיצור ביניהם קשר, הכי טוב.
אנדרי קוז'ינוב: אנחנו נהיה בקשר.
דוד ביטן: רציתי לשאול אותך, למה אתם לא נותנים ואוצ'רים לאולפנים פרטיים?
דגנית סנקר: אז אני אזכיר לכבוד היושב ראש שאנחנו בדיון הקודם דנו על הנושא הזה בהקשר של הארכת סל הקליטה, אתה הוצאת מכתב לשרה ובו ביקשת את התייחסותנו לשני הסעיפים.
דגנית סנקר: אנחנו הסברנו גם בדיון הקודם, העלינו את אייל מידן ממשרד האוצר, אני מזכירה, לנו כרגע אין תקציב לאולפנים להפניות חדשות לאולפנים פרטיים.
דגנית סנקר: אני מזכירה כל הזמן שאין עולה שאין לו פתרון בדמותו של אולפן של משרד החינוך, ולהצעה שלך, או לבקשה שלך להארכת הסל בחודשיים, נתייחס כפי שהתחייבנו ב-14, את הנתונים אנחנו נשלח בימים הקרובים.
דוד ביטן: אבל אני שואל אותך שאלה פשוטה, יש הבדל בין אדם שלומד כבר באולפן וסיים את התקופה שלו, ששם צריך תקציב מיוחד, לבין עולים חדשים שהגיעו.
דוד ביטן: הגיעו בתקופת הקורונה מעל 2,000 איש, אלה לא מקבלים ואוצ'רים.
דוד ביטן: פה זה לא עניין של תקציב, יש לכם את התקציב שלכם.
דוד ביטן: זה לא קשור למה שדיברנו, יש כאלה שמגיעים חדשים, זה במסגרת התקציב.
דוד ביטן: אתם לא נותנים להם בגלל שיש לכם מקום מיותר באולפנים של המדינה?
דוד ביטן: זו הסיבה או סיבה אחרת?
דגנית סנקר: לא, בוא נחדד רגע.
דגנית סנקר: האולפנים הפרטיים, אנחנו אפשרנו גם בתקופת הקורונה, אני אומרת שוב, לכולם ללמוד, כל מי שהתחיל, היו 815 כאלה שקיבלו כבר ולכולם אפשרנו ללמוד והודענו את זה גם לאולפנים הפרטיים.
דגנית סנקר: לגבי הנושא של הפניות חדשות לאולפנים הפרטיים, אני מזכירה, אנחנו אמרנו את זה בדיון הקודם, אני אומרת את זה גם כרגע, עד שלא יהיה תקציב לעניין הזה אנחנו לא נוכל לתת הפניות חדשות, אבל חשוב לי לומר, אין אף עולה שלא מקבל אולפן, אני מקווה שזה ברור.
דגנית סנקר: אין אף עולה חדש שעולה עכשיו שלא מקבל אולפן ולא מקבל לימודי עברית.
יוסף טייב: אבל אם עולה רוצה לבחור אולפן פרטי, יש לו את הסיבות משלו ומאפיינים משלו, צריך לאפשר לו את זה.
דגנית סנקר: אנחנו נשמח לעשות את זה, אנחנו מאוד מאמינים במסלול הזה, אנחנו חושבים שהוא מסלול מאוד מאוד נכון, הוא מאפשר באמת להגיש סל או מנעד של אולפנים ובכל אופן כרגע אנחנו נטולי תקציב בעניין הזה.
דוד ביטן: הם לא מקבלים.
דוד ביטן: הפרטי, את אומרת שאתם תשמחו, אף אחד מהם, הם לא מקבלים.
מיכל וונש: הנה, זה בדיוק מסוג החסמים, אדוני היושב ראש.
דוד ביטן: הם לא מקבלים ואוצ'רים, אז תחלקו את הוואוצ'רים, אחרת הפרטיים יסגרו ולא יהיה לכם אותם בסוף.
דוד ביטן: זה לא שהם ימתינו לכם עד שתחליטו לעשות משהו, גם הם צריכים לעבוד, אז תחלקו את זה בין המדינה לבין הפרטיים, אל תיתנו רק לאלה שבאחריות המדינה או הסוכנות, תנו גם לפרטיים משהו.
דוד ביטן: אחרת הם לא יהיו, הם יסגרו את האולפן ועד שתעשו את זה עוד הפעם ייקח שנה-שנה וחצי.
דוד ביטן: כשתתחיל העלייה לא יהיה לכם אותם, זו התוצאה של העניין.
דגנית סנקר: אני רוצה רק לומר עוד פעם נתונים.
דגנית סנקר: כ-90% מהעולים לומדים באולפני משרד החינוך, אנחנו ייצרנו את המסלול הזה אי שם ב-2016 ואנחנו מאמינים בו ואנחנו עושים הכול בשביל לנסות לפתוח אותו לחדשים, אין מצב שעולה אין לו מענה בתחום לימודי העברית.
