GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אנדרי קוז'ינוב: אני רק רוצה, בבקשה, ברשותך, אדוני המנכ"ל.
דוד ביטן: לא נאומים, שאלה.
אנדרי קוז'ינוב: אני רוצה לחדד שתי שאלות של חבריי.
אנדרי קוז'ינוב: בעניין של האפוסטיל יש סוגיה של הורים עם ילדים שהגיעו מחו"ל ולא מצליחים לרשום את הילדים כי המשרד דורש אפוסטיל מחו"ל, לצורך העניין אפוסטיל מארצות הברית על תעודת לידה מקורית.
אנדרי קוז'ינוב: את האפוסטיל הזה אי אפשר להשיג בארץ, המשרד לא מקבל שום תצהיר של עורך דין ואי אפשר לנסוע עכשיו לחו"ל.
אנדרי קוז'ינוב: ושאלה שנייה, בהמשך למה שאלכס שאל, האם אתה יודע לאשר שאין דרישה להיות רשומים כנשואים או בתהליך נישואים ברבנות כדי להזמין את ההורים או קרובים מדרגה ראשונה לארץ לחתונה עצמה.
דוד ביטן: אני חוזר על מה שאמרתי בהתחלה, לגבי מוכרים בציבור או בני אותו מין, אתם בכלל לא מתייחסים לעניין הזה בוועדת החריגים.
אנדרי קוז'ינוב: זה כתוב, אבל, שוב, בהתאם לפרסומים בתקשורת עלתה טענה שמי שיכול להביא את הקרובים מקרבה ראשונה לארץ זה רק כאלה שרשומים בתהליך ברבנות.
אנדרי קוז'ינוב: בנוהל שלכם יש את ההחרגה הזאת שזה ידועים בציבור שצריכים להוכיח את זה, אבל האם אתה יכול לאשר בוודאות שזה כולל כולם ולא רק כאלה שרשומים ברבנות.
דוד ביטן: כן, אבל לא נאום.
טלי פלוסקוב: מאוד בקצרה.
דוד ביטן: שאלה.
דוד ביטן: עכשיו רק שאלות.
טלי פלוסקוב: אחת, פרופ' מור יוסף, אני מבקשת שהמשרד שלך יתייחס לפניות שלנו כחברי כנסת, לצערי הרב אנחנו שלחנו ולא קיבלנו התייחסות.
טלי פלוסקוב: שתיים, איך אתם מתנהגים עם אלה שיש להם בדרכון אשרת כניסה חוזרת והאנשים האלה מחוץ להחלטות האחרונות שאתם קיבלתם, צריך גם לזה לתת התייחסות.
דוד ביטן: בבקשה, פרופ' מור יוסף, נא המשך בהתייחסות לשאלות גם.
שלמה מור יוסף: לגבי 'מסע' ונעל"ה, אני אעביר את הבקשה לשר שאתה מבקש להחריג אותם מכל התלמידים האחרים.
שלמה מור יוסף: לגבי יולדות, אנחנו אמרנו חודש, מעלים פה שיש יולדות שילדו לפני חודש, נבדוק את זה.
שלמה מור יוסף: לגבי ילד ישראלי, אם ההורה השני שלו בחו"ל, בזה עדיין לא נתקלנו, בדרך כלל נתקלנו במצב שהילד בא כשההורים גרושים ובאופן עקרוני הורה שנמצא בחו"ל, אני מבין שההורה הוא זר, הוא לא ישראלי, אז אנחנו נבחן את זה בצורה ספציפית.
שלמה מור יוסף: אלה מקרים פרטניים, אי אפשר להעביר כללים כאלה כי אין הרבה מקרים מהסוג הזה.
שלמה מור יוסף: רבותיי, ידועים בציבור לא רשומים ברבנות, אז השאלות האלה, האם אתם מקבלים מי שלא רשום ברבנות, ברגע שהודענו שאנחנו מתייחסים לנשואים ולידועים בציבור באותה דרך אז הרבנות היא לא הפקטור המרכזי פה, למרות שרוצים ללכת לכיוון - - -
אלכס קושניר: אדוני המנכ"ל, זה לא מה ששאלתי, אני שאלתי לגבי תעודת נישואים, האם תעודת נישואים מחו"ל תקפה.
אנדרי קוז'ינוב: אני שאלתי.
שלמה מור יוסף: אם ידועים בציבור תקפים אז אם אתה בא לשגרירות ואתה מראה תעודת נישואים וזה חלק מהמבחנים של ידועים בציבור אז זה יאושר.
שלמה מור יוסף: על אחת כמה וכמה אם מספיק חשבון חשמל משותף ואני לא יודע, משהו נוסף, אז אם התעודה היא אותנטית ובשגרירות הספציפית יאשרו אותה אז יכירו בהם כידועים בציבור ויאפשרו להם להגיע.
שלמה מור יוסף: לגבי תשובות לחברי כנסת, אני מתנצל, אנחנו משתדלים מאוד מאוד לענות מיידית ואם יש פנייה של חברת הכנסת טלי פלוסקוב אנחנו נתייחס אליה.
שלמה מור יוסף: כמו שאתם רואים, אנחנו מאוד מאוד מנסים לתת פתרונות לכל סוגי החיים שקיימים במדינת ישראל ולא לכולם אנחנו מצליחים.
