GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלומית אבינח: כלומר אתם פוסלים את הבקשה או שאתם מאשרים למרות שהוא לא ביקר בשלוש השנים האחרונות?
שלומית אבינח: כי את אמרת שחובה לבקר במהלך שלוש השנים האחרונות, במידה שבן הזוג לא ביקר בישראל בשלוש השנים האחרונות, האם זה קריטריון שאתם פוסלים לעלייה?
מיכל וונש: וגם אם הוא לא עולה, אגב, אם הוא עם בן הזוג ולא משנה המעמד אז צריך להסדיר את הדבר הזה.
שלומית אבינח: אבל היא אמרה שלוש שנים, ואם הוא ביקר לפני ארבע שנים?
סטלה ראפ: את רוצה לחדד את השאלה?
סטלה ראפ: האם זה פסילה לעלייה?
סטלה ראפ: אנחנו לא עוסקים בעלייה.
סטלה ראפ: האם הוא יכול להיכנס לישראל אם הוא בן זוג והוא לא ביקר בארץ בשלוש השנים האחרונות?
סטלה ראפ: לא, על פי הקריטריון כפי שפורסם באתר רשות האוכלוסין, הקריטריון להראות זיקה לארץ לבני זוג שאחד מהם זר הוא אם לפחות ביקר פעם אחת בשלוש השנים האחרונות.
שלומית אבינח: ואם הוא ביקר בארבע השנים?
סטלה ראפ: אני מדגישה, זה ביקורים, זה לא לעלייה.
סטלה ראפ: אני לא עוסקת בעלייה.
שלומית אבינח: לביקור.
יוסף טייב: ברשותכם, אני רק רוצה להעלות בעיה.
יוסף טייב: אני חושב שיש פה בעיה מהותית הרבה יותר.
יוסף טייב: אני מקבל פה עשרות פניות, יש לי פה מול עיניי שלוש פניות שאני בטיפול כבר שלושה חודשים שאני עומד מול השגרירות והשגרירות מסרבת להכניס בעל שאשתו וילדיו כבר גרים פה ארבע שנים, יש לו מעל 167 ימים בארץ ובכל זאת הוא מקבל סירוב.
יוסף טייב: יש לי פה סירוב, אתם יכולים להעביר את זה.
יוסף טייב: יש לי ארבע פניות כאלה בטיפול.
יוסף טייב: יש בעיה מהותית ברמת השגרירות שפוסלת את המקרים האלה, למה אנחנו כחברי כנסת צריכים להתערב ולשלוח מכתבים ולעמוד מול משרד הפנים ולהפעיל לחצים כדי להכניס את האנשים לארץ?
יוסף טייב: אם הם מוכרים והם נשואים והנישואים שלהם מוכרים, אני לא מחפש בעיות, אני אומר זוג נורמטיבי לגמרי שהבעל לא עשה עלייה, האמא והילדים גרים פה בארץ, הילדים לומדים כאן, האבא נוסע בשביל הפרנסה, הוא רוצה לחזור כבר ארבעה חודשים, מפסח, הוא לא יכול להיכנס, לא יכול לראות את הילדים שלו ואשתו, זה דבר שלא מתקבל על הדעת.
סטלה ראפ: אני לא מכירה את המקרה הזה.
יוסף טייב: אז אני אעביר לך את המקרים האלה, הם נמצאים מול עיניי.
סטלה ראפ: הוא בהחלט נופל בקריטריונים שמותרת כניסתו, יכול להיות שזה היה לפני שלושה-ארבעה חודשים בשיא המגפה.
סטלה ראפ: כאמור הוועדה הממליצה לשר הפנים מתכנסת כל שבועיים ודנה בהקלות ואני לא יודעת למתי רלוונטי המקרה, אני אשמח אם תפנה אליי אחר כך באופן אישי עם הפרטים ואני אבדוק אותם.
סטלה ראפ: אני רוצה להבהיר עוד נקודה אחת.
