GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מייקל אייזנברג: בין אם זה לבטל בהוראת שעה את הצורך בתעודת יושר מה-FBI לשנתיים, בין אם זה להורות לקונסוליה שיתגברו את כל הכוחות כדי להביא לפה את כל היהודים, לא ייתכן שהדבר הזה ממשיך להתקיים.
מייקל אייזנברג: מדינה שרוצה לשגשג חייבת הגירה חיובית, היא חייבת הגירה בעלת יכולות בעולם הטכנולוגי ובעולם ההשקעות, ובעיקר חייבת לדאוג לאוכלוסייה שלה לאחים ולאחיות שלה בכל המקומות, ואם צריך צווי שעה כדי למנוע את כל החסמים האלה, זה מה שצריך לעשות בעת הזאת ולא דקה מאוחר יותר.
מייקל אייזנברג: לא ייתכן שבימי צנע הצלחנו להביא לפה מאות אלפים של יהודים טובים מרחבי העולם ובימי הקורונה כמה מכונות ההנשמה שממילא לא משתמשים בהן היום, ימנעו מאנשים להגיע לפה, שזה שה-FBI סגור או חצי עובד, נמנע מאתנו להביא את ה- - -
דוד ביטן: מי רוצה לומר משהו?
מיכל וונש: אני.
דוד ביטן: אני רואה שיו"ר ועדת חוץ ובטחון מצא זמן - - -
צבי האוזר: הנושא הוא הייתי אומר בגדר בטחון לאומי במובן הרחב של המילה.
מיכל וונש: אז תודה רבה לחברי צביקה, כיוון שאנחנו מדברים על זה בכל ההקשרים, גם בדיון הקודם שדיברנו עליו וגם בדיון שאנחנו כבר כמה פעמים בוועדה הזאת בראשותך מדברים על ההכרח להוריד חסמים ולשנות את התפיסה ולהבין שמדובר פה באמת בחוסנה של לא רק החברה הישראלית והעם היהודי, אלא גם מהסיבות התועלתניות ביותר, זה מנוע צמיחה אדיר, ואם אנחנו נפספס את ההזדמנות הזאת, אז זו בכיה לדורות כיוון שהקורונה, זאת ההזדמנות שלצידה.
מיכל וונש: יש פה הזדמנות חד פעמית, אני מאוד מתחברת למה שאמר מר אייזנברג, אם אנחנו נפספס את ההזדמנות ההיסטורית הזאת, זה פשוט יהיה לא נסלח.
מיכל וונש: אנחנו שמענו פה סקירה על כרבע מיליון יהודים שמתעניינים לעלות לארץ, אנחנו מחויבים להסיר את כל החסמים.
מיכל וונש: גם בהכרה המקצועית, גם החסמים הבירוקרטיים האלה, לא משנה אם זה תעודות היושר והאפוסטיל ששמענו עד כמה הוא מעכב דברים, וכל הנושאים שאנחנו נוגעים בהם בוועדה בראשותך, זה מתנקז לתוך הדבר הזה.
דוד ביטן: בבקשה טלי.
טלי פלוסקוב: לא, אני אתן ליו"ר ועדת חוץ ובטחון לדבר.
צבי האוזר: בהמשך לדברים שנאמרו כאן, תראו, אני חושב שאנחנו נמצאים בפני סיטואציה שבשינויים המחויבים היא קצת דומה לסיטואציה שהייתה בסוף שנות השמונים בפני הממשלה, אז הממשלה בראשות יצחק שמיר, בשינוי היסטורי דרמטי של קריסת החומות ובעצם התפוררות של מה שכונה אז ברית המועצות, מדינות חבר העמים.
צבי האוזר: צריך להבין כך, יצחק שמיר נקט בפעולה אחת שהיא שינתה לדעתי מציאות שמדינת ישראל ל- 25 שנה ו ואולי יותר, הוא, נקרא לילד בשמו, חסם את השערים מפני הגירה מארצות ברית המועצות לארצות הברית.
צבי האוזר: והצליח לשכנע את הנשיא האמריקאי שהיהודים אינם פליטים, יש להם מולדת, מולדת במדינת ישראל, ובעצם באקט הזה שינה את האופק שלנו ואת ההיסטוריה שלנו, כשלמעלה ממיליון אנשים הגיעו.
צבי האוזר: כל מה שמכונה היום סטארט אפ ניישן, אחת העוצמות הכי גדולות שלנו גם כלפי פנים, גם כלפי חוץ, כל מה שמתרחש הוא מבוסס בין השאר, לא רק, אבל העובדה שמיליון או למעלה ממיליון יהודים הגיעו לארץ ובאמת שינו את הדברים, ואם אני אומר, העליה שהתחילה בסוף שנות השמונים בעיקרה עד סוף שנות התשעים - עד עכשיו יש – אבל היא נתנה לנו אופק של 25-30 שנה.
צבי האוזר: אנחנו צריכים לשאול את עצמנו מה ה-25 השנה הבאות ומה שנמצא כנראה תחת הרדאר שלנו זה האירוע הזה של הקורונה, שכנראה הוא לא אירוע טקטי, הוא לא אירוע מיקרו אלא אירוע מקרו, הוא לא סיפור של שבועות או חודשים, יכול להיות שזה אירוע שהולך להתמשך שנתיים-שלוש ואני מקווה שבזה זה יסתיים, אבל גם יכול להיות שיותר, ואנחנו צריכים לשים את היד על הדבר הזה מכל הדברים.