שלמה מור יוסף: לנושא שנשאל, ועדת חריגים מתעסקת רק במקרים הומניטריים, במקרים שמישהו כותב לנו שאבא שלו נמצא על ערש דווי והוא רוצה לבוא לבקר אותו, הוא מצרף לזה תעודת מחלה או סיכום רפואי מבית החולים, ילד - - -
דוד ביטן: אז למה אתם לא עושים ועדת חריגים לקורונה?
דוד ביטן: תעשו את זה גם כן.
שלמה מור יוסף: אלה המקרים שאנחנו מתייחסים אליהם.
שלמה מור יוסף: עכשיו לגבי העלייה, אני חושב שיש פה נציגים של משרד העלייה והקליטה, אבל אם אין פה אז לפחות לפי הרישומים שלנו הגיעו 3,852 עולים, הם מגיעים לאורך כל החודשים, במרץ 1,200, באפריל, שזה היה פסח והסגר הגדול, 400, במאי 970 פלוס מינוס, ביוני 1,039, ביולי עד ה-7 ביולי 181.
שלמה מור יוסף: זאת אומרת תהליך העלייה נמשך, הסוכנות עושה חלק מהתהליכים האלה בזום, עשינו יחד עם הסוכנות הקלות בדרך שאפשר לעשות את זה.
דוד ביטן: אבל עכשיו עצרתם את זה לגמרי.
שלמה מור יוסף: הנושא של האפוסטיל.
שלמה מור יוסף: היה קשה מאוד בתקופה של הסגרים הקשים במדינות חו"ל, היום גם באוקראינה וגם בגיאורגיה וגם בארצות הברית העניינים יותר משתחררים - - - חזרו בצורה חלקית לעבוד, איפה שאפשר זה אפשר.
שלמה מור יוסף: אנחנו מתייעצים עם הנציגות שלנו בחוץ לארץ, כמובן דרך גב' סטלה ראפ, הקונסולרית של משרד החוץ שמרכזת את כל הפעילות של משרד החוץ בעניין הזה ולפי התשובות שהם נותנים לנו אנחנו גם במקרים מסוימים נתנו סמכות לגב' סטלה ראפ ולסגן שלה לפטור מאפוסטיל במקרים מאוד מאוד ספציפיים לפי המצב שנמצא באותה מדינה.
תהלה פרידמן: אי אפשר לחכות עם זה עד אחרי הקורונה?
תהלה פרידמן: זה לא ש-70 שנה ביקשו פה כזה דבר.
שלמה מור יוסף: עוד משפט אחד ואני מסיים בזה.
שלמה מור יוסף: גם התנועה מאתיופיה לא נפסקה בתקופה הזאת ובתקופה הזאת עלו משהו כמו 230 או 240 אנשים מאתיופיה.
שלמה מור יוסף: עכשיו זה קצת נעצר בגלל הבעיות שם והבעיות פה, אבל לא עצרנו שום דבר אקטיבי, אנחנו, ונושא העלייה ממשיך במרץ, אנחנו בקשר עם ארגון 'נפש בנפש', הם יושבים איתי.
אנדרי קוז'ינוב: פרופ' מור יוסף, רק אם אפשר לחדד את השאלה, אמרת ידועים בציבור, לא ידועים בציבור, אני רוצה לחדד ולקבל תשובה, האם הנישואים שמתקיימים כרגע בארץ או מתוכננים להתקיים בין בני זוג שלא במסגרת הרבנות זאת עילה להכניס את ההורים של קרבה ראשונה של אותם המתחתנים לארץ?
שלמה מור יוסף: זה לא רשום כך.
שלמה מור יוסף: באופן עקרוני, אני לא נותן תשובה פורמלית, אני ברמה האנושית חושב שאם זה נישואים לכל דבר ועניין, מבחינתי כן.
שלמה מור יוסף: אנחנו רק נצטרך להגדיר מה זה נישואים, זה הכול.
אנדרי קוז'ינוב: כלומר לא.
שלמה מור יוסף: לא, זה לא כלומר לא, אני נורא מצטער.
שלמה מור יוסף: אני רק אמרתי שנצטרך להגדיר מה זה נישואים.
אלכס קושניר: מה זה נישואים?
אלכס קושניר: עדיין לא מוגדר במדינת ישראל?
שלמה מור יוסף: כן, צריך להגדיר.
שלמה מור יוסף: אנחנו הרי חיים פה באווירה ישראלית, אתם יודעים את זה, נצטרך להגדיר.
אלכס קושניר: אז מתי תגדירו מה זה נישואין, אדוני המנכ"ל?
שלמה מור יוסף: משהו צריך לדעת שהנישואים האלה הם באמת נישואים.
אנדרי קוז'ינוב: נישואים רפורמיים, לצורך העניין, נישואים אזרחיים.
שלמה מור יוסף: בנישואים רפורמיים אין בעיה.
אלכס קושניר: נישואים אזרחיים?
שלמה מור יוסף: אמרתי שנגדיר את זה, אל תעשו לי חידון עכשיו.
אנדרי קוז'ינוב: לא, חס וחלילה.
אלכס קושניר: לא, חס וחלילה, אבל מתי תגדירו את זה, אדוני?
שלמה מור יוסף: אנחנו יושבים פעם בשבועיים ולקראת הפגישה הבאה נתייחס גם לשאלה הזאת.
דוד ביטן: פרופ' מור יוסף, אני מבין שוועדת חריגים זה במקרים הומניטריים, למה אתה לא מקים ועדת חריגים עכשיו לענייני הקורונה?