סטלה ראפ: שגרירות לא מסרבת במקום, שגרירות מעבירה את הבקשה והיא מגיעה לדיון מול הפרטנרים שלנו ברשות האוכלוסין על פי התבחינים שנקבעו.
דוד ביטן: סטלה, מה משך הזמן הממוצע לטיפול בבקשה כשפונים אליכם למשרד החוץ?
דוד ביטן: פלוס מינוס.
סטלה ראפ: בין חצי יום לשלושה ימים, תלוי אם האנשים הציגו את כל המסמכים התומכים.
סטלה ראפ: אתם צריכים להבין, למשל זוג הורים או סבא וסבתא רוצים להגיע לחתונת הנכדה, אז הם צריכים להציג אישור של רישום לנישואים, הזמנה, קרבה, תיעוד ממוסמך של קרבה משפחתית בין הכלה להורים שלה ובין ההורים לסבא וסבתא, מועדים, תצהיר על בידוד וביטוח בריאות שאנחנו דורשים מכל זר שנכנס לארץ.
סטלה ראפ: כל המסמכים האלה דורשים זמן.
סטלה ראפ: מהרגע שכל המסמכים נאספו עד לקבלת תשובה מאיתנו ומרשות האוכלוסין מעברי הגבול בדרך כלל חצי יום עד יום.
דוד ביטן: ואיך הם יודעים איזה מסמכים להביא?
דוד ביטן: הם צריכים לבוא לשגרירות או שזה מפורסם באתר שלכם?
סטלה ראפ: לא, זה מפורסם באתר ובתקשורת אלקטרונית, ורובם ככולם לא מגיעים כלל לנציגויות הישראליות בחוץ, אין צורך, הכול נעשה אלקטרוני.
סטלה ראפ: צריך לזכור שבהרבה מדינות, היושב ראש, הקורונה עדיין בהתהוותה שם.
דוד ביטן: כן, הבנתי.
דוד ביטן: מה קורה עם אדם שנמצא, סתם לדוגמה, יש קונסוליה בעיר מסוימת והוא במרחק של 200 קילומטר, האם אתם נותנים לו עדיפות מסוימת או שהוא צריך להגיע ולחכות בעיר של הקונסוליה?
דוד ביטן: יש איזה שהיא דרך לעשות את זה באופן אלקטרוני?
סטלה ראפ: אני אמרתי, אדוני היושב ראש, רובה ככולה של העבודה נעשית אלקטרונית.
סטלה ראפ: אני לא מכירה הרבה מקרים שהם צריכים להגיע, חוץ מאשר רישום דת וילדים שזה נושא מאוד רציני ולכן ההורים נדרשים להיות שם.
סטלה ראפ: או לחילופין, אם יש בן זוג אחד, נגיד ההורים גרושים ואחד פה ואחד שם, ההורה שמצוי שם והילד בחזקתו חייב להגיע אישית לקונסוליה או לשגרירות ולהצהיר על זה שהוא מוכן שהילד ייסע לבדו להיכנס לישראל להורה השני.
סטלה ראפ: שם נדרשת חובת נוכחות.
סטלה ראפ: זה מתי מעט מקרים לעומת הרוב המוחלט שמתקיים דרך אי-מיילים, דרך הדואר האלקטרוני.
דוד ביטן: עוד שאלה אחת ליועצת המשפטית של הוועדה.
מרב תורג'מן: גב' ראפ, השאלה אם ביטוחי הבריאות מהווים איזה שהוא חסם לכניסה לישראל, מכיוון שהובא לידיעתנו שעלויות הביטוחים הן מאוד מאוד מאוד גבוהות, בין 100 ל-150 דולר ליום.
מרב תורג'מן: האם נתקלתם בקושי בסיפור הזה?
סטלה ראפ: לא נתקלנו בקושי.
סטלה ראפ: למען האמת מאוד מהר כשהם נדרשים, כשבינם לבין האישור זה רק ביטוח הבריאות אנשים מיד עושים ביטוח ומשגרים לנו.
סטלה ראפ: זו דרישה של משרד הבריאות הישראלי ואנחנו מוצאים בכך צדק רב, כדי שאם חלילה זר יחלה בארץ יהיה מי שיממן את הוצאות אשפוזו בבית חולים ישראלי.