דוד ביטן: את לא עונה לי.
דוד ביטן: אז בואו נעשה את זה לקראת הדיון ב-14, ב-14 אנחנו נדבר על זה גם כן.
דגנית סנקר: מאה אחוז, תודה רבה.
דגנית סנקר: תודה, בהחלט.
זאב אלקין: בסוגיה הזו אין לנו מה לעזור.
דוד ביטן: אני יודע, הבנתי כבר את זה.
דוד ביטן: כן, רוית, קצר.
דוד ביטן: דקה.
רוית בארי: כבוד השר ואדוני היושב ראש.
רוית בארי: אני מפקחת במטה אגף לחינוך מבוגרים, אנחנו אחראים על האולפנים להנחלת השפה, אנחנו גוף מקצועי ומיומן.
רוית בארי: ולשאלתך, חבר הכנסת אנדרי, תוכניות הלימודים שלנו מתחדשות, הן התחדשו לאחרונה, בנוסף לזה אנחנו בשנים האחרונות עשינו פריצת דרך משמעותית בכל הנושא של הוראה מתוקשבת, יש לנו אתרים ב-moodle, מלווי הוראה ולמידה, אנחנו מלמדים דרך הזום.
רוית בארי: כל משאבי הלמידה המקוונים שלנו התחדשו ואנחנו נתנו מענה לעולים בתקופת הקורונה.
רוית בארי: באותה נקודה, ב-15 במרץ, כשהופסקו הלימודים אנחנו מיד עברנו לזום מכיוון שיש לנו את התשתיות של הידע והטכנולוגיה שנתנו מענה לסיפור.
רוית בארי: ואני רוצה רגע עוד משפט, ברשותך, חבר הכנסת.
רוית בארי: בתשובה לשאלתו של יושב ראש הוועדה, כשחזרו הלימודים ב-31 במאי אנחנו אפשרנו ללומדים שהיו בכל המסגרות שלנו, ואני מדברת גם על אולפנים ראשונים וגם על אולפני המשך, להמשיך את הלימודים שלהם על בסיס בחירה ו-33 כיתות, 766 לומדים, בחרו להמשיך את הלימודים שלהם ואנחנו כמובן פתחנו את זה כדי לתת מענה למציאות המורכבת.
מיכל וונש: אני רציתי לשאול אותך, היות שזה כבר קיים וזה מקוון ויש לנו פה משבר עם הזדמנות, האם לא נכון להתחיל את תהליך למידת השפה, אם זה כבר מקוון, כשהאנשים נמצאים בחו"ל ומתחילים להתעניין בעלייה ומתחילים לחשוב על זה?
דוד ביטן: קחו בחשבון שיש לנו ב-14 ישיבה ארוכה בעניין הזה.
מיכל וונש: כי זה משאב אדיר.
רוית בארי: אנחנו נשמח לשתף פעולה עם כל מהלך כזה לטובת העולים, שטובת העולים לנגד עינינו.
מיכל וונש: בעיניי זה מסיר חסמים.
דוד ביטן: חברת הכנסת פרידמן, בבקשה.
תהלה פרידמן: רק לומר שיש פה ממש ממש הזדמנות שתעשו מהפכה, כאילו תשיקו תוכנית שמתחילה את לימודי העברית משם, הקורונה היא - - -
רוית בארי: נכון, אנחנו באמת חוללנו מהפכה במשאבי הלמידה המקוונים שלנו ונשמח לשתף פעולה עם כל יוזמה וכל מיזם בשמחה רבה.
דוד ביטן: כבוד השר, זה בתחום שלך.
דוד ביטן: בעצם עכשיו אני מבין שאתה מתעסק בנושא הפדגוגי יותר, אנחנו מעוניינים בדבר כזה, את משרד הקליטה נכתוש ב-14 בחודש - - -
דוד ביטן: אנחנו רוצים, אחת, שתאפשרו לעולים ללמוד דרך האינטרנט כבר בחו"ל, אני יודע שיש לזה עלויות תקציביות גם.
דוד ביטן: כבר בחו"ל, דרך הזום, לנצל את הזום וכל הדבר הזה, כשהם יבואו כבר יהיה להם לימודים שהם קיבלו, הם יבואו חצי מוכנים.
זאב אלקין: קודם כל נדמה לי שלסוכנות היהודית, לפי מה שאני מכיר, לפחות בחלק מהעולם, יש כבר היום תוכניות להוראת עברית מקוונת בחו"ל.
זאב אלקין: הרי מי שעוסק בהוראת עברית בתהליך העלייה זה הסוכנות.
מיכל וונש: וצריך להנגיש את זה לכולם.