דוד ביטן: עולות המון בעיות שקשורות לעניין הזה.
שלמה מור יוסף: אני דיברתי על ועדת חריגים לנושא הזה של הקורונה, לא ועדת חריגים לנושאים הגירתיים.
שלמה מור יוסף: ועדת חריגים לכניסה לישראל בנושא הקורונה מתעסקת רק במקרים הומניטריים.
אשר שלמון: חבר הכנסת ביטן, אני חבר בוועדה ואני אשמח להתייחס.
אשר שלמון: הוועדה היא ועדה שפועלת יום יום, כמעט 24 שעות ברמה ווטסאפית, חברים בה רשות האוכלוסין, משרד החוץ ואנחנו, אני מייצג את משרד הבריאות.
אשר שלמון: הרוב המוחלט של הבקשות שמגיעות מאושרות, אין לי סטטיסטיקות בפניי, אני לא מחזיק, זה רשות האוכלוסין, אבל להערכתי מעל 80% מהבקשות מאושרות.
אשר שלמון: אנחנו נפגשים, כמו שאמר פרופ' מור יוסף, לפגישה פיזית פעם בשבועיים, גם ליישר קו, גם לעדכן את ההנחיות וגם ללבן סוגיות מורכבות.
אשר שלמון: שוב, אם יש אי הסכמה בוועדה זה עולה לראש רשות האוכלוסין כוועדה מחליטה מעל.
אשר שלמון: יש דיונים, יש לפעמים הבדלים, אבל הגישה הבסיסית היא להקל ולפתור בעיות, לא להקשות, לא להכניס חסמים.
דוד ביטן: לגבי פרויקט נעל"ה נגיד, מה הייתה ההמלצה שלכם?
אשר שלמון: על נעל"ה הייתה המלצה מאוד ברורה, שכל התוכניות שהתחילו פיזית בארץ, לצורך העניין מגיע אדם בנעל"ה כדי ללמוד במוסד, אם המוסד מתחיל את שנת הלימודים הנטייה תהיה לאפשר לו להצטרף.
דוד ביטן: אבל עצרו את זה, לפי מה שאני שומע.
אשר שלמון: כרגע אנחנו באיזה שהוא גל עלייה מסיבי, הכוונה היא לא ל - - -
דוד ביטן: אני מדבר על הפרויקט הזה של נעל"ה.
דוד ביטן: לפי מה שאני מבין רשות האוכלוסין עצרה את זה.
אשר שלמון: מה שעצרנו באופן מלא כרגע זה את 'מסע', הנערים או הצעירים או הנערות ב'מסע' מגיעים לתקופה של בין שלושה לארבעה שבועות, בעינינו זה לא ריאלי לערוך בידוד לפי התקנות ולהיות פה ולכן נראה לנו שזה לא נכון לערוך עכשיו פרויקט של 'מסע'.
אלכס קושניר: אתה מדבר על 'תגלית', אדוני.
אלכס קושניר: אני מתנצל.
אלכס קושניר: 'מסע' זו תוכנית ארוכת טווח של לפחות שישה חודשים.
אלכס קושניר: נעל"ה זו תוכנית של שלוש שנים.
מיכל וונש: ובאחוזים מאוד גבוהים ממי שמגיעים ב'מסע' עולים.
אשר שלמון: רגע, לפני שנתנפל ו – בואו רגע נברח משמות, התשובה, מי שמתוכנן להגיע לתוכנית ארוכת טווח שמתקיימת - - -
אלכס קושניר: מה זה ארוכת טווח?
אשר שלמון: ארוכת טווח, חודשים, מי שמתכנן להגיע לשבועות בודדים לדעתנו זה לא הזמן.
אלכס קושניר: זה 'תגלית'.
אשר שלמון: 'תגלית', סליחה.
אשר שלמון: חברים, גם אני יכול לרגע להתבלבל, סליחה.
אשר שלמון: אתה צודק, 'תגלית'.
אשר שלמון: מי שמגיע לתקופות יותר ארוכות יהיה דיון שיתקיים - - -
דוד ביטן: אבל עצרו את זה גם כן, מתי אתם מתכוונים לעשות דיון?
אשר שלמון: היה דיון לפני שבוע, יהיה דיון בשבוע הבא שוב.
אשר שלמון: אנחנו החלטנו לחכות - - -
דוד ביטן: אז למה עצרתם את זה בכלל?
אשר שלמון: אני אסביר.
אשר שלמון: בגלל שאנחנו מצאנו את עצמנו עם 1,400 חולים ביום, צריך בכלל לראות איך מתארגנים לקלוט אנשים מחו"ל.
אשר שלמון: אמרנו, רגע, זה לא רק נעל"ה או 'מסע', יש פה בחורי ישיבות, יש פה סטודנטים - - -
אלכס קושניר: שלהם אישרתם.
אשר שלמון: רק שנייה.
אשר שלמון: לא.
אשר שלמון: יש פה סטודנטים זרים לשנה הבאה שעוד לא אישרנו, גם עוד לא אישרנו את בחורי הישיבות לשנה הבאה.
אשר שלמון: דרך אגב, שר הפנים גם לא הכניס את בחורי הישיבות שלומדים בארץ, הרווקים.
אשר שלמון: בסופו של דבר ההנחה הבסיסית, אם הגל הנוכחי יוכל המטרה היא לראות את כל אותן תוכניות מתקיימות.