צבי האוזר: אדוני היו"ר, אני חושב שהוועדה יכולה להיות קוון לרשות המבצעת.
צבי האוזר: הרשות המבצעת מאותגרת בהרבה מאוד דברים בגלל הסיפור הזה, יש הרבה מאוד פרטים שהם טקטיים, יש מעט מאוד פרטים שהם אסטרטגיים.
צבי האוזר: אנחנו דנים באירוע אסטרטגי.
צבי האוזר: אם אנחנו נוכל להחזיר ישראלים הביתה, אנחנו יכולים להביא יהודים הביתה בהיקפים משמעותיים.
צבי האוזר: אנחנו יכולים בצד זה להסדיר כניסה של, וזה פחות תחת עליה וקליטה, אבל כחלק מהסתכלות כוללת, כח אדם שהיום נחסם בארה"ב משיקולים פנים ארה"ב, לשדרג את יכולות התעשייה והייצוא שלנו בהיקפים מאוד גדולים.
צבי האוזר: יש עוד כמה דברים קטנים שביחד מייצרים סל שיכול לסדר אותנו ל-25 השנים הבאות.
צבי האוזר: ככה אני רואה את הדברים.
דוד ביטן: אנחנו צופים גם עליה מאוד גדולה עכשיו.
דוד ביטן: הבעיה שהמדינה צריכה להבין, בינתיים העליה קצת עוד נעצרת בגלל הקורונה - - -
צבי האוזר: אני חושב שאנחנו צריכים להיות יותר חכמים יותר - - -
דוד ביטן: אבל עכשיו שחררו את זה ועולים עולים כרגע - - -
צבי האוזר: אסור שיהיה ספר לבן בגלל קורונה.
דוד ביטן: אבל מדברים על לפחות 150,000 עולים ב-2021.
דוד ביטן: צריך להבין.
דוד ביטן: זה משנה את כל הסיטואציה, והממשלה צריכה להתארגן תקציבית לעניין הזה.
דוד ביטן: בינתיים אני לא רואה שמתארגנים על משהו.
דוד ביטן: הם רוצים שהדברים יקרו מאליהם כנראה.
צבי האוזר: אדוני היו"ר, מה שאני יכול לסייע, אנוכי הקטון כ - - -
דוד ביטן: - - -חבר ועדה.
צבי האוזר: אז אני אומר, הדברים האלה בנפשנו ואמרתי לך, בעיני זה אירוע של בטחון לאומי במובן הרחב של המילה.
צבי האוזר: בלי שאני לוקח פה את הדברים כמובן מ- - -
דוד ביטן: כיון שאנחנו כבר סיכמנו עוד בהתחלה, אמרנו שאנחנו מסכימים עם הבקשה של ארבל, וסיכמנו את זה, רק שמענו, כי הוא היה צריך ללכת לישיבת נשיאות.
צבי האוזר: השאלה אם אנחנו יכולים לעשות משהו בנושא של הוויזות של חזרה של ישראלים.
צבי האוזר: איזה שהוא צוות למשל - - -
דוד ביטן: אנחנו לוחצים כרגע על רשות האוכלוסין, יש לנו לחץ עצום עליה, אנחנו קיימנו איתה כבר שתי ישיבות וכבר משנים נהלים.
דוד ביטן: הם שינו פעם אחת והם ישנו עוד פעם אני מקווה.
דוד ביטן: אנחנו מחכים לשבוע הבא.
דוד ביטן: הם מתכנסים פעם בשבועיים.
טלי פלוסקוב: זה לא מספיק.
טלי פלוסקוב: בתקופה הזאת זה לא מספיק.
דוד ביטן: אנחנו מפעילים לחץ.
דוד ביטן: ביוני קיבלו החלטה שנועלים את השמיים גם בפני עולים.
דוד ביטן: ביטלנו, או דאגנו לבטל את ההחלטה הזאת, כך שאנחנו מפעילים לחץ גם עכשיו ומפעילים לחץ על הממשלה לדאוג בתקציב שהם מאשרים, שיהיה איזה שהוא חזון לעניין הזה כי אם לא יהיו תקציבים, אתה יודע מה יקרה, יעשו ברקס, במקום שבקשה של עולה בחו"ל תהיה לשבועיים-שלושה, הם ידונו בה חצי שנה על מנת לעצור את העליה.
דוד ביטן: אני לא מעוניין בזה, אני מעוניין שאנשים יעלו, יטפלו להם בנושא של הדיור וההכשרה המקצועית ותעסוקה, שאלה הדברים הכי חשובים.
דוד ביטן: בעיה נוספת שקיימת לא מעכשיו, לא בגלל הקורונה, זה שהרבה מאוד מקצועות חופשיים, לא מאפשרים להם לעבוד בישראל, ובעיקר זה משפיע על עולי צרפת היום.
דוד ביטן: אחיות, רופאים - - -
טלי פלוסקוב: מלא, מלא.
דוד ביטן: אנחנו גם מטפלים בזה על מנת שנריץ חקיקה ונסיים את העניין הזה אחת ולתמיד.
טלי פלוסקוב: הן יוצאות לשביתה ואין תקנים ויש - - -
דוד ביטן: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.
דוד ביטן: על סדר-היום: דיור לעולים.
דוד ביטן: דיור ותעסוקה הם המפתח לקליטה מוצלחת במדינת ישראל.