דוד ביטן: ואנחנו רוצים גם שיפור של תוכניות הלמידה דרך זום גם בישראל.
זאב אלקין: זה אתה צודק.
דוד ביטן: את זה ואת זה, שני הדברים האלה אם אפשר שתיכנס לזה.
זאב אלקין: זה אתה צודק, אנחנו גם נשמח ללמוד מהניסיון שיש לגופים - - -
דוד ביטן: שתיכנס לעניין הזה, גם בחו"ל וגם בארץ, בסדר?
זאב אלקין: לא, חו"ל זה אחריות של הסוכנות.
דוד ביטן: לא משנה, אבל זה באחריותך, זה פדגוגי.
דוד ביטן: תגיד להם שזה מה שאתה רוצה.
דוד ביטן: נו, מה העניין?
דוד ביטן: כדי שיבוא חצי מוכן, זה גם יעזור לך בישראל.
דוד ביטן: אם הוא בא כבר חצי מבושל בנושא של העברית - -
מיכל וונש: השפה זה אחד החסמים הגדולים ביותר.
דוד ביטן: - - אז כשהוא מגיע לארץ הוא כבר חצי, ילמד יותר מהר ויותר טוב וישתלב יותר מהר.
דוד ביטן: ישתלב.
מיכל וונש: ישתלב ונסיר את החסם של השפה.
דוד ביטן: אני מאוד מתנצל, אנחנו נמשיך ב-14 בחודש, תתכוננו טוב הפעם.
דוד ביטן: תודה רבה לכם, תודה רבה, כבוד השר.
דוד ביטן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה, נושא הדיון הוא דיון מהיר בנושא קליטת עולים ביישובים מעורבים, הצעה לדיון מהיר של חבר הכנסת אופיר כץ.
דוד ביטן: בגלל גל הקורונה יש צפי לעליית 50,000 עולים חדשים בסוף 2020 ובמהלך 21' כנראה שיהיה מדובר בקרוב ל-150,000 עולים.
דוד ביטן: הוועדה קיימה מספר ישיבות בנושא היערכות משרדי הממשלה לגל עלייה זה.
דוד ביטן: בדיון זה נתייחס לרשויות המקומיות שמהוות חלק בלתי נפרד מהליך העלייה וקליטת עולים בישראל.
דוד ביטן: בדיון הנוכחי מציע חבר הכנסת אופיר כץ לקלוט עולים חדשים בעיריות וביישובים מעורבים שסובלים ממגמת הגירה שלילית מיישובים אלה.
דוד ביטן: בדיון משתתפים איתנו בזום ראש עיריית עכו, שמעון לנקרי, ראש עיריית לוד, עו"ד יאיר רביבו, ונציגים מעיריית רמלה, מעלות תרשיחא, נוף הגליל.
דוד ביטן: הקליטה הישירה ברשויות המקומיות מבוצעת על ידי מנהלי מחלקות הקליטה ברשויות המקומיות.
דוד ביטן: היישובים המעורבים, מעצם טיבם, מהווים אתגר הן לרשויות המקומיות שמנהלים אותם והן לתושבים שמתגוררים בהם.
דוד ביטן: על מנת לסייע ליישובים המעורבים ובמקביל להיטיב את התנאים לעולים המסתמנים נבקש לקדם תמריץ לכל עולה שיבסס ביתו באחד מהיישובים המעורבים.
דוד ביטן: באמצעות המענק ההגירה השלילית תיבלם ורבבות עולים יוכלו למצוא את ביתם בערים אלה.
דוד ביטן: בבקשה, חבר הכנסת כץ.
אופיר כץ: כן, תודה רבה לך, אדוני היושב ראש, חברי דוד.
אופיר כץ: באמת הבקשה הזאת באה בעקבות שיחה שהייתה לי עם שרת הקליטה, פנינה תמנו-שטה ובבד בבד דיברתי עם ראשי הרשויות המעורבות בהקשר של חוק אחר והם הסבירו לי את האתגרים, שאנחנו כולנו מכירים, של ערים מעורבות וגם את הסוגיה של ההגירה השלילית ביישובים שלהם, שאנחנו מנסים בערוצים אחרים לעזור ולחזק את הרשויות האלה, כי זה חשוב מאוד.
אופיר כץ: בעקבות השיחה שלי עם השרה, שאמרה לי על העלייה הצפויה, שהקורונה בעצם נתנה איזה שהוא סוג של תמריץ ליהודים רבים לעלות, לכן הגשתי את ההצעה לדיון הזה.
אופיר כץ: אני חושב שאנחנו צריכים לשלב את העלייה ביישובים המעורבים האלה על מנת לחזק אותם, על מנת לבלום את ההגירה השלילית שקורית ועל מנת שזה יקרה אנחנו צריכים לבנות איזה שהיא תוכנית שנותנת תמריץ לעולים עצמם ולרשויות.