אשר שלמון: אם אנחנו הולכים כרגע לתקופה קשה מאוד של תחלואה נרחבת ביותר צריך להחליט בדיוק.
אשר שלמון: דרך אגב, רוב התוכניות לא יתחילו, אם מישהו חושב שמערכת החינוך תתחיל ב-1 בספטמבר באופן רגיל בהנחה שאנחנו עם 2,000 חולים ליום או יותר אז זאת אשליה, לצערי, לחשוב כך.
אשר שלמון: יש לנו בעיות יותר גדולות, אבל המטרה הבסיסית, אני חושב של כל הגופים, אני מייצג את משרד הבריאות, אבל אין לנו מטרה למנוע מנוער יהודי טוב שרוצה להגיע לחוויה משמעותית לארץ ואולי לקשור את גורלו עם המדינה, אין לנו שום פררוגטיבה לעצור את זה, המטרה היא לשמור על בריאות, גם של הציבור וגם של אותו נוער.
דוד ביטן: אבל בינתיים עצרתם את זה.
אשר שלמון: אני אתייחס רק במילה אחת, ברשותכם, לנושא תיירות המרפא, כי תיירות המרפא ממש חונה אצלנו.
אשר שלמון: בתקופה שבה אנחנו מצמצמים את הפעילות האלקטיבית לאזרחים ישראליים המטרה היא לאפשר תיירות מרפא אך ורק למצבים מצילי חיים.
אשר שלמון: לצורך העניין, אני אפרט, אם אישה רוצה לבוא לארץ לטיפולי פוריות ארוכים במסגרת תיירות מרפא, הנטייה היא כרגע לא לאשר.
אשר שלמון: אם מדובר בחולה סרטן שצריך לעבור ניתוח אונקולוגי מורכב אנחנו מאשרים.
דוד ביטן: פרופ', רציתי לדעת, אתה אמרת שבעוד שבוע אתם תדונו עוד פעם בפרויקטים של הסוכנות.
דוד ביטן: הבנתי שאתם נוטים לאשר אם מדובר בכמה חודשים, נכון?
אשר שלמון: אם מדובר בתקופה ארוכה, בהנחה שהגל הנוכחי מוכל ותוכניות הלימודים מתקיימות, ברור שאם נאשר סטודנטים זרים נרצה לראות פה את נעל"ה ו'מסע'.
דוד ביטן: לא, גם אם לא תאשרו סטודנטים זרים, אנחנו ועדה לקליטת עלייה, אנחנו לא ועדה להשכלה גבוהה.
דוד ביטן: אנחנו בעניין הזה של פרויקט נעל"ה, שמדובר ביהודים שמגיעים לארץ לתקופה מסוימת לעניינים האלה, את זה אנחנו רוצים שתחריגו.
דוד ביטן: מה זה מעניין אותי אם עכשיו אתם נותנים לסטודנטים זרים לבוא או לא לבוא, אותי זה לא מעניין.
אשר שלמון: אני מייצג את משרד הבריאות, לא את שר הפנים ולא את רשות האוכלוסין.
אשר שלמון: הנטייה המהותית של כולנו, בהנחה שהאירוע מוכל, היא לראות את האנשים הצעירים האלה כאן.
דוד ביטן: פרופ' מור יוסף, שמעת את העמדה של משרד הבריאות בעניין הזה, של פרויקט נעל"ה - - -
שלמה מור יוסף: גם התייחסתי ואמרתי שאני הבנתי את הבקשה להחריג את התוכניות האלה מכלל הסטודנטים ואני אעביר אותה לשר.
דוד ביטן: זה השר מחליט או שזו ועדה שאתם ממליצים?
שלמה מור יוסף: אנחנו ועדה ממליצה, ההחלטה היא של השר.
דוד ביטן: השר דווקא?
דוד ביטן: אבל זו ועדה מקצועית, על אם הקורונה משפיעה או לא משפיעה.
אשר שלמון: צריך לומר שיש הרבה בעיות בריאותיות במצב הנוכחי, אני לא הייתי רוצה לראות ילד מגיע לכאן בגיל 17 או 18 בלי גב טוב ומוצא את עצמו חולה בארץ.
אשר שלמון: זה מצב לא רצוי ולא טוב ולטעמי גם לא תורם לחוויה.
דוד ביטן: אתה יודע שרוב התלמידים האלה שמגיעים מגיעים ממשפחות מבוססות, כך שאם יש בעיה, תאמין לי, הנושא הזה ייפתר.
דוד ביטן: זה לא מדויק.
דוד ביטן: לא מגיעים, בני משפחות מארצות הברית, קנדה, על מה אתם מדברים?
אלכס קושניר: אדוני, רק כדי שתקרא את הסטטיסטיקה, בתוכנית נעל"ה אפס נדבקים.
אנדרי קוז'ינוב: כי הם במתחמים סגורים.
אלכס קושניר: מאז הגל הראשון.
אשר שלמון: אני יודע על מספר אחר.
אלכס קושניר: בנעל"ה יש יותר נדבקים?
אלכס קושניר: כמה נדבקים יש בנעל"ה?
אשר שלמון: יכול להיות שאני טועה ואני מתבלבל עם תוכנית אחרת.
דוד ביטן: אתה יכול להגיד לשר, פרופ' מור יוסף, שאם הוא יחליט שלא לאפשר לפרויקטים של הסוכנות להגיע אנחנו נגיש בג"צ נגד העמדה הזאת, הוועדה תגיש בג"צ.
