GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלי פלוסקוב: זה מה שאני רוצה שתיקחו בחשבון.
טלי פלוסקוב: יש הרבה משרדים שמוכנים לתת כסף, אבל אין אנשים שיודעים להשתמש בכסף הזה.
טלי פלוסקוב: כאן אני בטוחה שאם תיתנו כסף הכסף הזה יביא המון דברים נפלאים לעיר.
טלי פלוסקוב: כבוד הרב, איך אני לא אמרתי את השם שלך?
טלי פלוסקוב: אני מתנצלת.
טלי פלוסקוב: הרב של הקהילה שהיה איתי בכל התהליכים של המקום הזה.
טלי פלוסקוב: אני מסיימת.
טלי פלוסקוב: משפט הסיום זה כזה, כמו כולם ועוד קצת, זו עיר שמגיע לה.
דוד ביטן: אז אם לא ניתן כלום זה יהיה עוד קצת?
פנינה תמנו: אחרי נציגה כמו טלי מי צריך יותר מזה?
דוד ביטן: תאמין לי, יש לך לוביסטית בעניין הזה.
טלי פלוסקוב: זאת המטרה.
דוד ביטן: אלכס קושניר, בבקשה.
אלכס קושניר: אדוני ראש העיר, אני קודם כל רוצה להגיד לך תודה.
אלכס קושניר: באמת אתה רואה שהדברים בסוף קורים.
אלכס קושניר: אנחנו ישבנו איתך פה לפני כמה שנים ודיברנו על איך אנחנו מעודדים עלייה לערד ומרינה ושפרה היו שותפות לעשייה הזאת וכמובן השרה לשעבר, סופה לנדבר, והנה בסוף זה קורה.
אלכס קושניר: גברתי השרה, אני רוצה להגיד לך שהייתה תוכנית אחת, אני לא יודע אם הספקת כבר, כי נכנסת ככה בסערה לתוך המשרד - - -
דוד ביטן: שים לב, היא יודעת את כל התוכניות.
טלי פלוסקוב: גם כחברת כנסת היא הייתה מאוד פעילה.
אלכס קושניר: אני רוצה רק להזכיר לך שהייתה תוכנית מאוד מאוד טובה שנקראה תוכנית עידוד עלייה לנגב ולגליל, זו תוכנית שנתנה תוספות כספיות ותמריצים תעסוקתיים לעולים שהגיעו לאזורים של הנגב והגליל ואז היית יכולה בעצם לגרום לאותן ערים שנמצאות בפריפריה להתחרות אחת בשנייה ולא להתחרות מול ראשון, פתח תקווה, תל אביב וחיפה.
אלכס קושניר: לכן אני חושב שזו תוכנית שחייבת להיעשות.
טלי פלוסקוב: זו צריכה להיות החלטת ממשלה.
אלכס קושניר: דבר שני, אני חושב שההצלחה של עולה תלויה בשלושה דברים, אחת זה השפה העברית, שתיים זה התעסוקה ושלוש זה החינוך.
אלכס קושניר: אני יודע שבעיר הזאת יש חינוך מצוין ויש גם תוכניות תמיכה של המשרד, פל"א ויע"ל, שזה בעצם תוכניות תגבור לילדים גם בבית ספר יסודי וגם בחטיבת הביניים.
פנינה תמנו: בסבסוד של המשרד.
אלכס קושניר: בסבסוד של המשרד.
אלכס קושניר: אני חושב שאלה תוכניות מצוינות.
אלכס קושניר: אני חושב שגם מבחינת לימוד השפה העברית הרמה פה היא מאוד מאוד טובה.
אלכס קושניר: אני חושב שיש כאן אתגר תעסוקתי ולכן מעבר לכל התקציבים הנוספים שצריך להביא כמה שיותר לנגב בכלל ולעיר הזו במיוחד, אני חושב שאנחנו חייבים לראות איך אנחנו מגייסים כאן את אנשי העסקים, אני יודע שחלק נמצאים כאן, כדי לאפשר לאנשים מקומות עבודה, כדי שלא יצטרכו לנסוע מפה וזה גם יעזור לך, אדוני ראש העיר, בכל הנושא של השארת הצעירים בעיר.
אלכס קושניר: לכן זה לא רק כסף וזה לא רק לימוד השפה וזה לא רק חינוך, זה גם איך מגייסים אנשי עסקים כאן כדי לאפשר ולפתוח עוד ועוד מקומות עבודה.
אלכס קושניר: אני חושב שיש פה צוות מצוין ואני מסכים עם מה שטלי אמרה, כל שקל שמושקע כאן יודעים מה לעשות איתו.
דוד ביטן: אני אעשה הפסקה קצרה ואני רוצה לתת לרב שאנחנו מתארחים אצלו לברך אותנו, או להתייחס, מה שאתה רוצה.
שי אברהם: ראשית כל אני מברך את שרת הקהילה מהקהילה, פנינה, ראש העיר, ניסן, טלי וכל חברי הכנסת שאני לא מכיר בשמם, אז אני מראש מתנצל.
שי אברהם: קודם כל הקהילה האתיופית פה בערד מונה כ-75 משפחות מכל העליות, החל משנות ה-80, אחת, שתיים ושלוש, וכן 91', 90'.
פנינה תמנו: כמה, 75 משפחות?
שי אברהם: 75 משפחות.
פנינה תמנו: אז יש לכם פה טעות בנתון, כתבתם מאתיופיה 83, אז זה לא יכול להיות 75.