אופיר כץ: צריך לבנות חליפה לאותו עולה, גם מבחינת העולה וגם מבחינת הרשות, על מנת שאנחנו נוכל לנתב כמה שיותר עולים לערים האלה.
אופיר כץ: אנחנו נרוויח פעמיים ברגע שזה יקרה.
אופיר כץ: לפי מה שהבנתי מראשי הרשויות, גם מבחינתם כמובן וגם מבחינת העולה, שיהיה לו סוג של תמריץ על מנת שהוא ישתקע ברשויות האלה.
דוד ביטן: קודם כל אני רוצה לומר שאני תומך בבקשה הזאת כיוון ש-א', רוב הרשויות האלה הן בגליל והיינו רוצים לייהד את הגליל יותר, ו-ב', באמת בערים האלה יש בעיה שצריך לסייע, גם במובן של ההגירה השלילית וגם ההגירה לעיירות האלה, אבל אני רוצה שתהיה ספציפי, כשאתה אומר לסייע תגדיר לי מה הסיוע שאתה רוצה.
אופיר כץ: זה יכול להיות או סיוע לעירייה עצמה או לאותו עולה, לתת לו סל נוסף, כמובן כלכלי, שיהיה לכמה שנים והוא יקבל אותו כל שנה על מנת להבטיח שהוא יישאר באותה עיר.
אופיר כץ: אני לא יודע להגיד לך סכום, אנחנו צריכים פה את משרדי הממשלה ואת האוצר בשביל להבין מה סדרי הגודל שאנחנו יכולים.
אופיר כץ: דיברתי גם עם השרה ואנחנו צריכים לבנות את זה.
דוד ביטן: זאת אומרת עוד לא עשיתם בנייה, עוד לא ישבת עם ראשי הערים.
אופיר כץ: דיברתי עם חלק מראשי הערים.
דוד ביטן: אם סל הקליטה זה 10,000 שקל, מה אתה מצפה שתהיה ההגדלה, 20%, 10%?
אופיר כץ: תראה, אני יכול לזרוק 100,000 שקל.
אופיר כץ: אני לא רוצה לזרוק מספרים באוויר.
אופיר כץ: ברגע שאנחנו נצא לדרך עם זה צריך לשבת עם משרד הקליטה, עם משרד האוצר, עם ראשי הרשויות - - -
דוד ביטן: אני חושב שסל הקליטה פחות משמעותי פה, מה שמשמעותי - - -
אופיר כץ: צריך תמריץ.
דוד ביטן: לא, מה שמשמעותי זה שני דברים, זה הכשרה מקצועית לקליטת עובדים, לאפשר להם את העניין הזה, ודבר שני זה נושא של דיור.
דוד ביטן: אלה שני הדברים שיכולים להביא את העולים לשם, סל קליטה פחות.
מיכל וונש: אדוני היושב ראש, גם החינוך לילדים, נושא החינוך לילדים.
דוד ביטן: אז בוא, אם אתה כבר בונה משהו, אז תבנו במובן הזה ולא – סל קליטה זה פחות משמעותי פה.
אופיר כץ: אתה לוקח את זה צעד קדימה, בשביל זה אנחנו עושים את הדיון, בשביל לשמוע עוד ולעשות את זה טוב יותר.
דוד ביטן: בבקשה, חברת הכנסת וונש.
מיכל וונש: מה שרציתי להוסיף, ואני חושבת שהדיון הזה מאוד חשוב וההצעה היא מאוד חשובה, אני מסכימה לגמרי עם יושב ראש הוועדה, אני חושבת שזה ממש לא רק עניין של הסל ואולי הרבה פעמים בכלל לא עניין של הסל, ודווקא אלה החדשות הטובות.
מיכל וונש: כמי שעלתה ארצה וגם העלתה ארצה ילדים, אני רוצה לומר שהמשפחות הצעירות, ואנחנו רואים יותר ויותר מגמה מאוד מאוד משמעותית של משפחות צעירות, הנושא של החינוך הוא קריטי לתת עליו את הדעת, והנושא של הקהילה, של בניית הקהילה, הוא גם מאוד מאוד חשוב.
מיכל וונש: כמובן שחייבים לספק את אפשרויות העבודה בקרבת מקום, למרות שגם בנושא הזה אני חייבת להגיד לגבי העולים החדשים שמגיעים ארצה, מהזדמנויות הקורונה, מעסיקים בחו"ל הבינו, וגם העובדים, כולנו הבנו, שאפשר להמשיך לשמר עובדים ממרחק.
מיכל וונש: יש לזה השפעה מאוד משמעותית, כחלק מגל העלייה הצפוי, אנחנו יודעים שזה הוריד את סף המתח והלחץ של מה אני אעשה עם עבודה, גם מכיוון העובדים וגם מכיוון המעסיקים.