דוד ביטן: אתם רוצים ככה, שיהיה ככה.
דוד ביטן: זה הכול.
תהלה פרידמן: אני יכולה לבקש עוד החרגה?
דוד ביטן: אני גם אומר את זה למשרד הבריאות, שתדעו, אנחנו נגיש בג"צ בעניין הזה, ועדת הקליטה נגד משרד הפנים, נגד משרד הבריאות.
אשר שלמון: משרד הבריאות מתמודד עם לא מעט בג"צים עד עכשיו.
דוד ביטן: בסדר, אנחנו נגיש את הבג"צ הזה.
דוד ביטן: אתם רוצים להתמודד עם זה, בבקשה.
דוד ביטן: אני לא אאפשר דבר כזה.
אשר שלמון: אנחנו כולנו באותה סירה.
דוד ביטן: לא, לא, לא, עם כל הכבוד, בינתיים אני לא אאפשר שאתם תתנו את הגעת הסטודנטים היהודים לארץ בזה שמאשרים לזרים אחרים.
דוד ביטן: אותי זה לא מעניין, אני אומר לכם את האמת.
אשר שלמון: לא, זה לא ככה.
אשר שלמון: הבעיה היא - - -
דוד ביטן: אנחנו לא נעכב פרויקטים שיגרמו לעלייה בעתיד מצד אחד - - -
אשר שלמון: אני חושב שהובנו לא נכון, אף אחד לא קושר את זה ל - - -
דוד ביטן: - - ומצד שני יקשרו את הצעירים האלה לעם היהודי ולמדינת ישראל.
דוד ביטן: אני לא מוכן לזה.
אשר שלמון: אף אחד לא קושר אותם לזרים - - -
דוד ביטן: הקורונה לא עוצרת את החיים לגמרי.
דוד ביטן: אם אתם לא רוצים קורונה, אז תכניסו את כולם לבידוד ונגמר הסיפור.
דוד ביטן: למה אתם לא מחליטים את זה?
תהלה פרידמן: אדוני היושב ראש, אפשר לדבר על עוד החרגה שנדרשת?
תהלה פרידמן: הסיפור הזה של האפוסטיל, זה לא ש-70 שנה ביקשו פה את הדבר הזה, זה דבר חדש מלפני כמה חודשים.
תהלה פרידמן: אנחנו במצב של קורונה, אנחנו במצב של פי שניים וחצי אנשים שרוצים לעלות לארץ ואנחנו מערימים קשיים בירוקרטיים סתם.
תהלה פרידמן: אפשר לחכות עם זה, זו דרישה חשובה, אני בעדה, הכול טוב, אבל אפשר לחכות עם זה עד אחרי הקורונה ועד אחרי הקורונה נתפקד כמו שתפקדנו 70 שנה, תיגמר הקורונה נעשה את הדרישה החדשה הזו של האפוסטיל.
תהלה פרידמן: לא חייבים סתם בירוקרטיה בעלייה.
יוסף טייב: הסיפור של האפוסטיל הוא סיפור של כמה ימים.
יוסף טייב: אני גם בעד להוריד בירוקרטיה והכול - - -
תהלה פרידמן: זה שמונה שבועות.
יוסף טייב: אני יודע שב - - -
מיכל וונש: בארצות הברית יש בעיה גדולה, בארצות הברית זה עניין של שבועות.
אנדרי קוז'ינוב: יש לי מקרה של זוג שהגיע ולא מצליח לרשום את הילדה למרות כל האישורים והתעודות המקוריות, כי הם נדרשים להגיע פיזית לארצות הברית, לחזור לארצות הברית, להמתין חודשיים, להנפיק את האפוסטיל - - -
דוד ביטן: זה מקרה מיוחד שלדעתי אפשר לפתור את זה, אין בעיה.
מיכל וונש: אדוני היושב ראש, אם אני יכולה להתחבר למה שתהלה אמרה ובאופן כללי למה שאנחנו בוועדה הזאת הצבנו לעצמנו כיעד, אנחנו צופים גל עלייה של כרבע מיליון יהודים ברחבי העולם, המטרה של הוועדה הזאת היא להוריד את החסמים ואנחנו אולי נחיה עם הקורונה בשנתיים-שלוש הקרובות שבהן אנחנו צופים את גל העלייה.
דוד ביטן: אני מקווה שלא.
מיכל וונש: אבל היום שמעתי שיש השערות שיכול מאוד להיות שיהיו עוד שישה עד שמונה גלים של הקורונה.
מיכל וונש: זאת אומרת אנחנו חייבים להיערך למנגנון שעדיין במשבר מתמשך מאפשר את המשך העלייה ומנצל את ההזדמנות.
מיכל וונש: במקרה הספציפי של נשים שיולדות והמשפחות האלה גם בעצמן הן פרוספקט לעלות ארצה, זאת אומרת המשפחות של היולדות שכבר עלו ארצה, ובמקום שאנחנו נאפשר להם להגיע אנחנו מערימים חסמים חדשים שלא היו ולא נבראו.
מיכל וונש: זה צריך להיות הקו המנחה שלנו.
אשר שלמון: אז בואו נקווה, יש לי בשורה טובה שנראה שיהיה חיסון, אם לא בסוף השנה הזו אז בתחילת שנת 2021.
מיכל וונש: בוא נוריד את החסמים בכל מקרה.