שי אברהם: חלק עזבו.
מרינה גלייזר: לא, אבל הרוב הגיעו בשנות ה-80 ולכן הם בכלל לא נחשבים בתוך הנתונים שלנו.
שי אברהם: יכול להיות שלא ספרו אותם, צריך לספור אותם, זו הסיבה שאת גם פה.
שי אברהם: באמת כמו שאתם יודעים נסגרו הרבה מפעלים בעיר והרבה אנשי ונשות הקהילה היו מועסקות בה.
שי אברהם: בשנים האחרונות יש מצב מאוד קשה.
ניסן בן חמו: זה הסיפור של 'מגבות ערד'.
שי אברהם: 'מגבות ערד' וכו'.
שי אברהם: יש אנשים מהקהילה שפשוט לא מוצאים את עצמם עד עכשיו.
שי אברהם: זה מצב שצריך להתייחס אליו.
שי אברהם: הקהילה היא לא במקומות אחרים במספר גדול, אבל הצרכים יותר גדולים, לכן אני מבקש בהזדמנות הזאת להבהיר לכם - - -
דוד ביטן: יש תוכנית מיוחדת בכל הארץ בנושא עולי אתיופיה.
פנינה תמנו: לא לתעסוקה.
קריאה: הפרויקט הלאומי האתיופי.
דוד ביטן: אבל יש שם תקציבים גדולים, אני לא מדבר על התעסוקה.
פנינה תמנו: '
פנינה תמנו: הדרך החדשה' לא נוגעת בתעסוקה כל כך, היא אולי תתחיל לגעת, אבל אתה מספר שבעקבות הסגירה של 'מגבות ערד' אנשים לא השתלבו בחזרה במשק.
פנינה תמנו: זה ראש העיר, אתה בטח מכיר את הסוגיה ואחר כך נשמח לשמוע.
שי אברהם: ולכן צריך להתייחס לזה.
שי אברהם: זה קרוב ללבי.
שי אברהם: הקהילה היא קטנה, אבל הצרכים, כמו שאמרתי, הרבה צרכים שצריך לטפל ולעזור להם.
שי אברהם: טלי ציינה קצת עזרה, אבל קצת העזרה צריכה להיות לקהילה הזו, לפי דעתי.
שי אברהם: לכן זה המקום וזה הזמן להגיד לכם שאנחנו הולכים אוטוטו, כל כך הרבה שנים חיכינו למקום הזה ועכשיו נקבל אותו, אבל הולכים לעשות את הפעילות של הקהילה.
טלי פלוסקוב: המקום עוד לא נפתח לפעילות?
פנינה תמנו: זה לא שלהם?
ניסן בן חמו: הייתה בעיה, ובסוף כדי לקבל את המבנה צריך עמותה עם פעילות תקינה והכול.
ניסן בן חמו: העירייה החזיקה במבנה והפעילה אותו עד שהרב שי בא עם העמותה, עם הפעילות.
טלי פלוסקוב: אז עכשיו בסדר?
שי אברהם: כן.
ניסן בן חמו: הליך ההקצאה עכשיו הסתיים.
שי אברהם: אני מודה לכם.
דוד ביטן: חברת הכנסת קוטלר, כמה מילים.
מיכל וונש: אני אדבר ממש בקצרה כי נאמרו פה הרבה דברים חשובים והמחויבות שלי לנושא הזה היא גם כמובן הסיפור האישי, שלכל אחד מאיתנו יש פה סביב השולחן הזה, של עולים חדשים.
מיכל וונש: לא תמיד שומעים כי המבטא שלי לא מסגיר את זה.
מיכל וונש: החשיבות, אני חושבת שדיברנו עליה, ואני מאוד מסכימה עם אלכס לגבי הדברים ההכרחיים להצלחת ההשתלבות, זה אמור להיות היעד.
מיכל וונש: במידה מסוימת עלייה וקליטה זה ממש לא מספיק, כי העלייה, אוקיי, באת, קליטה זה הקליטה הראשונית, חבילת קליטה וזה, ואז ההשתלבות ושם המפתח הכי גדול, בעיניי, שעליו אנחנו צריכים, כמו שאמר יושב הראש, לשים את הזרקור, במיוחד היום אל מול הגל שאנחנו רואים אותו כברכה, כהזדמנות הקורונה מהבחינה הזאת, כיוון שהיום, בניגוד לפעם, אנשים פשוט לא באים מראש, הם לא באים אלא אם כן הם יודעים שהנושא הזה של ההשתלבות, תעסוקה והכרה בתארים והיכולת באמת לאפשר חינוך וניידות חברתית לילדים שלהם, אנשים כבר לא באים ואז חוזרים למדינות מהן באו, פשוט לא באים.
מיכל וונש: אני יכולה לומר לכם שהעלייה מצרפת כמעט הפסיקה לחלוטין.
טלי פלוסקוב: הרבה אנשים גם חזרו.
מיכל וונש: לגמרי, אבל אנחנו כבר אפילו לא שם, פשוט לא באים מראש.
מיכל וונש: שם חייב להיות הדגש של הוועדה הזאת, במיוחד אל מול ההזדמנות - - -
דוד ביטן: רק שיידעו, 2,200 מיהודי צרפת נפטרו בקורונה.
דוד ביטן: 2,200, שתבינו את המצב.