מיכל וונש: לכן אני רוצה להאיר את הזרקור דווקא על הילדים של המשפחות האלה.
מיכל וונש: אני חושבת שמאוד חשוב להבין את הנושא הזה, כשמשפחה מגיעה הנה, גם הנושא של החינוך, גם הנושא של הקהילה, וזה המפתח, לדעתי, של קליטה, או השתלבות, כפי שהיושב ראש אומר שאני אומרת, השתלבות נכונה של המשפחות.
מיכל וונש: זה אמור להיות היעד שלנו, כיוון שזה מה שמבטיח שהם יישארו בארץ וישתלבו.
דוד ביטן: איך אומרים השתלבות באנגלית?
מיכל וונש: Absorption, זה קיים בשם הוועדה שלנו.
מיכל וונש: אפשר גם integration.
דוד ביטן: ראשי היישובים, אני מבקש שתתייחסו גם מה אתם מצפים, נגיד שיילכו על תוכנית כזאת בסופו של עניין מה הבקשה שלכם.
יאיר רביבו: שלום לכולם.
יאיר רביבו: אני נמצא בסגר, סגרו לי את השכונה עכשיו, אז אני בבית.
יאיר רביבו: שמו לנו סגר, אז טוב לראות אתכם, דוד ואופיר וכל החברים האחרים.
יאיר רביבו: אני קודם כל מודה לכם על המחשבה, המחשבה היא נכונה, מאז שפרצה הקורונה אני כולי טרוד בפגישות עם 'נפש ונפש' והסוכנות איך לנצל את ההזדמנות הנהדרת הזאת לחזק את הערים המעורבות שעוברות תקופה לא פשוטה בשל רמת הפשיעה, בשל נטישת אוכלוסייה חזקה, ואתם דנתם על כך בנושא עכו למשל, שכולנו מברכים.
יאיר רביבו: אני רוצה לברך את ידידי אופיר כץ, שהוא מקדם עכשיו את נושא הטבות המס גם ביישובים מעורבים אחרים, כי אנחנו באמת סובלים מהגירה שלילית בגלל דימוי.
יאיר רביבו: אין מה לעשות, דימוי זה דבר שלא פשוט לעבוד עליו, בסך הכול הפשיעה בחברה הערבית הולכת וגואה ואנחנו חייבים לחזק את עצמנו בציבור טוב של עולים ממדינות חזקות.
יאיר רביבו: סך הכול כשאומרים יישובים מעורבים, חשוב לזכור שפעם אחת זה יהודים-ערבים, אבל פעם שנייה, למשל העיר לוד, עיר שקלטה עלייה מ-101 יישובים בעולם, כלומר זה יישובים מעורבבים, זה לא רק יהודים וערבים, אלא גם בתוך היהודים גם לוד, גם עכו, גם נוף הגליל, גם רמלה, קלטו את כל גלי העלייה, ממרוקו, מגרוזיה, מאתיופיה, מחבר העמים, ואני חושב שיש לנו את הרצון ואת היכולת ואת כל המוטיבציה לעשות את זה.
יאיר רביבו: אנחנו צריכים את הדחיפה שלכם.
יאיר רביבו: אני חשבתי על זה, אפרופו קפסולות, אנחנו צריכים לארגן לעולים שתהיה להם איזה שהיא קפסולה קהילתית, יהיה להם שם את בית הספר, את בית הכנסת, את מקום העבודה, לתת להם כמה שיותר תנאים טובים כדי להתחרות בערים החזקות שקולטות עולים, אם זה נתניה ואשדוד, שיש שם ים שהצרפתים אוהבים, או ירושלים שאוהבים.
יאיר רביבו: אז סך הכול מחירי הדיור פה הם יחסית טובים וזולים.
יאיר רביבו: אני למשל במרכז, אז אני פריפריה חברתית, אבל יש גם פריפריה גיאוגרפית.
יאיר רביבו: אז לסיכום, אם יהיו תמריצים טובים אנחנו, כראשי ערים, נירתם למאמץ הזה כי אנחנו מבינים שזה משהו שיעזור מאוד.
יאיר רביבו: צריך כמובן לעזור.
יאיר רביבו: אם יבואו לעולה ויגידו לו שיש מענק מקום לעיר מעורבת, אגב זה בכלל רעיון טוב עכשיו להגיד לליצמן, מענק מקום להגיע לעיר מעורבת.
יאיר רביבו: מי שרוצה לעבור לעיר מעורבת מקבל תמריץ.
יאיר רביבו: כי אין מה לעשות, הדימוי הוא כזה שעדיין לא פשוט, נהרייה ועכו יילכו לנהרייה, נוף הגליל ועפולה יילכו לעפולה, לוד ורמלה לעומת מודיעין, אז יילכו למודיעין, לכן צריך לתת תמריצים.