אשר שלמון: המטרה כרגע היא לעצור את הגל הנוכחי כי הגל הנוכחי מסכן את כל המשק והחברה וזו המטרה העיקרית כרגע.
דוד ביטן: זה אתה צודק, זה נכון.
דוד ביטן: את הגל הזה חייבים לעצור, הוא מתפתח לא טוב.
מיכל וונש: לחלוטין אנחנו מסכימים על ההכרח לשמור על בריאות הציבור, אין פה ספק, אנחנו לא מתווכחים על ה - - -
אשר שלמון: אני נשוי לעולה, אמי הייתה עולה, הנושא קרוב לליבנו, אף אחד לא מקל ראש בחשיבות הקריטית של העלייה למדינת ישראל מכל ההיבטים, צריך לעשות את זה בטוח ובצורה שקולה.
מיכל וונש: נכון, ולזהות את ההזדמנות שיש פה ואפשר לעשות.
אנדרי קוז'ינוב: שוב, לגבי החבר'ה של נעל"ה, ולא מדובר פה באלפים, האם אפשר לערוך לכולם בדיקות?
אנדרי קוז'ינוב: הם ממילא נמצאים במתחמים סגורים במשך תוכנית הלימודים.
דוד ביטן: והסוכנות תשלם על הבדיקות האלה גם, אין שום בעיה.
אנדרי קוז'ינוב: והסוכנות תשלם על הבדיקות האלה.
אשר שלמון: הדברים הם מורכבים, הבדיקות זה לא האישיו, אין בעיה של כסף, מדיניות הבדיקות לא קשורה בעלויות, זה עניינים אחרים שלא זה הזמן להתעסק איתם, הבעיה העיקרית זה נושא הבידוד, אנחנו לא חושבים שבידוד בקפסולות גדולות הוא נכון במקרה הזה, אבל זה דיון מקצועי שזה לא הזמן עכשיו.
אשר שלמון: אם תרצו, אנחנו נפתח את זה, אבל - - -
אנדרי קוז'ינוב: לא, אוקיי, רק מעלים את האפשרויות כדי ל - - -
אשר שלמון: הבידוד שנדרש הוא בידוד אמיתי.
אלכס קושניר: אדוני היושב ראש, אני מתנצל, אני חייב להגיע לוועדת הכספים.
דוד ביטן: דבר חופשי, אין בעיה.
אלכס קושניר: אני מבקש ממך, אם תוכל, להכניס לסיכום דרישה מרשות האוכלוסין וההגירה לתת באמת תשובות ברורות לשני נושאים, האחד זה מה שאנדרי העלה, הנושא של נישואים שהם לא במסגרת הרבנות, איך אפשר להביא קרובים לכאן לאירוע חתונה, ודבר שני - - -
דוד ביטן: אני לא הולך לתת סיכום בעניין הזה כי אנחנו העלינו את הבעיות, שמענו את פרופ' מור יוסף, ניתן לו זמן לטפל בזה ואחר כך - - -
שלומית אבינח: הוא צריך להגדיר מה זה נישואים.
דוד ביטן: הסיכום לא יעזור לנו פה, אתה לא מבין?
אלכס קושניר: אני יודע שבשבוע שעבר היה דיון בוועדת הקורונה ובעקבות הוועדה רשות האוכלוסין וההגירה כן התקינה את הנוהל, כמה נושאים שנפלו בין הכיסאות, אותם אני - - -
דוד ביטן: אז נבקש ממנו שיציג נוהל חדש בהתאם למה שדיברנו.
דוד ביטן: את זה אני מוכן בסיכום לעשות.
אלכס קושניר: ודבר נוסף שחשוב זה הסיפור של ההורים שאין להם מעמד בישראל, אבל יש להם ילדים קטינים כאן.
אלכס קושניר: הרי לא יכול להיות שאנחנו כמדינה מונעים מהורה לפגוש ילד, ואגב, הילד הוא ילד ישראלי עם תעודת זהות ישראלית.
אלכס קושניר: גם לזה אני מאוד אשמח להתייחסות
דוד ביטן: פרופ' מור יוסף, שמעת את כל השאלות, את כל ההתייחסויות, אנחנו מבקשים בעניין הזה, תשקלו מחדש את הנושאים החדשים האלה שהעלינו, שזה בעיות אמנם חלקן ספציפיות וחלקן כלליות, ואם אפשר להכניס אותם לנוהל החדש שאתם עושים מדי שבועיים, משהו כזה, נכון?
שלמה מור יוסף: כן, בהחלט, אני חושב שהנושאים שהעלו פה, לשמחתי הם לא רבים, אבל הם חשובים, אנחנו נתייחס לנושאים האלה, אני וד"ר שלמון שנמצא שם, אנחנו נראה את המשמעויות שלהם, נציג אותם לשר, נתייעץ יחד עם משרד החוץ ואני מקווה שנוכל חלק מהדברים להכניס לנוהל וחלק מהדברים להסביר למה לא נכניס לנוהל.
דוד ביטן: אז אתה תהיה בקשר איתנו ונראה את הנוהל.
שלומית אבינח: הסוכנות, שי פלבר רוצה לדבר.
שי פלבר: רק להתייחס מבחינת נעל"ה, אנחנו כרגע ממשיכים את המיונים בחוץ לארץ, לא הפסקנו אותם, על מנת להיערך להגעתם ואני מקווה ש - - -
דוד ביטן: תמשיך, תמשיך, בסוף ההחלטה הזו תשתנה.