מיכל וונש: ואני אוסיף לך, אדוני היושב ראש, במונטריאול קנדה - - -
קריאה: בבריטניה 6,000.
דוד ביטן: מהיהודים.
מיכל וונש: מהקהילה היהודית.
מיכל וונש: במונטריאול, בטורונטו, אלפים בבתי אבות נפטרו.
מיכל וונש: אז יש הזדמנות מאוד גדולה ולנו יש הזדמנות וגם מחויבות, אבל גם להנגיש את המידע.
מיכל וונש: דיברתי עם סגן ראש העיר, אני לא יודעת אם הוא פה, הוא סיפר לי שהם עשו משהו מדהים לוועדה אחרת שישבתי בה, הם חילקו מסכות באזורים של העולים החדשים עם הסבר בכל השפות הרלוונטיות להסביר את ההכרח.
מיכל וונש: מהבחינה הזאת זה הדבר הנכון, להנגיש את המידע למדינות מעבר לים.
מיכל וונש: אני מקבלת שצריך גם שליחים שיגיעו לשם, אבל היום אני אומרת שאני מאוד מסכימה עם השרה, אנחנו גם בעידן הזה שאפשר להנגיש את המידע גם בדרכים אחרות.
מיכל וונש: אין כמו, כמובן, להסתכל בעיניים של בן אדם ולהחזיק לו את היד, אבל אני חושבת שחייבים לדאוג שהמידע הזה יהיה מונגש וכבר עם תוכנית ארוכת טווח שמתכננת את ההשתלבות, כי שם חייב להיות הדגש שלנו.
מיכל וונש: ואני רוצה לומר עוד דבר אחד, שמעתי את הפער הזה הגדול של מה שסיפר לנו הרב שי עם סגירת המפעל 'מגבות ערד' וזה נורא, נורא כואב לי לחשוב שיש פער כל כך גדול בין היכולת שלנו לשלב עולים מרחבי העולם, בכל הערים במדינת ישראל, גם בערד, שהיא מדהימה, ואני יודעת איזה עבודה מדהימה היא עושה ומגיע לה עוד ועוד קצת, אבל הפרויקט הזה חייב להיות רוחבי, גברתי השרה.
מיכל וונש: אני מאוד מקבלת את ההצעה הזאת לעידוד לנגב ולגליל לכלל העולים מכלל המדינות, לכלל הערים בנגב ובגליל.
מיכל וונש: אם אפשר להסתכל על זה באופן רוחבי יותר ולא נקודתי אז אולי זה חלק מהפתרון.
דוד ביטן: אני רוצה להקריא לכם מה אחוז העולים, עולה זה אדם שעלה לפני 12 שנה לפי החוק, תקשורת אפס אחוז.
דוד ביטן: אצל האתיופים זה קצת שונה, אני מדבר על כלל העולים, לא כולל אתיופיה.
דוד ביטן: שירותי דת אפס אחוז, שוויון חברתי אפס אחוז, פיתוח הפריפריה והנגב והגליל, אפס אחוז.
דוד ביטן: בטחון פנים 0.1%, זה לא כולל שוטרים.
דוד ביטן: חינוך 0.1%, תחבורה 0.2%, עבודה ורווחה, 0.2%, אוצר 0.2%, פנים 0.3%, מדע ותרבות 0.3%, משרד ראש הממשלה 0.6%.
דוד ביטן: אנחנו עולים קצת ואז מגיעים לבריאות 2.2%.
דוד ביטן: בבריאות ודאי שיהיה, רובם עובדים במשרות הנמוכות ביותר, הם לא צריכים בכלל את החוק של עידוד שוויון מכיוון שלוקחים אותם ממילא לעבוד שם.
דוד ביטן: בעלייה וקליטה 4.3%.
קריאה: מתוך כלל חברי הכנסת כמה עולים חדשים?
קריאה: זה גם מעניין.
דוד ביטן: אני לא יודע, אין כמעט.
טלי פלוסקוב: על פי ההגדרה של 12 שנים - - -
קריאה: לפי ההגדרה של 12 אין?
מיכל וונש: קודם כל אני עשר שנים בארץ.
מיכל וונש: אני רק אגיד שלמשל אפילו העוזרים בכנסת, עשינו בדיקה, יש ארבעה עוזרים מתוך כלל העוזרים בכנסת של חברי הכנסת.
מיכל וונש: זה לא הגיוני.
דוד ביטן: אלה מספרים לא הגיוניים.
דוד ביטן: זה אומר שהחוק שמחייב לעשות שוויון לא מקוים פשוט.
דוד ביטן: בכל חוק יש הגדרה שונה, בחוק הזה שמתייחס לזה זה 12 שנה.
פנינה תמנו: אני אסביר למרות שאני לא נציבות שירות המדינה אבל אני כן אסביר לדעתי איפה הלאקונה שמובילה לכך.
פנינה תמנו: ב-2016 הוציא נציב שירות המדינה הנחיה שאומרת שצריך ייצוג הולם לעולים חדשים, אממה?
פנינה תמנו: לא התקינו את התקנות.
פנינה תמנו: ברגע שלא מתקינים את התקנות, את האחוזים ואת דרכי הפעולה - - -
דוד ביטן: אין גם החלטת ממשלה, דרך אגב.
פנינה תמנו: גם אם אין החלטת ממשלה ברגע שנתנו להם הנחיה ואין לך את דרכי הביצוע זה בעייתי.