יאיר רביבו: אנחנו שמחים, רוצים, מעוניינים ומבקשים שיהיה תמהיל, לא רק להביא לנו עולים ממדינות חלשות, אלא נשמח מאוד לעולים מצפון אמריקה, מצרפת, נשמח כי בסוף היה תמיד נוח לערים האלה, בלי חלילה לפגוע באף אחד, להביא עולים ממדינות מוחלשות יחסית.
יאיר רביבו: אני אומר שתרמנו את חלקנו בכל המובנים, גם מבחינת אוכלוסייה ערבית, העיר לוד גם מבחינת משתפי פעולה, אני בימים אלה מנהל מאבק מול המדינה שרוצה להביא לי את כל משכנם של העובדים הזרים, ללוד.
יאיר רביבו: אני אומר להם חבר'ה, תפסיקו להחליש אותנו, תנו לנו פעם אחת להרגיש שהערים האלה יודעות לקבל ולקלוט אוכלוסייה חזקה בעידוד המדינה.
יאיר רביבו: זהו, עד כאן, תודה רבה לכם על הרעיון והיוזמה לקדם את זה ואנחנו בהחלט נשתף פעולה בנושא הזה.
דוד ביטן: רביבו, כשאתה אומר תמריצים, מה אתה חושב התמריץ שישפיע על עולים להגיע, על איזה תמריץ אתה מדבר?
יאיר רביבו: בוא נראה מה חשוב לבן אדם.
יאיר רביבו: לבן אדם חשוב מגורים, אז שיהיה תמריץ במגורים, שמי שמגיע לעיר מעורבת, עולה חדש, מקבל איזה שהיא הטבה במענק שלו למגורים.
יאיר רביבו: בתעסוקה, מפעל שיקלוט עולים חדשים יקבל תמריץ.
יאיר רביבו: אני היום לא נמצא למשל בתמריצים של חוק השקעות הון, אני לא נמצא כי אני במרכז הארץ.
יאיר רביבו: אני מדבר על סל קליטה בנושא של חינוך וקהילה, על תמריץ בבניית מוסדות קהילה.
יאיר רביבו: חשוב לעולים בית כנסת, אנחנו יודעים היום כמה שנים לוקח לבנות בית כנסת?
יאיר רביבו: אם אתה בא ואומר לו: אני בונה לך שכונה.
יאיר רביבו: יש לי עכשיו בהסכם הגג אלפי יחידות דיור שממתינות לי, אם אני בא אליו ואומר לו: אתה רואה, אני מגדר לך פה חמישה בניינים, יהיה לך פה גני ילדים, בית כנסת ומתנ"ס, תהיה קהילה.
יאיר רביבו: נכון שיש כאלה שיבואו ויגידו: מה, אתה עושה פה קהילה אמריקאית או קהילה צרפתית?
יאיר רביבו: כן, זה בסדר גמור, הם יתחילו כקהילה כביכול סגורה, אבל לאט לאט הם יתרמו לשאר הקהילה בעיר.
יאיר רביבו: אז אני אומר, לתת להם את התמריצים האלה.
יאיר רביבו: הם מקבלים, איך אומרים?
יאיר רביבו: מהניילון, מקבלים מגורים טובים, גישה לאזורי תעסוקה טובים, בית כנסת, מקווה, מרכז קהילתי, הם מרגישים שהקהילה הגיעה ונחתה בשלמות במקום סגור ואז לא אכפת להם כל כך באיזה עיר הם נמצאים, העיקר שהם נמצאים כקהילה ולא זורקים אותם אחד פה, אחד שם.
דוד ביטן: תודה, יאיר.
דוד ביטן: היי, לנקרי.
דוד ביטן: שלום, מה נשמע?
שמעון לנקרי: חבר'ה, שלום, אהלן.
שמעון לנקרי: קודם כל תודה לכל קודמיי, אבל אתה יודע, אנחנו מכוונים פה לקליטת עלייה, אנחנו קולטים כ-200 ויותר משפחות כל שנה ואנחנו יודעים בדיוק מה ההשפעות של האוכלוסייה הזאת.
שמעון לנקרי: זאת אוכלוסייה מדהימה.
שמעון לנקרי: אני מדבר על אוכלוסיית חבר העמים.
שמעון לנקרי: תעבירו ללוד את האוכלוסייה מארצות הברית ומקנדה והוא יקלוט את כולם, יעשה להם בתי כנסת משלהם וקהילה משלהם, אנחנו רוצים רק את חבר העמים לשעבר, זאת אוכלוסייה מדהימה.