דוד ביטן: עם צפי לגלי עלייה בתקופה הקרובה, בעקבות הקורונה, מדינת ישראל צריכה להיערך ולתת מענה בתחום הדיור ובעיקר בתחום הדיור הציבורי.
דוד ביטן: תור הממתינים לדיור ציבורי הוא תור ארוך מאוד.
דוד ביטן: תוחלת החיים במדינת ישראל עלתה.
דוד ביטן: הקשישים והפנסיונרים ממתינים שנים רבות לדיור ציבורי.
דוד ביטן: מדינת ישראל צריכה להגדיל ולהאיץ תוספת דירות בדיור הציבורי, להוסיף בניית מקבצי דיור – שזה העיקר, אגב, מבחינת העולים, פתרון לעולים, שיהיו מעוניינים להתגורר במקבצים אלה.
דוד ביטן: מרכזי הקליטה - להשמיש את כל מרכזי הקליטה הקיימים במדינה ליעד עולים, ולאפשר לכלל העולים מכל המדינות להתאכלס במרכזים אלה.
דוד ביטן: היום מרכזי הקליטה מאוכלסים ברובם על-ידי עולים מאתיופיה.
דוד ביטן: ראינו גם בערד שיש מרכז קליטה שמשמש למשהו אחר לגמרי – השכירו את זה לעובדים של חברות שנמצאות באזור.
טלי פלוסקוב: אתה מדבר על מבנה של הסוכנות היהודית.
דוד ביטן: במקום לשמש לעולים, זה משמש להשכרה לעובדים של חברות כאלה ואחרות.
דוד ביטן: זה דבר שצריך להיפסק.
דוד ביטן: הכול צריך להיות לצורך העניין הזה.
דוד ביטן: לבטל חוזים או לסיים חוזים של השכרת דירות למי שאינו עולה.
דוד ביטן: המדינה צריכה לייחד תכניות מיוחדות בתחומי סיוע בדיור ע"י מתן מענקים ומשכנתאות מוגדלות לעולים ממדינות מצוקה כדוגמת מרוקו, אלג'יר, איראן – דברים מהסוג הזה.
דוד ביטן: אנו מעוניינים, כפי שאמרתי – כמו שיש לעולי אתיופיה מענק מיוחד של 350,000 שקל – לא מדובר פה בהרבה משפחות.
דוד ביטן: עולים שמגיעים מאיראן, מרוקו, לרוב יש גם אנשים עשירים.
דוד ביטן: אני מדבר על מי שידו אינה משגת.
דוד ביטן: אלג'יר – 50 משפחות בשנה – לאלה גם תינתן אותה העדפה כמו שיש לעולי אתיופיה, כי הם באים ממדינות מצוקה, הם לא מוכרים אפילו את הרכוש שלהם באותן מדינות.
דוד ביטן: הם באים בלא כלום, מה שנקרא.
דוד ביטן: בתחום הדיור - בתוכנית השילוב המיטבי לשילוב יוצאי אתיופיה, הייתה מוצלחת מאד.
דוד ביטן: קיים צורך ליישם את עקרונותיה לעולים חדשים ממדינות מצוקה.
הנושאים הבאים: כבוד המנכ"ל – כמובן, נשלב אתך ידיים ונעזור לך בעניין הזה.
הנושאים הבאים: היינו רוצים מצד אחד, שמרכזי הקליטה יהיו מלאים בעולם.
הנושאים הבאים: בי"ת, אם צריך לפתוח מרכז אחד או שניים, גם נפתח – דיברתי על זה עם יושב-ראש הסוכנות בעניין זה.
הנושאים הבאים: להקים מקצבי דיור, שזה מוצלח מאוד, זה הדבר הכי מוצלח.
הנושאים הבאים: להמתין לדירה בדיור הציבורי מעמידר זה לא נותן פתרון, אבל מקבצי דיור המיועדים לעולים, זה כן נותן פתרון.
הנושאים הבאים: אולי אפשר לעשות את זה בהשקעה של המשרד בעניין הזה, כי היזמים עושים את זה בעצמם בגלל חוזה השכירות שהם מקבלים לעשר שנים.
הנושאים הבאים: אולי תסביר לנו מה התנאים.
הנושאים הבאים: בסופו של דבר צריך לקדם את זה עכשיו.
הנושאים הבאים: ובנוסף, כפי שאמר ראש עיריית נצרת עלית בדיון שהיה לנו בעניין אחר – אמר:
הנושאים הבאים: למה לא במקום שייתנו חצי שנה עזרה בשכירות, שייתנו לשנתיים עזרה?
הנושאים הבאים: כי מי שיכול בשוק החופשי להסתדר – עדיף.
הנושאים הבאים: בעיקר אם הם הולכים לפריפריה ולא באים לרמת גן, תל אביב, ראשון לציון.
הנושאים הבאים: אז יש עוד פתרונות, ובגלל שיש גלי עלייה שמתכוננים, צריך למצוא את הפתרונות ולהכין אותם עוד לפני שהם מגיעים כי כשהם יגיעו, יהיה בלגאן אחד שלם.
הנושאים הבאים: הם גם משפיעים על שוק השכירות במדינת ישראל, כי אם יבואו עכשיו 250,000 איש, אז התוצאה תהיה שמחירי השכירות יעלו, לא תהיה לאנשים דרך לשכור דירה, כי העולים ייכנסו לשוק הזה, ובכלל, צריכים להתארגן מראש.