דוד ביטן: כיוון שהטלוויזיה הולכת להינעל לנו, אדוני ראש העיר, אתה רוצה לסכם משהו?
דוד ביטן: לא סיכום של הדיון רק אם אתה רוצה לומר משהו כי הטלוויזיה עוד שתי דקות נסגרת.
ניסן בן חמו: כן.
ניסן בן חמו: אז באמת תודה לערוץ הכנסת ואני רוצה לומר לוועדה המכובדת, נאמרו פה דברים חשובים, אנשים בעלי ניסיון שמגיעים גם מהתחום וראו ויודעים, יש שעת רצון ויש אנשי עשייה ואפשר וצריך לעשות ואנחנו מאמינים גם שתעשו כי בסוף אנחנו נימדד על התוצאות ואנחנו נצמח בצפון ובדרום על בסיס היכולת שלנו לנתב את העולים שיגיעו אלינו.
ניסן בן חמו: צריך לנתב אותם, מרכז הארץ עמוס, צפוף, יקר והערים המרוחקות הן יפהפיות, לא רק ערד, יש בכל אזור הדרום ערים יפהפיות וגם בצפון וצריך ואפשר לנתב אותם אלינו.
ניסן בן חמו: תודה רבה.
דוד ביטן: גברתי השרה, שתדעי, לא תצאי מפה בלי לתת משהו לערד.
דוד ביטן: תחשבי טוב טוב מה את הולכת לתת עד שאנחנו נסיים את הישיבה.
דוד ביטן: משהו את צריכה לתת.
פנינה תמנו: אז אני אגיד במשפט, אתה יודע, אני לא נלחצת כל כך מהר.
פנינה תמנו: אני חושבת שבסוף הדבר הנכון הוא לקחת את הדברים שאמר חבר הכנסת קושניר בהתייחסות שלו לתוכנית היותר כוללת לגבי הנגב והגליל, של תמרוץ, זה היה בהוראת שעה, תמרוץ רשויות כדי שיקלטו עולים, לקחת את הוראת השעה ואנחנו יד ביד, הרי בסוף יכינו את זה גם אצלך בוועדה, אנחנו יד ביד נדאג שהערים - - -
דוד ביטן: אתה יודע למה היא תצליח בתפקיד?
דוד ביטן: לקחת משהו ממשרד אחר שהתקציב יהיה שלהם.
פנינה תמנו: לא, זה יהיה בשיתוף איתנו.
פנינה תמנו: אין שום התחמקות.
פנינה תמנו: אבל אני חושבת שבסוף מה שאנחנו צריכים זה לחזק את הפריפריה, כמו שאמרתי, זה הלב של החברה הישראלית.
דוד ביטן: תחשבי עד סוף הישיבה מה את נותנת לערד.
ניסן בן חמו: הסוכנות רצו להתייחס.
דוד ביטן: הסוכנות היהודית, אם אפשר כל אחד קצר.
שי פלבר: אני אתייחס בקצרה.
שי פלבר: נאמרו פה דברים חשובים, הייתה לי הזכות בזמנו לשווק את התוכנית של הנגב והגליל וראו את ההבדל.
שי פלבר: ראו שכשאתה מציע לעולה הטבה משמעותית זה בהחלט במקום שהוא נמצא זה קונה אותו.
טלי פלוסקוב: גורם לקבלת החלטה, אתה אומר, לכיוון הזה.
שי פלבר: במובן החיובי.
שי פלבר: רציתי לדבר על מרכז הקליטה והתעסוקה בכלל, זה רלוונטי לערד, אבל בעיניי זה גם רלוונטי לכולם.
שי פלבר: בסופו של דבר החינוך הוא מרכזי מאוד, אבל אם אין לך עבודה אתה בבעיה.
שי פלבר: העולים שיגיעו אלינו בשנים הקרובות, אנחנו מזהים הרבה מאוד עולים שמגיעים אחרי משבר כלכלי.
שי פלבר: יש פה הזדמנות לזהות את צרכי השוק של מדינת ישראל, אם אנחנו מבינים שישראל צריכה בקרוב איקס מקצועות ביחד עם הרשות המקומית, ביחד עם התעשייה, אנחנו נשמח לחדש את הפעילות של מרכז הקליטה, איך?
שי פלבר: אתה מזהה מראש את הצורך האזורי, מעסיקים, מביאים לפה עולים, גרים במרכז הקליטה עשרה חודשים, בתקופה הזו הם גם עושים תוכנית של עברית וגם עושים הכשרה מקצועית ובסוף התוכנית הם נשארים לעבוד באזור ונשארים כבר באזור ופה אתם מונעים מהם מעברים של חינוך וכו'.
שי פלבר: יש לנו ניסיון גם בערד בהקשר הזה.
שי פלבר: בעבר עשינו פה עם הרשות תוכנית של מטפלים בספא עם מלונות ים המלח, היו שני מחזורים, המחזור השני פחות הצליח, אבל אני מאמין, ואני אומר לכם את זה מתוך ניסיון של התוכנית של נהגי משאיות וטלרד וכו' וכו'.
שי פלבר: אנחנו נזהה את הצורך של העיר, נזהה מה העיר יכולה לתת מבחינה תעסוקתית, לשווק בצורה ממוקדת, נגיד: בואו לערד, יש לכם פה עשרה חודשים של מגורים עם לימודי עברית, עם הכשרה מקצועית ותעסוקה, העולים יבואו וגם יישארו אחר כך בענק.