סטלה ראפ: אני חושבת שזו דרישה לגיטימית.
דוד ביטן: תודה רבה, סטלה.
דוד ביטן: אנחנו מבקשים מרשות האוכלוסין בנוהל הבא שהם מפיצים, אני מקווה שזה יהיה בקרוב מאוד, שייקחו בחשבון את כל השאלות שהועלו על ידי חברי הכנסת, אנחנו נהיה בקשר איתכם בעניין הזה, ולנסות ולהחריג את תוכניות 'מסע' ונעל"ה באופן מיוחד, כי אלה פרויקטים של העם היהודי, פרויקטים של הסוכנות היהודית במימון ממשלת ישראל.
דוד ביטן: ממשלת ישראל מממנת מצ'ינג של 50% מההוצאות של הסוכנות בעניין הזה.
דוד ביטן: בנוסף לזה אנחנו מבקשים ממשרד הבריאות, אני לא אומר לכם לא ללכת לכיוון הדברים הבריאותיים, מה שנקרא, אבל קחו בחשבון לא לקחת את הפרויקטים של הסוכנות כחלק מהחלטות גדולות.
דוד ביטן: זאת אומרת אם אתם לא מאשרים לסטודנטים זרים אין שום סיבה שזה ישפיע על הפרויקטים של הסוכנות.
דוד ביטן: זה מה שאני מתכוון.
דוד ביטן: לקחת אותם באופן נפרד.
דוד ביטן: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.
דוד ביטן: אני פותח את הישיבה, הצעה לדיון מהיר של חברי הכנסת אלכס קושניר ואנדרי קוז'ינוב בנושא של אחוז המתאבדים בקרוב העולים, שזה 33% מכלל המתאבדים באוכלוסייה בכל שנה, שזה אחוז מאוד מאוד גבוה, וחברי הכנסת מבקשים בעניין הזה דיון.
דוד ביטן: אנחנו גם צריכים להתייחס בסיכום שלנו לעידן הקורונה, זה בטח יעלה את אחוזי המתאבדים מקרב העולים מכיוון שהם האוכלוסייה שנפגעת מהבחינה הכלכלית בעיקר ולכן יש סיכוי גדול שזה גם יקרה.
דוד ביטן: אני רוצה להציג לכם נתונים רשמיים, זה מ-2016.
דוד ביטן: אין נתונים אחרים?
שלומית אבינח: אין, זה הכי אחרון.
דוד ביטן: של משרד הבריאות, קיימים רק עד שנת 2016.
דוד ביטן: ב-2016 היו 390 התאבדויות, 321 גברים, 69 נשים.
דוד ביטן: בעשור האחרון נרשמה ירידה במספר המתאבדים בגילאים 15 עד 24, צה"ל עשה תוכניות מיוחדות לנושא.
דוד ביטן: לפי הנתונים משנת 2016 שיעור ההתאבדות אצל עולים חדשים גבוה פי 1.7 מיהודים אחרים ולא עולים.
דוד ביטן: ישראלים, לאו דווקא מיהודים.
דוד ביטן: עולי אתיופיה, פי ארבעה מכלל האוכלוסייה.
דוד ביטן: ההתאבדות הינה סיבת המוות השנייה אצל בנים בגילאי 15 עד 24 והסיבה השלישית לבנות בגילאי 15 עד 24 ולגברים מגיל 25 עד 44.
דוד ביטן: ממשלת ישראל קיבלה החלטת ממשלה מספר 1091 ב-22 בדצמבר 2013 בנושא תוכנית לאומית למניעת התאבדויות.
דוד ביטן: לצורך יישום ההחלטה נקבע כי תופעל תוכנית לאומית למניעת התאבדויות ובין השנים 2014 עד 2016 עמד התקציב בגין התוכנית הזו על סך 55 מיליון שקל.
דוד ביטן: לאחר מכן אמרו שיעודכן התקציב.