שי פלבר: כולל לגבי 'מסע', אנחנו ממשיכים בשיווק.
שי פלבר: אנחנו קיבלנו אתמול את העדכון על ההפסקה, אני מברך על העמדה וגם על האמירה של פרופ' מור יוסף שהם יעשו מאמצים.
שי פלבר: אנחנו מבחינתנו בכל מה שיידרש לטובת קיום תנאי בידוד אנחנו נעשה את זה לפי ההנחיות של משרד הבריאות.
דוד ביטן: מישהו בזום רוצה לעלות?
דוד ביטן: תודה, פרופ' מור יוסף, תודה רבה לך.
מיכל וונש: אדוני היושב ראש עלה עוד עניין של אתגר של משרד החוץ, של הנציגויות של משרד החוץ שלנו, שרציתי להעלות, אני לא יודעת מי נמצא פה ממשרד החוץ.
דוד ביטן: אבל דיברנו עם פרופ' מור יוסף, דיברנו עם משרד הבריאות, אי אפשר להעלות לשמוע את אותה שאלה.
מיכל וונש: לא, זו נקודה אחרת לחלוטין.
דוד ביטן: תעלו לי את משרד החוץ.
שלומית אבינח: סטלה ראפ.
מיכל וונש: האתגר הוא במשרד החוץ, בנציגויות פשוט לא מצליחים להתמודד עם העומס שיש להם, הם גם עובדים בשעות מאוד מצומצמות אז זה משפיע על הכול.
דוד ביטן: אבל אני לא רוצה לשמוע את נעל"ה עכשיו, התייחסנו לעניין הזה.
דוד ביטן: אני לא מעוניין, שמענו, יודעים, פנינו, אין טעם לנהל דיוני סרק.
דוד ביטן: אי אפשר להעלות את משרד החוץ, אני רוצה לסכם כך.
אנדרי קוז'ינוב: אני יכול להקריא מה שהתפרסם כרגע, אפרופו המדיניות של הסגירה של השמים והכול?
אנדרי קוז'ינוב: היום נחתם ההסכם להבאת עובדים, עכשיו זה פורסם, היום נחתם ההסכם להבאת 25,000 עובדי חקלאות מתאילנד במעמד שר החקלאות ושגרירות תאילנד בישראל.
אנדרי קוז'ינוב: ההסכם מבטיח תוספת עבודה איכותית לעשרות אלפי חקלאים.
אנדרי קוז'ינוב: 25,000 עובדים זרים שמגיעים לארץ.
דוד ביטן: אתה שומע?
דוד ביטן: עובדים זרים הביאו, כי זו בעיה כלכלית, וסטודנטים לא.
אשר שלמון: יש לי הרבה מה להגיד על זה, אבל לא ייכנסו לפה פועלים בלי תנאי בידוד.
אנדרי קוז'ינוב: אני רק מעלה את מה שהתפרסם עכשיו.
סטלה ראפ: אתם שומעים?
שלומית אבינח: שומעים ורואים, סטלה ראפ.
סטלה ראפ: אני שמעתי את כל הדיון וצפיתי בו גם.
מיכל וונש: הדבר הראשון הוא לגבי העומס שנוצר על הנציגויות ואיך נערכים לזה, כיוון שאנחנו מדברים כל הזמן על האתגרים והחסמים והחסם הבירוקרטי הזה הנוסף, או הזמן, פשוט הטכני, הוא מאוד משמעותי לפי מה שהבנו בנציגויות השונות.
מיכל וונש: אני מסתכלת פה על הדברים שאני חושבת שנוגעים כולם למשרד החוץ, אבל תקני אותי אם אני טועה, יש סוגיה של עולים שיצאו מהארץ בלא דרכון, יצאו מישראל בפרק של 90 יום מתאריך עלייתם ולכן הם לא היו זכאים לדרכון והם פשוט נופלים בין הכיסאות כי הם יצאו באמצעות אישור נשיאה בדרכון זר ועכשיו כשהם רוצים לחזור הם לא יכולים לחזור כיוון שאין להם אישור כניסה ואין להם דרכון.
מיכל וונש: דברים שנופלים בין הכיסאות בהקשרים האלה.
מיכל וונש: יש עוד סוגיה של בני זוג זרים של עולים, משפחות שעולים עלייה מפוצלת, שרק אחד מבני הזוג עושה עלייה, בן הזוג השני ולעתים חלק מהילדים גם נשארים במעמד תייר או סטודנט או תושב ארעי והקורונה אילצה את בני הזוג לחיות בנפרד במשך חודשים רבים.
מיכל וונש: גם לנושא הזה, זה אולי לפרופ' מור יוסף שוב.
מיכל וונש: וגם בנושא של משני מעמד, לשנות מעמד לעולה גם מתוך ישראל אפשר, 'נפש בנפש' מפעילה תוכנית כזאת, אנחנו יודעים על זה, ורוב המקרים של האנשים שמיועדים להשלים את שינוי המעמד שלהם, יש להם רק אישור טנטטיבי לכך מרשות האוכלוסין, אבל הם מנועי כניסה לישראל כיוון שהם לא מחזיקים בדרכון ישראלי.
מיכל וונש: אז שוב אנחנו בנושא הקונסולרי, כפי שאני מבינה אותו, של משרד החוץ.