הנושאים הבאים: אני לא בונה שהמדינה תעשה דירות להשכרה.
הנושאים הבאים: היא לא עושה.
הנושאים הבאים: דירה להשכיר שתוכננו לפני שש שנים נשארה בסרטון של הילדים.
הנושאים הבאים: תכל'ס לא עשו דבר בעניין הזה.
טלי פלוסקוב: רק משפט אחד.
טלי פלוסקוב: דיברת על ערד ומה שקורה שם.
טלי פלוסקוב: לידיעתכם, בערד יש 15 דירות ריקות, ואנשים לא נכנסים לשם, לעולים.
דוד ביטן: לא, יש לו דירות שהוא יכול לשים עולים שם.
טלי פלוסקוב: נכון, ואין אנשים.
טלי פלוסקוב: אני מדברת על קשישים.
דוד ביטן: בניגוד למה שהיה כשהקימו את המדינה, כשלקחו עולים ושמו אותם איפה שהמדינה רצתה, פה אי-אפשר לעשות את זה, לכן אי-אפשר לבוא בטענות.
דוד ביטן: אם אנשים לא רוצים לבוא לערד, אבל מרכז קליטה – אין בעיה.
דוד ביטן: מרכז קליטה שלא דירה פנויה, את כן יכולה להפנות אותם.
טלי פלוסקוב: לא הבנת אותי נכון.
טלי פלוסקוב: רק אומרת, שאם אנחנו מדברים על פיזור, צריך לעשות את זה בהיגיון.
טלי פלוסקוב: היום אנשים לא נוסעים לאן שאתה לוקח אותם.
טלי פלוסקוב: בערד יש דירות פנויות, ואין ביקוש.
דוד ביטן: להוציא מכרזים, לקבל קרקעות מהרשויות המקומיות כי הם מחזיקים את הקרקע המחוזית, הקצאה של קרקע ציבורית, להתחיל להוציא מכרזים, שיזמים יוכלו להגיש.
דוד ביטן: כבר יהיו תוצאות, אפשר להתחיל לבנות.
דוד ביטן: כי ברור שלקוחות יהיו לך.
דוד ביטן: אנשים יבואו, אנחנו יודעים.
דוד ביטן: אנשים ירצו, יעלו והכול יהיה בסדר.
דוד ביטן: לא יהיה לך פיל לבן.
דוד ביטן: אם עכשיו תתחיל לבנות, להוציא מכרז ובונה, למשל, בערד מבנה, הוא יתמלא.
דוד ביטן: אין מה לדאוג.
דוד ביטן: זה לא שיבואו אליך בטענות – מה הקמת פילים לבנים ואין אף אחד.
חביב קצב: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת.
חביב קצב: קודם כל אתן סקירה בכל נושא הדיור לעולים.
חביב קצב: לפני הסקירה בישיבה של השרה היא ביקשה שאייצג אותה בדיון בוועדה.
חביב קצב: שיהיה לנו יום נעים ודיון פורה.
חביב קצב: נושא הדיון הוא - מצוקת הדיור ידועה גם לנו וגם לכם.
חביב קצב: מה שחל על עם ישראל, חל גם על העולים.
חביב קצב: ביחד עם משרד השיכון, משרד האוצר, אגף התקציבים, החשב הכללי, עושים מה שאנחנו יכולים על-מנת להקל על המצוקה במגוון פתרונות.
חביב קצב: אין לנו פתרון אחד בנושא אלא מגוון פתרונות.
חביב קצב: בסקירה קצרה אסקור אותם.
חביב קצב: קודם כל, סיוע בשכר דירה.
חביב קצב: אנו מתייחסים אליו כפתרון זמני.
חביב קצב: התקציב מופעל ונמצא על-ידי משרד הבינוי והשיכון, בדומה לכל האזרחים, בשוני אחד – שהעולים בראשית הדרך זכאים לסיוע בשכר דירה אוטומטי ללא מבחן הכנסה.
חביב קצב: הם מקבלים את זה, בפועל החל מהחודש השמיני שלהם לשהות בארץ הם מתחילים לקבל סיוע עד חמש, שש שנים.
חביב קצב: זה סיוע אוטומטי ללא מבחן הכנסה.
חביב קצב: פרט למשפחות חד-הוריות, זה עד שש שנים, כל השאר עד חמש.
חביב קצב: אבל זה לא חל על זכאי הקצבאות של ביטוח לאומי, דוגמת קשישים, שמתקיימים מקצבת זקנה פלוס השלמת הכנסה של הביטוח הלאומי, או משפחות שמתקיימות מקצבאות קיום של הביטוח הלאומי, כל זמן שאין להם פתרון דיור, הם זכאים ללא הגבלת זמן לסיוע בשכר דירה.
חביב קצב: שמעתם על גובה הסיוע, הוא אינו גדול, שמסתובב בין 800 ל-1,500, 1,800 – תלוי בגילאים, תלוי בגודל הקצבה, בוותק הקצבה ובמספר הנפשות.
חביב קצב: בגדול, נתנו מענים גם לאלה שאושרה להם זכאות לדיור ציבורי – הסיוע בשכר הדירה שהוא מקבל משולמים לו עד 2,250 שקל לחודש, זה לעולים.
דוד ביטן: לכמה זמן?
חביב קצב: עד שיקבל פתרון דיור.
יואל רזבוזוב: אבל הפער בין 800 ל-2,250 הוא גדול.