שי פלבר: זה קלף מנצח וכך אנחנו נשמח לחדש את מרכז הקליטה, אנחנו ביחד עם - - -
דוד ביטן: זה כבר סגרנו.
טלי פלוסקוב: אגב, המקום שופץ לא מזמן, המקום ראוי.
דוד ביטן: מרכז קליטה לא יהיה לעובדים של חברות, אין דבר כזה.
פנינה תמנו: בכל הארץ צריך לבדוק את זה.
שי פלבר: זה היעד שלנו עם הממשלה, צרכי השוק, הכשרה מקצועית ואז גם יישארו בעיר.
דוד ביטן: מישהו נוסף רוצה לדבר?
דוד ביטן: מישהו בזום?
טירה עמרוסי גלינויר: היושב ראש, אני רק רוצה להוסיף דבר אחד לכל הפרמטרים החשובים והמשמעותיים שמנית בתחילת דבריך, אני רוצה להוסיף נדבך מאוד משמעותי וחשוב, תחום ההתמקצעות שלי מעבר לחינוך זה הגירה ושילוב חברתי.
טירה עמרוסי גלינויר: אני חושבת שבשביל להשאיר את העולים שבאים, במיוחד את המשפחות הצעירות ממדינות שזה לא one way ticket, שיש אפשרות לחזור, אני חושבת שלרשימה של הדברים החשובים והמשמעותיים שמניתם, שזה תעסוקה, דיור, שילוב והשתלבות, החינוך הוא עוגן בעבור המשפחות האלה, כי ברגע שהילדים מסודרים במסגרות והם חווים חוויה טובה ויש איזה תהליך של קליטה מיטבית המשפחות האלה נשארות.
טירה עמרוסי גלינויר: אני לא אומרת את זה סתם, אני גם יכולה להביא על כך סקירה ספרותית, אז אני אשמח שזה יהיה נדבך שייחשב כעוגן.
פנינה תמנו: ללא ספק, לא צריך, לא סקירה ספרותית ולא מחקרים, כולנו מבינים שחינוך הוא מפתח להצלחה של העולים.
פנינה תמנו: תמיד כשהייתי ילדה אמא שלי הייתה אומרת לנו, עוד במרכז הקליטה, לימודים, לימודים.
פנינה תמנו: את האוניברסיטה היא טפטפה כבר כשהיינו ביסודי מתוך הבנה שזה המפתח להשכלה, וזה שיותר דיברנו על למשוך עולים זה לא חלילה כי אנחנו לא חושבים שזה חשוב.
דוד ביטן: כבוד השרה, את רוצה לסכם?
דוד ביטן: וראש העיר, כל אחד שיסכם שתי דקות.
טלי פלוסקוב: סגן ראש העיר רוצה לדבר.
דוד ביטן: סגן ראש העיר, בבקשה.
גבריאל ריזינשווילי: שמעתי את נציגת משרד החינוך ואת שי מהסוכנות היהודית, נאמרו פה דברים חשובים ו דיבר שי מהסוכנות היהודית, גם גב' גלינויר, אני חושב שאחד הדברים שאתם צריכים להתמקד בו וגם לשתף פעולה, רוב העולים מברית המועצות לשעבר הם אנשים משכילים בעלי תארים מתקדמים מאוד, אז עם כל הכבוד להצעות של להביא לפה אקדמאי שינהג במשאית, אולי צריך לבדוק לפני האפשרות איך באמת אנחנו מסייעים לו להשתלב במקצוע שלו.
שי פלבר: יש לנו תוכניות של רופאים, יש לנו תוכניות של מהנדסים וגם נהגי משאיות.
שי פלבר: אמרתי, תלוי מה השוק צריך באזור.
גבריאל ריזינשווילי: במובן, אבל אולי נביא לפה דברים יותר מתקדמים מבחינת מקומות תעסוקה ואז אותם האנשים באמת ישמחו להישאר פה גם בגלל כל ההטבות ואז באמת הם יוכלו להישאר פה בלב שלם ולא מכורח המציאות.
דוד ביטן: ראש העיר, כמו שהשרה אמרה לי, בוא נהיה אופרטיביים, תכין איזה שהוא נייר עם אולי התייחסות של ערד בנושאים שאתה צריך מהמשרד, כולל תקציב אם צריך, אני מאמין שצריך, ואז היא תערוך דיון.
דוד ביטן: אני אעזור מבחינת משרד האוצר, כדי שתהיה לכם תנופה לעניין הזה.
דוד ביטן: כמה שיותר תכין את זה ככה נטפל בזה יותר מהר.
ניסן בן חמו: יגיע עוד היום.
טלי פלוסקוב: זה מה שרציתי להגיד, עד כמה שאני מכירה את ראש העיר זה היום יהיה אצלך.
דוד ביטן: קודם כל את תסכמי ואחר כך הוא יסכם.
פנינה תמנו: אני רק אומר לך שקלים הם חייו של חבר הכנסת בהשוואה לחייו של שר או שרה במובן הזה - - -
דוד ביטן: אבל אמרתי שאני אעזור לך.
ניסן בן חמו: כל מה שתביא היא תיתן.
פנינה תמנו: לרגע שלא ייצא מכאן שאינני רוצה לסייע.
דוד ביטן: נעשה מצ'ינג, מה שתיתני אני אביא מהאוצר.
דוד ביטן: לא טוב?