סטלה ראפ: אני ראש האגף הקונסולרי, אנחנו מפעילים כ-100 נציגויות ישראליות בעולם, רובן ככולן עובדות כפוף לתנאי הקורונה במדינות מוצאן, יש מדינות שהמצב שם קשה מאוד ולכן אנחנו שומרים על קפסולות ומנסים לעבוד כמה שניתן גם מהבית, גם באמצעים של עבודה מרחוק.
סטלה ראפ: לגבי העומס בנציגויות.
סטלה ראפ: העומס הוא רב, הוא רב שם והוא רב מאוד כאן ואנשים מגויסים כמעט סביב השעון.
סטלה ראפ: העיד קודם ד"ר שלמון, אנחנו חברים יחד בוועדה ההומניטרית ובוועדה המייעצת לשר הפנים ואנחנו מוצאים את עצמנו עובדים לתוך הלילות עד כניסת השבת וממוצאי שבת במקרים אלה ואחרים ורק לנסות ולסייע כמה שיותר.
סטלה ראפ: אז אנחנו מתגברים על העומס, אנחנו ביקשנו חמישה ימי עבודה לכל פנייה, אני חושבת שזה מאוד סביר, בפועל זה נעשה בדרך כלל ביום, יומיים, שלושה ואנחנו נותנים מענה יחד עם רשות האוכלוסין, מעברי הגבול, או לחילופין עם משרד הבריאות כשהנוסעים מגיעים לוועדה הומניטרית, אנחנו נותנים מענה לכל פנייה ואין אצלנו עומס רב של פניות שממתינות.
סטלה ראפ: עולים שיצאו בלי דרכון, אני לא מכירה פנייה כזו.
סטלה ראפ: אם הייתה בעיה זה היה מגיע לאחת מהנציגויות שלנו וזה היה מגיע לשולחני, לא מכירה בעיה כזו.
מיכל וונש: יש.
מיכל וונש: הגיעו אלינו פניות כאלה, אז אנחנו נאסוף אותן ונעביר לכם.
סטלה ראפ: בבקשה.
סטלה ראפ: אנחנו כאן כדי לשרת גם אזרחים ישראלים באשר הם, בארץ ובעולם, וגם אזרחים זרים.
סטלה ראפ: בני זוג זרים של עולים, מהרגע שהנישואים שלהם נרשמו, גם אם אחד מבני הזוג עשה עלייה לארץ ונישואיו נרשמו במרשם האוכלוסין של מדינת ישראל כדת וכדין בן הזוג השני נחשב כמי שנשוי לאזרח ישראלי ואם הוא נכנס לאחד הקריטריונים, קרי היה לפחות פעם אחת בשלוש השנים האחרונות בישראל הוא על פי החלטות הוועדה המייעצת נכנס לישראל.
סטלה ראפ: לא מכירה בעיות גם בנושא הזה במסגרת הקלות שאנחנו כל שבועיים מנסים להגמיש ולהכיר ביותר בעיות ולהכיר בהן.
אנדרי קוז'ינוב: ולא כדת ישראל?
אנדרי קוז'ינוב: אז הוא לא?
שלומית אבינח: ואם הוא לא ביקר בישראל?
סטלה ראפ: קודם מישהו שאל לגבי הכרה בנישואים של בני זוג שאינם דרך הרבנות.
סטלה ראפ: יש צורות רבות של מיסוד יחסים זוגיים בארץ ובעולם, בין היתר למשל בצרפת יש הסכם שנקרא PACS שנעשה לפני שופט.
סטלה ראפ: אם מציגים את ההסכם הזה בני הזוג מוכרים כידועים בציבור מטעמנו.
סטלה ראפ: במקום אחר, אם מציגים תצהיר בפני עורך דין על חיים משותפים, על זוגיות, יש תבחינים מסוימים, הסכם שכר דירה משותף, חשבון חשמל, חשבון בנק או ילד משותף, זה מורה על חיים משותפים וידועים בציבור ואנחנו נכיר בהם לצורך כניסה לישראל או לצורך קיום הנישואים או טקסי הנישואים.
מיכל וונש: אני רק רציתי לחזור לנושא של בני הזוג, שאת אומרת שהיא לא סוגיה, לפי מיטב הבנתי מוצפים בפניות של בני זוג של ישראלים עולים שאינם מצליחים לקבל שירות, או שהבקשות שלהם נדחות על ידי הנציגויות ואתמול קיבלו עדכון על שינוי מדיניות שלפיו על מנת לבקש אישור כניסה לבן הזוג הזר בן הזוג שנמצא בישראל צריך להגיש בקשה דרך משרד הפנים.
מיכל וונש: אין על זה נוהל מסודר שמסביר, שמנגיש, מהו אופן ההגשה, אם את יכולה לפרט.
סטלה ראפ: סליחה, יש הליך סדור של איחוד משפחות.
סטלה ראפ: אם בן זוג אחד עשה עלייה והשני לא ובן הזוג הזה רוצה להביא את בן זוגו הוא צריך לפנות ללשכת רשות האוכלוסין בבקשה לאיחוד משפחות.
סטלה ראפ: זה הליך מאוד סדור שמתקיים מאז ומתמיד ולאו דווקא בעידן הקורונה.
שלומית אבינח: סטלה, שתי שאלות.
שלומית אבינח: את אמרת שאזרח ישראלי שהבן זוג הוא לא ישראלי, כלומר זוג נשוי שלא ביקר במהלך שלוש שנים, הוא לא ביקר בכלל בישראל, יש לו זכות או אין לו זכות?