יואל רזבוזוב: מה זה ותק?
חביב קצב: זה תלוי בגיל.
חביב קצב: גיל 80 פלוס, 85.
חביב קצב: זה הרכב משפחתי.
חביב קצב: זוג לא מקבל – 1,700, 1,800.
טלי פלוסקוב: אני יודעת ש-1,100.
חביב קצב: תלוי, אם ניצולי שואה – 10%, אם ותק.
חביב קצב: יש כל מיני תוספות.
חביב קצב: 2,250 מקבלות משפחות עולים שממתינות לדיור ציבורי.
חביב קצב: משפחת עולים שממתינה לדיור ציבורי, והמשרד לא מצליח להשיג לה דירה ציבורית, היא מקבלת כל חודש סיוע בשכר דירה בגובה 2,250 שקל בחודש.
דוד ביטן: זה סכום יפה.
טלי פלוסקוב: לא קשישים.
טלי פלוסקוב: הלוואי שכולם יקבלו סכום כזה.
חביב קצב: לעומת זאת, משפחה שזכאית לדירת נר, וממתינה לדיור ציבורי, מקבלת עד 4,000 שקל לחודש, כי מטבע הדברים מי שזכאי לדירת נר, והוא נכה עם כיסא גלגלים, מרותק לכיסא גלגלים, זה יותר בעייתי.
חביב קצב: התור הוא ארוך – תכף אפרט את התורים לבקשתך, אדוני היושב-ראש.
חביב קצב: הסיוע בשכר דירה, המטרה שלו, לסייע לאותם עולים בתקופה שהם נמצאים בשכר דירה.
חביב קצב: שכר הדירה הוא גבוה.
חביב קצב: אנו בשיתוף פעולה מלא גם עם משרד השיכון וגם עם משרד האוצר.
חביב קצב: העלינו לפני כשנתיים את הסיוע בשכר דירה לכל הקשישים ב-300 שקל בחודש.
חביב קצב: שרת העלייה והקליטה נפגשה בשבוע שעבר עם שר הבינוי והשיכון, והעלתה בפניו את הבקשה לעבוד יחד עם אגף תקציבים, לבדוק את האפשרות לעדכן את הסיוע בשכר דירה בעיקר לאוכלוסיות חלשות, אוכלוסיית הקשישים, שנמצאים בקבוצה הכי חלשה מקרב הזכאים – כולם מתקיימים מקצבאות דיור של הביטוח הלאומי פלוס השלמת הכנסה, אבל יש לזכור – מדובר במספר מאוד גדול.
חביב קצב: מספר האנשים הממתינים שמקבלים סיוע מוגדל ממשרד הבינוי והשיכון שעונה על הקריטריון הזה, זה נאמד בכ-65,000, 66,000 יחידות משפחתיות.
חביב קצב: זה מספר עצום.
חביב קצב: כך כל הגדלת סיוע – המכפלות שלו הן מכפלות תקציביות מאוד גבוהות.
חביב קצב: לפי בקשת השרה ושר הבינוי והשיכון, יש לנו צוות משותף שיבדוק יחד עם משרד הבינוי והשיכון ועם אגף תקציבים את האפשרות לעדכן את הסכום.
חביב קצב: זה נושא של סיוע בשכר דירה.
שלומית אבינח: איני יודעת אם זה נכון, אבל אומרים שהסיוע דיפרנציאלי – בשנים הראשונות מקבלים יותר, ואז הסיוע פוחת.
חביב קצב: סיוע אוטומטי ללא מבחן הכנסה הוא סיוע דיפרנציאלי.
חביב קצב: מתחיל בשמונה חודשים ב-400, עובר ל-800, ואז 100, 200 שקל לחודש.
חביב קצב: מטבע הדברים, מאחר שזה סיוע ללא מבחן הכנסה, מיועד לאנשים בראשית הדרך.
חביב קצב: אם הם עונים על ההגדרה שהם בבעיות, הם צריכים להיות גם בקצבאות של ביטוח לאומי.
חביב קצב: ברגע שאותו עולה זכאי לקבל קצבאות מהביטוח הלאומי, מפסיקים לו את הסיוע האוטומטי הנמוך הזה, ועובר לקצבאות רגילות של סיוע בשכר דירה של משרד הבינוי והשיכון.
חביב קצב: זה סיוע אחיד לכלל הזכאים במדינת ישראל, ותיקים ועולים יחד, הם מקבלים אותה רמת סיוע.
חביב קצב: שוב – תלוי בהגדרות של משפחה חד-הורית, מספר הילדים, כמה מענק קצבה – קצבה של עד שנתיים ראשונות, משפחות, נכים, נכות יציבה, נכה עם כיסא גלגלים.
חביב קצב: כפי ששמעתם בפעם שעברה ממשרד הבינוי והשיכון שסקר אצלכם, אצלו מדובר בלמעלה מ-170,000 יחידות משפחתיות שמקבלות את הסיוע בשכר דירה באמצעותו.
חביב קצב: זו כמות עצומה.
חביב קצב: באותו רגע שאדם רוצה להגיע לפתרון דירה – אם נתחיל בדבר כאילו הקל, אבל הוא הקשה ביותר – דירה ציבורית.
חביב קצב: כל המושגים שלפני שנים עבדנו אתם, אכלסנו דירות מתפנות של עמידר ועמיגור, הדירות האלה הולכות ומתמעטות, כמעט לא קיימות.