פנינה תמנו: אבל אני למדתי שאין יותר טוב להסתכל על התמונה הכללית ולכן אני מסיירת בהרבה מקומות וחלילה לי להסתכל ברמת המיקרו על כל אחד ואחד, למרות שזה חשוב, אבל בעת שאנחנו נמצאים - - -
דוד ביטן: אבל לראש העיר חשוב המקום שלו.
פנינה תמנו: אני גאה לראות כמה הם דוחפים וכמה אכפת להם, כי יש מקומות שבכלל לא אכפת להם, אבל תמיד אני אומרת, דוד, שראשי ערים צריכים להיות מחויבים לקלוט עולים לא בהתניה של כמה תקציבים מגיעים.
דוד ביטן: ברור שלא, אבל אם - - -
פנינה תמנו: יש כאלה ואני תמיד אומרת את האמת שלי ואני משתפת פעולה קודם כל עם ראשי ערים שרוצים לקלוט עלייה.
דוד ביטן: את רואה שהוא קולט בלי קשר.
פנינה תמנו: חד משמעית זה עיר, לדוגמה, כמו שאמרתי, שקולטת עלייה לאורך שנים.
פנינה תמנו: אנחנו נסתכל על הצרכים שלכם.
פנינה תמנו: ככל שידוע לי, ושמתי את זה על השולחן, אתם מקבלים תקציב מאוד יפה מהמשרד, בין הגבוהים ביותר, יתקן אותי המנכ"ל לשעבר אם אני טועה.
אלכס קושניר: לא יודע, מאז שעזבתי, גברתי השרה, ועד שבאת ובדרך היו קיצוצים כאלה שאני כבר לא יודע מה נשאר במשרד.
פנינה תמנו: אז מה שאנחנו נעשה, וזה הכיוון שאני אקח מעבר להסתכלות של המיקרו, אני מעדיפה להתחיל ברמת המקרו, נלך על תוכנית עידוד קליטה בתוך הרשויות שנמצאות בפריפריה, למרות שאני לא אוהבת את המושג הזה.
ניסן בן חמו: הערים המרוחקות.
דוד ביטן: למרות מה שהשרה אמרה תכין את הנייר הזה.
פנינה תמנו: עם זה אני מסכימה, אנחנו מכבדים אותך, היושב ראש, וגם בגלל זה הגענו וגם כי אנחנו מכבדים את ראש העיר, ואנחנו נעשה ככל שביכולתנו כדי לסייע.
פנינה תמנו: אני חושבת שמגיעה מילה מאוד טובה לכל הנציגים של משרדי הממשלה, אני רואה שהחינוך נמצאים פה, הנציגים של המשרד שלנו והסוכנות היהודית ובכלל כל הנציגים שנמצאים כאן.
שלומית אבינח: והאוצר שהיה בזום ביום מילואים.
דוד ביטן: האוצר במקום שיעלה בזום שייתן תקציב.
פנינה תמנו: כולנו שותפים למשימה הלאומית הזאת.
דוד ביטן: בבקשה, כבוד ראש העיר.
ניסן בן חמו: אני ממש אהיה בקצרה.
ניסן בן חמו: קודם כל אני שב ואומר - - -
דוד ביטן: שלח לי העתק מהמכתב הזה.
ניסן בן חמו: יגיע עוד היום, התכוננו בהתאם, הכול יגיע, לא לדאוג.
ניסן בן חמו: אני אומר שוב, בסוף עובדים עם מי שרוצה לעבוד, אנחנו פה עם אש בעיניים ובאמת מסתערים על המשימה הזאת כי היא חשובה בשני מישורים, במישור הלאומי מדינת ישראל צריכה את העולים, צריך להביא לפה את כל היהודים והעולים שנמצאים בסיכון בארצות שלהם, אנחנו מכירים את המצב בעולם, ושתיים, צריך לחזק את הערים שרוצות להתחזק.
ניסן בן חמו: אלה שמגיעים אליהם כבר על הדרך זה נחמד - - -
פנינה תמנו: זה ציונות.
ניסן בן חמו: חד משמעית.
ניסן בן חמו: ולכן אני אומר באמת תודה רבה על כך שהגעתם.
ניסן בן חמו: יש פה נציגות מדהימה, הוועדה הגיעה במלוא, תרתי משמע, כובד המשקל, הגיעו לפה כדי לשבת ולדון ב - - -
דוד ביטן: אני רק רוצה להוסיף על מה שאתה אומר.
דוד ביטן: יש מקומות שלא צריך לחזק, הם באים לשם, בראשון באים, בנתניה באים, רעננה באים.
דוד ביטן: על מנת שיבואו לפה צריך לחזק, אין מה לעשות.
פנינה תמנו: נכון, מסכימה.
ניסן בן חמו: חד משמעית, זה התמריץ.
טלי פלוסקוב: זה המפתח.
דוד ביטן: טוב, תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.
דוד ביטן: היום אנחנו ממשיכים בהכנה לקריאה שנייה ושלישית של הצעת חוק קליטת חיילים משוחררים (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (מימוש חלק מהפיקדון לכל מטרה), התש"ף-2020.
מרב תורג'מן: אדוני, על סדר היום גם הצעת החוק השנייה שיזם חבר הכנסת שלח מכיוון שוועדת הכנסת טרם אישרה את המיזוג.
דוד ביטן: מקבל את ההערה.
דוד ביטן: אתמול ישבנו עם האוצר והגענו להסכמות.