שמעון לנקרי: בלי האוכלוסייה הזאת היום הייתי יכול להגיד לכם שאני שם את המפתחות ואני הולך הביתה, משום שזאת אוכלוסייה שממלאת לי את בתי הספר, שהיא חלק ואינטגרטיבית בתוך הקהילות ולא צריך להפריד אותם ולא צריך לעשות כלום, אלא ההיפך, לשלב אותם, לחבר אותם, להיות איתם.
שמעון לנקרי: מה צריך כדי שהם באמת יבואו לערים המעורבות?
שמעון לנקרי: קודם כל שכירות לשנתיים, להבטיח להם מראש שאם הם באים לעכו או ללוד או לגליל, כל מי שמגיע לגליל, שנתיים שכירות מראש.
שמעון לנקרי: הוא חייב לגור במקום, לא עולה לו כלום.
שמעון לנקרי: שתיים, אם הוא לא רוצה לגור בשכירות והוא רוצה דירה של עמידר שתהיה לו קבועה, לתת לו בעמידר קדימות לפני כולם.
שמעון לנקרי: במקום שיבואו אוכלוסיות חלשות וייקחו את הדירות של עמידר, שיבואו אוכלוסיות של עולים חדשים ויחזקו את השכונות.
שמעון לנקרי: חד משמעית מה שאני אומר לכם.
שמעון לנקרי: איפה שהכנסנו עולים חדשים לדירות של עמידר השכונה נראית א', איפה שהכנסנו 'מעזבּים' נראית ב'.
שמעון לנקרי: ואני לא נגד אף אחד, אבל אנחנו בעד לחזק את הערים שלנו.
שמעון לנקרי: הערים שלנו זה סוציו 4, 3, 2 והגיע הזמן שתבוא באמת אוכלוסייה, לא 200 משפחות, 1,000 משפחות בשנה.
שמעון לנקרי: גם לנוף הגליל, גם לקצרין, גם לעכו, כל מקום שיש בו אוכלוסייה מעורבת.
שמעון לנקרי: דבר שלישי זה עידוד התעסוקה.
שמעון לנקרי: כל עולה שיתקבל לעבוד במפעל מסוים או בארגון מסוים יעודדו את המעסיקים לקלוט אותם, או ב-1,000 שקלים לחודש, או ב-1,500.
שמעון לנקרי: למדינה יש המון המון שיטות.
שמעון לנקרי: אני חושב שזה יאתגר את המעסיקים לקבל אותם.
שמעון לנקרי: אז פעם אחת אמרנו בית, פעם אחת עדיפות בדיור, פעם שנייה שילוב בתעסוקה, שזה קריטי לעולים החדשים, והדבר האחרון, מה שאמרו פה, זה תוכניות ייחודיות ללימוד השפה, לשילוב הילדים, לעזרה בכל מיני, מחשב לכל ילד, הדבר הזה, לתת להם להרגיש שהם חלק.
שמעון לנקרי: אני מדבר על עולים בכלל, לא רק מחבר העמים, כדי לעודד להגיע.
שמעון לנקרי: עכו מעדיפה חבר העמים, זה נכון, אבל אנחנו מדברים על עולים מכל העדות, הדתות ומכל הכיוונים.
שמעון לנקרי: שלא תחשבו שאני רק בעד אוכלוסייה כזאת או אוכלוסייה אחרת, לנו זה עשה פה מהפכה, העולים חבר העמים עשו פה מהפכה.
שמעון לנקרי: אם אני צריך להעדיף אם זה יבוא מאנגליה או יבוא מאוקראינה, אני מעדיף אוקראינה ושולח ללוד את המשפחה מאנגליה, אין לי שום בעיה עם זה.
מיכל וונש: אני הייתי טוענת שכל עלייה תורמת, אבל אוקיי.
דוד ביטן: תודה, לנקרי.
דוד ביטן: רונן פלוט.
רונן פלוט: קודם כל אני מברך את אופיר כץ שהוא העלה את הנושא הזה, מאוד מאוד חשוב.
רונן פלוט: לי גם הייתה שיחה עם שרת הקליטה בנושא הזה ואני רוצה לומר לכם שלפני 20 שנה הייתי מנכ"ל משרד הקליטה כשהיה גל גדול מארגנטינה והייתה תוכנית מיוחדת, כל משפחה מארגנטינה שעולה ארצה, חברים, אני מבקש, עזבו עכשיו תעסוקה, חינוך, תעזבו את הכול, לא שם אנחנו, משפחה שמעוניינת להגיע למקומות האלה שדיברנו עליהם צריכה לקבל שמה מענק בסדר גודל של 10, 12, 15,000 דולר כדי להגיע ליישוב וכדי להיות כאן.
רונן פלוט: כל מי שיקבל את זה יעדיף להגיע לכאן.
רונן פלוט: פעם הייתה עלייה מתוכננת, מה זה אומר?