חביב קצב: לפני 10, 15 שנה אכלסנו 4,000, 5,000 יחידות דיור לשנה כדירות ציבורית, היום אנו מאכלסים 500, 600 דירות ציבורית בשנה, בשל החוק שחוקק בכנסת לאפשר לבעלי דירות ציבוריות לבנות את הדירות שלהם.
טלי פלוסקוב: קנו יותר מ-500.
טלי פלוסקוב: בקליטה זה 500.
חביב קצב: אבל הממשלה, כדי להתמודד עם הנושא הזה, עוד בקדנציה הקודמת, קיבלה החלטה לרכוש דירות למלאי, ואז הממשלה קונה.
חביב קצב: כמובן, אין תקציב ייעודי לנושא.
חביב קצב: לפני שנתיים-שלוש היה תקציב ייעודי, שגייסו מיליארד שקל באג"חים, באמצעות עמידר.
חביב קצב: זה הופסק.
חביב קצב: היה חד-פעמי.
חביב קצב: התקציב שמגיע לרכישת דירות, מגיע מאותו קרן של תקציב של מכירת הדירות לדיירים.
חביב קצב: כשמוכרים דירות לדיירים, הכסף, המדינה לוקחת אותו, שמה אותו בקרן לרכישת דירות.
חביב קצב: אנחנו מקבלים 30% מהדירות האלה עבור עולים, 70% עבור ותיקים.
חביב קצב: ב-2019 קיבלנו 60 יחידות דיור שנרכשו למלאי, וחשוב להדגיש – אלה דירות טובות, לפי ביקוש, שמותאמות לעולים שממתינים לדירות.
חביב קצב: זו לא דירה שמתפנית, שאתה מציע לעולה ואומר: זה מה שיש.
חביב קצב: מסכים או לא – זה מה שאתה יכול לגור בה.
חביב קצב: הן יותר מבוקשות, יותר מותאמות לצורכי העולים, הן מותאמות מבחינת הגודל, מבחינת הצרכים.
חביב קצב: אלה 60 דירות טובות.
דוד ביטן: המתנה – איך היא נקבעת?
חביב קצב: אנחנו עובדים לפי תאריך העלייה.
חביב קצב: קשישים - יש להם תאריך העלייה שלהם.
חביב קצב: נכים, זכאי נר, שגם להם יש לפי תאריך עלייה.
חביב קצב: בשנת 1993 התחלנו נושא תאריך העלייה, וכל העולים יודעים שתאריך העלייה הוא שקובע.
שלומית אבינח: איזו שנה ממתינים עכשיו?
חביב קצב: בין שש לשבע שנים לדירה.
חביב קצב: זה נתונים שעשינו לפני שנה.
יואל רזבוזוב: דוד, אתה יודע מאיפה כל הבעיות – אדם מחכה עשרים, שלושים שנה- - -
דוד ביטן: מקבל סיוע בשכר דירה בינתיים.
יואל רזבוזוב: 800 שקל.
טלי פלוסקוב: אלה אנשים שמקבלים השלמת הכנסה.
טלי פלוסקוב: על מה הם חיים?
טלי פלוסקוב: אלה האנשים העניים של מדינת ישראל, שאין להם קורת גג.
טלי פלוסקוב: המדינה נותנת 800 שקל.
טלי פלוסקוב: איך אפשר לחיות מזה?
חביב קצב: נסביר.
חביב קצב: שלא תבינו שאני אומר שאין מצוקת דיור.
חביב קצב: פתחתי ואמרתי, שקיימת מצוקה מאוד רצינית של פתרונות דיור.
חביב קצב: זו עובדה.
חביב קצב: ההתמודדות שלנו בנושא – לנסות להקל על המצוקה באמצעות זה שנותנים את הסיוע בשכר דירה של 2,250 שקלים למשפחת עולים שממתינה.
חביב קצב: אנחנו מנסים בכל הדרכים, להקל על המצוקה.
חביב קצב: גם לקנות דירה חדשה היום זה בסביבות מיליון ו-400,000 שקל, מיליון וחצי שקל.
חביב קצב: לקנות דירה לנכה זה כמעט מיליון ו-800,000 אם לא שני מיליון - זה תלוי בגודל ובמקום.
חביב קצב: דירת נכה צריכה להיות מתאימה.
חביב קצב: גם אם זה בבניין עם מעלית, יש שיפוץ הדירה.
דוד ביטן: מה קורה אם אתם מציעים דירה לעולה, בדימונה, למשל, והוא לא רוצה?
דוד ביטן: הוא יוצא ממעגל ההמתנה?
חביב קצב: אנחנו משתדלים להציע פתרון דיור בהסכמה.
חביב קצב: שתיים, אנחנו מציעים פתרונות דיור לאנשים באזורים המבוקשים על-ידם.
חביב קצב: כל עולה שבא אלינו להירשם ברשימת הממתינים, מגיש בקשה, ורושם שלושה ישובים.
חביב קצב: הוא מגיש לפי שלושה ישובים.
דוד ביטן: אם הוא קיבל דירה, מה השכירות שהוא משלם בגינה?
חביב קצב: תלוי ברמת הכנסתו.
חביב קצב: אם הוא חי מקצבת קיום של הביטוח הלאומי, הוא משלם שכר דירה מאוד נמוך – 300, 350, 400, תלוי במקום.