דוד ביטן: ההסכמות האלה מצויות בנוסח שאתם רואים, ותיכף אני אסביר.
דוד ביטן: בנוסף לכך, היועצת המשפטית, לאחר הישיבה, הוסיפה עוד שני דברים והיא תסביר.
דוד ביטן: בגדול, אנחנו ביקשנו שחיילים ועולים חדשים שהם בודדים, באופן כללי יש גם חיילים בודדים שהם לא עולים אבל גם להם, יהיה סכום של 6,000 במקום 4,000 שקלים.
דוד ביטן: בתמורה אני אמרתי שאני מוכן להוריד את הסכום הכולל ל-3,500 שקלים במקום 4,000 שקלים.
דוד ביטן: בנוסף לכך, ביקשתי גם שחיילים שלפחות בשנה הראשונה לשחרורם מובטלים, גם הם יקבלו את הסכום היותר גדול, במיוחד עכשיו לאור הקורונה.
דוד ביטן: הגענו להסכמה שבמקום להכניס את הנושא של החיילים הבודדים והחיילים המובטלים, אנחנו נשנה את זה באופן שכל מי שהשתחרר במשך 18 חודשים, הוא יקבל סכום יותר.
דוד ביטן: במצב הזה, זה כולל גם את העולים החדשים וגם את החיילים המובטלים.
דוד ביטן: כל מי שמשוחרר ארבע שנים, שלוש שנים, אני פחות רואה בעיה כי הוא צריך להסתדר בשוק האזרחי באופן נפרד.
דוד ביטן: זה תיקון ראשון.
דוד ביטן: אז מבחינה תקציבית אנחנו לא חורגים מהעלות התקציבית שאושרה בממשלה.
דוד ביטן: לפי המלצת היועצת המשפטית, הכנסנו את זה שלא נצטרך שוב להביא תיקון חוק.
דוד ביטן: משרד האוצר ומשרד הביטחון יהיו רשאים להוסיף את זה כצו באישור ועדת הקליטה.
דוד ביטן: אז, אם תהיה עוד פעם קורונה, נגיד בחורף יוכלו לבוא ולהאריך את הדבר הזה עד שלושה חודשים.
דוד ביטן: אז יפתרו גם את הבעיה התקציבית כי בלי זה הם לא יביאו הצו, אם זה לא נפתר.
דוד ביטן: בנוסף לכך, הגדלנו את התקופה עצמה מחודשיים לשלושה חודשים.
דוד ביטן: כאן אני הייתי מוכן להתפשר בגלל סיבה אחת והיא שיש לי את האפשרות להאריך בעוד שלושה חודשים, אם תהיה בעיה כי היום יש קורונה ומה יהיה בעוד שלושה חודשים, אני לא יודע.
דוד ביטן: אבל אם יקרה – ואני יותר דואג מתקופת החורף, אז תהיה גם שפעת וגם קורונה אם לא יימצא חיסון – זה יכול לגרום לתוהו ובוהו בעניין הזה.
דוד ביטן: היו עוד שני תיקונים שהיועצת המשפטית רצתה והיא תסביר אותם.
מרב תורג'מן: אני אבהיר אותם.
מרב תורג'מן: בהצעת החוק הציעו לקבוע מועד תחילה בעוד 14 ימים.
מרב תורג'מן: אנחנו מציעים לקבוע מועד ספציפי בחוק, כך שתהיה ודאות מאיזה יום בדיוק ניתן.
מרב תורג'מן: לשלוח את החיילים המשוחררים לברר באיזה יום פורסם החוק ולספור 14 ימים מיום התחילה, זה קצת נראה לי מורכב.
מרב תורג'מן: לכן עדיף להתייחס למועד מדויק שמתחילתו ועד התאריך שהוועדה תקבע החייל המשוחרר יהיה זכאי לבקש את פירעון הפיקדון.
מרב תורג'מן: בנוסף, אני סבורה שהוועדה צריכה להכריע בשאלת הארכת התוקף.
מרב תורג'מן: היו לי דין ודברים עם נציגי הממשלה לגבי תקופת ההארכה.
מרב תורג'מן: אני הצעתי, כדי לאפשר גמישות מסוימת, שתהיה הסמכה לשר להאריך במספר תקופות ובלבד שסך כל התקופות לא יעלו על שלושה חודשים.
מרב תורג'מן: באוצר – ונדמה לי גם במשרד הביטחון - ביקשו לקבוע תקופה קבועה של שלושה חודשים.
מרב תורג'מן: זאת אומרת, או מביאים הארכה של שלושה חודשים או שלא מביאים הארכה.
דוד ביטן: מה זה מפריע לכם?
יעל אגמון: גם מבחינת טיפול וגם מבחינת הוודאות של החיילים.
יעל אגמון: אנחנו לא חושבים שנכון להביא שבועיים ועוד חודש ועוד שבועיים אלא לעשות פעם אחת.
דוד ביטן: נכתוב שלכל הפחות ההארכה תהיה חודש וחצי.
דוד ביטן: זאת אומרת, אפשר להאריך עד שלושה וכל פעם מינימום חודש וחצי או חודש.
דוד ביטן: מינימום חודש.
מרב תורג'מן: אפשר לקבוע תקופה מסוימת של שלושה חודשים, שאי אפשר יהיה פחות ממנה.
דוד ביטן: אתם רוצים את זה או לחלק את התקופות?