רונן פלוט: כשאני באתי ארצה, כשאני עליתי ארצה הגעתי לשדה תעופה, שאלו אותי: תגיד, לאן אתה רוצה להגיע?
רונן פלוט: אמרתי להם תל אביב, נתניה, אמרו לי: מאה אחוז, תשב פה.
רונן פלוט: עד שלא תגיד לנו שאתה מגיע לעכו, מעלות, נצרת עלית, אז הייתה, או דברים כאלה אתה לא יוצא מפה, פשוט מאוד.
רונן פלוט: ואז כשאני אמרתי שאני רוצה להגיע לנוף הגליל, שאלתי איפה נמצא נוף הגליל, אמרו לי 20 דקות מחיפה, בחיפה יש ים, לך לשם, על הכיפק שם, אמרתי בסדר, באתי, איזה 20 דקות ואיזה בטיח, יחד עם זאת נשארתי לגור כאן.
רונן פלוט: ככה כל ערי הפיתוח, עכו, מעלות, נוף הגליל, רמלה-לוד, כל אלה באו כי שלחו את העלייה המתוכננת לאותם היישובים.
רונן פלוט: אני מבקש היום, מכיוון שאי אפשר לחזור לדבר הזה, אבל כבר שמה, במדינות חבר העמים או באנגליה או בצרפת נתחיל לעודד את האנשים.
רונן פלוט: עד כמה שידוע לי, דוד, יושב ראש הוועדה, אתה מדבר על 55,000 ממתינים לעלייה.
רונן פלוט: אני שמעתי על מספר אחר.
דוד ביטן: לא, אני אמרתי יותר.
אופיר כץ: בין 100 ל-150.
רונן פלוט: ויש להניח שיהיה עוד יותר.
רונן פלוט: זאת הזדמנות שלנו לקלוט בערים האלה עלייה.
רונן פלוט: חברים, אנחנו מאבדים את הגליל, קחו את זה בחשבון.
דוד ביטן: רונן, ב-2020 הצפי הוא 45,000, נכון לעכשיו עלו 6,000, בגלל הקורונה זה מתעכב.
דוד ביטן: ב-2021 הצפי הוא לדעתי צריך להיות 150,000 איש.
דוד ביטן: זאת אומרת יש מאיפה לקבל את העולים, אין שום בעיה.
רונן פלוט: נכון.
דוד ביטן: אני רק שואל אותך שאלה פשוטה, כשאתה אומר תביאו לי את האנשים, איזה הטבות אתה מצפה לקבל בעניין הזה?
רונן פלוט: אני לא רוצה שום הטבות.
רונן פלוט: תקשיב מה שאני אומר, אם נתחיל בהטבות לא נגמור את הסיפור.
דוד ביטן: אז איך אתה רוצה לעודד אותם?
רונן פלוט: עד שהממשלה והבירוקרטיה אנחנו נפסיד את כל העולים.
רונן פלוט: אני אומר דבר פשוט, הכי קל והכי פשוט פרקטית, כל משפחה שמעוניינת לעלות ליישובים האלה, כמו לוד, כמו עכו, כמו מעלות, כמו נוף הגליל, להגיד להם שם, הסוכנות היהודית תגיד להם שם: חברים, כל מי שעולה ליישובים האלה מקבל מענק בסדר גודל של 10,000 או 15,000 דולר.
רונן פלוט: חברים, אני מדבר על הלוואה עומדת שאם אחרי חמש שנים אותו בן אדם עוזב את היישוב הוא מחזיר את הכסף.
רונן פלוט: נקודה.
רונן פלוט: על זה אני מדבר, ברגע שיש לי והוא יקבל סדר גודל של כספים כאלה, אני, שלא אכפת לי לאן לעלות אעדיף לעלות ליישובים האלה.
דוד ביטן: תודה, רונן, תודה רבה.
דוד ביטן: יורי קוצר, יושב ראש ועדת קליטה במעלות תרשיחא.
יורי קוצר: שלום לכולם.
יורי קוצר: צהריים טובים.
יורי קוצר: אני ביחד עם מנהלת מחלקת הקליטה, אירנה שליפר.
יורי קוצר: אנחנו עיר שקולטת עלייה ואני יכול לחתום על כל מילה שאמר אדון לנקרי.
יורי קוצר: אם באמת במשך שנתיים עולה חדש שעולה למעלות תרשיחא יקבל את שכר הדירה אני חושב שאנחנו לא צריכים יותר, שאר הדברים יש לנו.
דוד ביטן: אוקיי, תודה רבה.
יורי קוצר: היה תמריץ מדהים, שזה היה מלגה של נגב-גליל - - -
דוד ביטן: אתה אומר שזה התמריץ כי טוב, סיוע בשכר דירה.