חביב קצב: אם הוא מרוויח יותר, לוקחים ממנו יותר.
חביב קצב: הנושא של דירות ציבוריות – גם אם מחר יוחלט – אדוני היושב-ראש, מיליארד שקל שמדינת ישראל העמידה ברמה מאוד מיוחדת לקניית דירות, הביאה לרכישת 700 דירות בממוצע.
דוד ביטן: אני רואה שאתה כותב לנו שממתינים לדיור ציבורי 27,000 עולים, ומתוכם 22,000 קשישים.
דוד ביטן: אם כך, למה אתם לא מייצרים- - - קשישים, וזו השקעה יותר נמוכה מבחינת המדינה.
חביב קצב: אני מסכים לגמרי.
חביב קצב: אמרתי בראשית הדרך, שמקצבי דיור זה הפתרון הכי נכון.
חביב קצב: אני שמח היום שגם משרד האוצר חושב כך, גם הממשלה.
חביב קצב: אנחנו עכשיו – השרה מעלה במסגרת מנועי צמיחה בתקופת הקורונה, בתיאום עם משרד השיכון, מעלים בקשה לשכירת 2,000 יחדות דיור של מקבצי דיור.
חביב קצב: אני מניח שהבקשה הזאת תגיע לחלק מתקציבי הקורונה.
דוד ביטן: כמה יש בכל מקבץ דיור?
חביב קצב: בממוצע 200 יחידות.
חביב קצב: זה מאוד משמעותי.
חביב קצב: השרה מגישה את בקשתה במסגרת המענק.
חביב קצב: בנוסף, השרה מתואמת עם שר הבינוי והשיכון, וממשרד הבינוי והשיכון יעלה בזום תכף יובל פרנקל.
חביב קצב: ממשלת ישראל חתמה על בניית 2,650 יחידות דיור לפתרונות לקשישים באזורים מאוד אטרקטיביים.
חביב קצב: למשל, העביר לי את זה אתמול יובל פרנקל, מנכ"ל עמיגור - יש בבאר שבע, באשדוד, יש בנתניה, יש בתל אביב 180.
חביב קצב: מחכים לפלוס.
טלי פלוסקוב: אבל צריך עוד.
טלי פלוסקוב: אני שומעת ארבע שנים על 2,600.
דוד ביטן: אם יזם עושה את כל ההשקעה- - -
טלי פלוסקוב: אבל זה לא יזם.
טלי פלוסקוב: כל המקבצים האלה זה פרויקט משותף של הסוכנות היהודית יחד עם משרד האוצר והשיכון.
טלי פלוסקוב: זה כסף שהושקע על-ידי המדינה - חצי סוכנות, חצי מדינה.
טלי פלוסקוב: זה לא מקצבים פרטיים.
טלי פלוסקוב: ראשי הערים שלך לא משתפים פעולה ולא רוצים לבנות בערים שלהם.
טלי פלוסקוב: תשמע עכשיו את הסוגיה.
דוד ביטן: למה צריך לשאול אותם?
דוד ביטן: אפשר צריך לטפל בזה בדרך אחרת.
דוד ביטן: אם הם לא רוצים לשתף פעולה, עוקפים אותם.
דוד ביטן: הקשישים ששוכרים דירות – להם לוקחים עוד יותר.
יואל רזבוזוב: זה הציבור שלך.
יואל רזבוזוב: זה נופל על הרווחה.
יואל רזבוזוב: צריך למצוא להם פתרון.
חביב קצב: מתנהל כרגע דיון בין הסוכנות היהודית לממשלת ישראל / משרד השיכון בנושא של תוספת יחידות ל-2,650 יחידות דיור האלה.
חביב קצב: זה במקביל למה ששרת העלייה והקליטה רוצה להגיש לממשלה כרגע במסגרת מנועי צמיחה, את הסכום של עוד 2,000 יחידות דיור של מקבצי דיור.
חביב קצב: זו דרכנו להקל על המצוקה.
חביב קצב: אנחנו יודעים שתקופת ההמתנה הזו לא פשוטה, אנשים מתמודדים עם מצבים לא קלים.
חביב קצב: נעשה הכול לצמצם את הנושא הזה.
<< דובר_המשך >> אריאל קנדל: מה הביקוש?
חביב קצב: הביקוש הוא עצום - 22,000 ממתינים שרשומים היום.
חביב קצב: יכולים להיות מחר עוד 30,000, 40,000.
חביב קצב: הרישום הוא עצום.
דוד ביטן: אם יבוא גל עולים, אתה יודע מה יקרה?
חביב קצב: אלה שכרגע מתגוררים במקבצים, עונים על ההגדרה של הקבוצה הכי חלשה, שמתקיימים מקצבת קיום של הביטוח הלאומי פלוס השלמת הכנסה.
חביב קצב: כלומר רמת ההכנסה שלהם היא מאוד - אנחנו מדברים על אנשים עצמאיים, שמנהלים משק בית עצמאי.
חביב קצב: אנחנו מאחלים להם בריאות עד 120.
חביב קצב: אתייחס לדברים שדיברת עליהם, אדוני היושב-ראש, גם בנושא מקומות קליטה ומרכזי קליטה.
חביב קצב: יש בחלוקת העבודה בינינו לבין הסוכנות היהודית, מרכזי קליטה – אנחנו, פרט למרכזי קליטה לעולים מאתיופיה, שמופעלים על-ידינו, שאר מרכזי הקליטה מופעלים על-ידי הסוכנות היהודית, ומרכזי קליטה הם בבעלותה.