אנדרי קוז'ינוב: עדיף שלושה חודשים.
דוד ביטן: תעשי את זה כך.
מיכל וונש: ההיגיון המסתבר, בדיוק כפי שאת דיברת עליו, חייב להיות ודאות.
דוד ביטן: גמרנו.
דוד ביטן: זו העמדה.
אנדרי קוז'ינוב: זאת הארכה חד פעמית?
דוד ביטן: חד פעמית.
מרב תורג'מן: הארכה אחת של שלושה חודשים.
מרב תורג'מן: זאת אומרת, לא ניתן להביא הארכה.
דוד ביטן: אם ירצו יותר, יצטרכו להביא את זה בחוק.
דוד ביטן: תיקון חוק.
יעל אגמון: אבל חבר הכנסת קוז'ינוב, בסוף סך תקופת החוק, כמו שביקשה הוועדה, יעמוד על חצי שנה.
יעל אגמון: זה מה שהוועדה ביקשה.
יעל אגמון: שלושה חודשים וככל שיהיה צורך, עוד שלושה חודשים.
אנדרי קוז'ינוב: כלומר, 21, ובמידת הצורך, נצטרך לשנות את החוק.
דוד ביטן: אני רוצה להקריא את הנוסח.
מרב תורג'מן: חוק קליטת חיילים משוחררים (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (מימוש חלק מהפיקדון לכל מטרה), התש"ף-2020
מרב תורג'מן: בתקופה שמיום – אני חשבתי שנכון לכתוב 20 ביולי 2020 ותאמרו לי אם זה מועד שמקובל על כולם –
מרב תורג'מן: בדיוק עוד שבועיים.
דוד ביטן: שבועיים.
מרב תורג'מן: בתקופה שמיום 20 ביולי 2020 – כמובן יהיה גם התאריך העברי – ועד יום 20 באוקטובר 2020 יקראו את חוק קליטת חיילים משוחררים התשנ"ד-1994, כך שאחרי סעיף 18א יבוא: "18ב.
מרב תורג'מן: מימוש חלק מהפיקדון לכל מטרה נוסף למטרות הקבועות בפרק זה, חייל משוחרר זכאי לפנות לקרן בבקשה לקבל מיתרת הפיקדון שנזקפה לזכותו סכום שלא יעלה על שיעורים אלה למימוש לכל מטרה:
יעל אגמון: אם את כותבת 20 ביולי 2020, לדעתי כבר לא צריך את יום התחילה.
יעל אגמון: לא?
מרב תורג'מן: זה תיקון שהוצע.
מרב תורג'מן: חייל משוחרר שביום התחילה חלפו למעלה מ-18 חודשים ממועד שחרורו משירות סדיר – 3,500 שקלים חדשים.
מרב תורג'מן: שר הביטחון, בהסכמת שר האוצר, ובאישור ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת, רשאי להאריך בצו את התקופה האמורה בסעיף 1 בתקופה אחת של שלושה חודשים.
מרב תורג'מן: עלתה השאלה אם נדרשת הסכמה או התייעצות.
יעל אגמון: הסכמה.
דוד ביטן: בתקופה נוספת.
מרב תורג'מן: לא משנה.
מרב תורג'מן: בתקופה נוספת של שלושה חודשים.
מרב תורג'מן: אחת, נוספת.
מרב תורג'מן: הכוונה היא לתקופה נוספת אחת.
אלכס קושניר: אני חושב שההדרגתיות הזו שבוצעה היא מאוד מאוד נכונה ומאוד מאוד חשובה, וזה לעומת חוק עידוד המעסיקים שמחזירים את העובדים לעבודה שזה לא נעשה.
אלכס קושניר: כאן זה כן נעשה ולכן אני מברך על כך.
אלכס קושניר: אני גם חושב שהאופציה של שלושה חודשים נוספים היא אופציה חשובה מאוד.
אלכס קושניר: דעתי האישית שלי, אני חושב שיש כאן תחנה בירוקרטית נוספת וצריך לעשות את זה לשישה חודשים.
אלכס קושניר: זה גם נותן לחיילים את האופציה לא למשוך את הכסף ולחכות לרגע שבאמת הם יזדקקו לו.
אלכס קושניר: אבל גם זה מקובל עלי.
אלכס קושניר: אני חושב שבסופו של דבר אנחנו גם צריכים לטפוח לעצמנו על השכם אבל פחות כי צריך לזכור שהכסף הזה הוא בעצם כסף של החיילים.
אלכס קושניר: בזה שאנחנו מאפששים להם לעשות את זה, אנחנו אולי פוגעים בעתיד שלהם.
דוד ביטן: ב-4,000 שקלים, אתה לא פוגע בעתיד של אף אחד.
אלכס קושניר: 4,000 שקלים מתוך 16,000 שקלים.
שלומית אבינח: זאת זכות להשתמש בכסף.
שלומית אבינח: זאת לא חובה.
דוד ביטן: יכול כן ויכול לא.
אלכס קושניר: אני אבקש הסתייגות דיבור סיעתית במליאה.
אלכס קושניר: אני מבקש שתהיה לנו את האופציה.
מרב תורג'מן: בקשת רשות דיבור?
מרב תורג'מן: תעביר אלי בקשה בכתב עם חתימות.
דוד ביטן: תכניסו בקשת רשות דיבור.
דוד ביטן: מי רוצה הסתייגות דיבור במליאה?