חביב קצב: אני מניח ששי פלבר מהסוכנות היהודית יסביר את תפיסתו בעניין.
חביב קצב: אנו יודעים שעיקר הקליטה במדינת ישראל זה לסל קליטה.
חביב קצב: קבוצת הזכאים החדשה – אנו משתדלים לסייע בנושא של מרכזי קליטה.
חביב קצב: נושא של מרכזי קליטה – גם העולים מאתיופיה היום – שמעתם גם את סקירת השרה, שדיברה על הכוונה שלה להגיש להצעת המחליטים לממשלה מתווה בנושא של סיום הממתינים באתיופיה בנושא הזה.
חביב קצב: נצטרך להיות מוכנים גם לשכירת מקומות, לתת להם מענים לפחות בתקופה הראשונה.
חביב קצב: אחר כך אנחנו מדברים על תוכנית של קליטה בקהילה, שייקלטו ברמה מאוד מסודרת עם קרוביהם.
חביב קצב: נושא הפינוי מאותם מרכזי קליטה קיימים ומענקי הדיור הקיימים נשחקו לפני הרבה זמן.
חביב קצב: אנו גם מנהלים משא ומתן גם עם משרדי השיכון והאוצר בסוגיה זו גם כן.
חביב קצב: צדקת במונח שלך, פיל לבן, אדוני היושב-ראש.
חביב קצב: בגדול, הרוב המכריע של הביקוש לעולים למקומות המגורים, גם הקשישים וגם אחרים, זה באזורי ביקוש.
חביב קצב: ערד – צדקה חברת הכנסת פלוסקוב שאמרה, שיש מקומות פנויים בערד, מקומות לקשישים, ואין לנו ביקוש אליהם.
חביב קצב: כל אחד זכותו להחליט איך שהוא רוצה, אבל הביקוש למקום כזה בערד כרגע הוא- -
טלי פלוסקוב: עזבו את ערד.
טלי פלוסקוב: אני יוצאת מכאן והולכת לצעוק לכל המדינה שיש 15 דירות, מי שרוצה הגיע למקום כל כך יפה.
יואל רזבוזוב: כבר היינו בסרט הזה.
יואל רזבוזוב: לפני כשנתיים, שלוש, באחד הדיונים עלה שיש 186 דירות פנויות – קריית אתא, משהו כזה.
חביב קצב: היום יש הרבה פחות.
חביב קצב: אנחנו יוצאים כרגע במסע פרסום לדירות האלה.
חביב קצב: הרבה מהעולים מעדיפים – זה לא פשוט – אדם שמחכה שבע, שמונה, עשר שנים, וממתין לדירה מסוימת, המתין למקום מסוים, אז הוא או גר עם המשפחה ומקבל סיוע בשכר דירה עם המשפחה.
חביב קצב: הקשישים העולים הם הזכאים היחידים שהם זכאים לקבלת סיוע בשכר דירה, גם אם הם גרים עם משפחה מקרבה ראשונה.
חביב קצב: זה מאוד חשוב, כי עוזרים לבני משפחה – משפחה רוכשת דירה, מקבלים יחד, האימא או האבא גרים יחד, עוזרים להם לפי רצונם בסיוע בשכר דירה.
חביב קצב: הנושא של מחירי דירות לשכירות, גם הנושא של העולים היום במצב הקורונה, נושא האבטלה, שאחוז המובטלים העולים הולך וגדל – אמנם אנחנו במשרד עמלים בראשות השרה על תוכניות מיוחדות, מענקי קורונה, במסגרת השמה, קורסים מיוחדים, התאמה, הכוונה, קורסי רישוי, לקדם את הנושא של התעסוקה.
חביב קצב: קיבלנו אפילו מענקים מיוחדים, מה שהשרה לפני שבוע, יחד עם יו"ר הוועדה שדיבר על הנושא של הארכת סל הקליטה.
טלי פלוסקוב: זו עבודה משותפת - גם שר האוצר.
חביב קצב: אני מקווה שהחוק יחוקק ויעבירו לנו את הכסף, נוכל להתחיל בעבודה בנושא.
חביב קצב: בנוסף, כרגע במסגרת הטיפול של הממשלה בתקופת הקורונה בתעסוקה וגם במסגרת מנועי צמיחה, אנו אמורים לתת מענים.
חביב קצב: אני לא סתם מזכיר את זה.
חביב קצב: לכאורה זה מקל גם על העולים שנמצאים בשכר דירה.
חביב קצב: אדם שנמצא בתעסוקה או בקורסים ובסוף מגיע לקרקע יציבה, זה עוזר לו להתמודד עם השכירות ובסוף גם להגיע לבעלות על דירה מבחינת קבלת משכנתא וכל הדברים האלה, שניתן להתמודד עם זה.
חביב קצב: תודה על האפשרות לסקירה.
דוד ביטן: יש לכם שאלות למנכ"ל?
טלי פלוסקוב: אני מעריצה את האיש הזה, ואנו לא פעם ראשונה דנים בנושאים האלה.
טלי פלוסקוב: המנכ"ל, ויושבת גם אולגה – הם תמיד כל כך קשובים לסוגיות ובעיות שאנו מעלים בפניהם, ואנו מעלים, והם מנסים לפתור, אבל בכל מקרה, אדוני היושב-ראש, אני רוצה לומר כמה מילים.