דוד ביטן: במסגרת התוכנית הלאומית נקבע כי יש להתמקד באוכלוסיות ששיעורי ההתאבדות בהן גבוהים, עולים חדשים, בני משפחה של מתאבדים, קשישים, גברים פרודים וגרושים, בעלי הפרעה פסיכיאטרית, אלכוהוליסטים וצרכני סמים.
דוד ביטן: כמו כן הוחלט להתמקד בבני נוער.
דוד ביטן: שיעור ההתאבדות בישראל 5.4 התאבדויות לכל 100,000 איש, נמוך בהשוואה ל-OECD.
דוד ביטן: ועדת העלייה והקליטה קיימה דיון אחרון בנושא בכנסת ה-20, ב-27 בנובמבר 2018.
דוד ביטן: בדיון אז צוין שבישראל מתאבדים כ-500 איש בשנה, מתוכם 170 עולים, שליש מהמתאבדים עולים.
דוד ביטן: מדי שנה מתבצעים 6,000 ניסיונות התאבדות באופן כללי, כמה מתוך זה עולים, אתם יודעים אולי?
דוד ביטן: אין נתון על זה.
דוד ביטן: בדיון האחרון שהתקיים בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות נטען כי התוכנית מחייבת את משרד האוצר להעביר למשרד הבריאות 18 מיליון ₪.
דוד ביטן: מדוע התקציב ירד מ-55 מיליון ל-18?
דוד ביטן: אף אחד לא יודע.
דוד ביטן: הסיבה העיקרית היא שמדובר על תקציב לא צבוע, לפיכך טוענים משרדי הממשלה שמטפלים בנושא והארגונים והעמותות כי משרד הבריאות לא מעביר להם את הכספים עבור התוכניות למניעת אובדנות.
דוד ביטן: השיעור של המתאבדים בקרב עולים חדשים גבוה בהשוואה לילידי הארץ, שיעור ההתאבדות של עולי אתיופיה ירד ממחצית שנות ה-2000, אך הוא עדיין גבוה לעומת ילידי הארץ.
דוד ביטן: מתוך שליש מהמתאבדים שהם עולים 75% עולים מברית המועצות, 20% עולי אתיופיה, 5% ילידי מדינות אחרות.
דוד ביטן: אבל צריך להבין שרוב העולים שעלו בשנים האחרונות זה או ממדינות חבר העמים או מאתיופיה ולכן האחוז שלהם בקרב המתאבדים הוא גבוה יותר.
אלכס קושניר: כן, אבל אם תסתכל על האחוז מהאוכלוסייה אתה תראה - - -
דוד ביטן: ראיתי, אני מדבר על בקרב העולים עכשיו.
דוד ביטן: שיעור ההתאבדות הגבוה ביותר נמצא בקרב קשישים, מגיל 75 פלוס, לכן גם חשוב לשפר את התמיכה בהם.
דוד ביטן: שיעור ניסיונות ההתאבדות של צעירים עולי ברית המועצות לשעבר גבוה פי 2.9 מגיל 10 עד 14 ופי 1.6 מגיל 15 עד 24.
דוד ביטן: זאת בהשוואה לישראלים שנולדו בארץ.
דוד ביטן: מגיל 45 שיעורם נמוך יותר.
דוד ביטן: הדוח השנתי של מבקר המדינה, 70, לשנת 2020, המבקר כתב פרק על הבעייתיות ביישום התכנית הלאומית למניעת התאבדויות.
דוד ביטן: שיעור ההתאבדות אצל נשואים נמוך יותר מגרושים ורווקים.
דוד ביטן: ניסיונות ההתאבדות, שיעור ניסיונות ההתאבדות הגבוה ביותר נמצא בגילאים 15 עד 24.
דוד ביטן: מנתונים שהתקבלו מעמותת ער"ן לקראת דיון זה עולה כי בשנת 2019 התקבלו בער"ן למעלה מ-4,000 פניות מעולים.
דוד ביטן: 340 פניות בחודש, 11 פניות ליום.
דוד ביטן: בתקופה האחרונה השירות בער"ן ניתן בשפות רוסית, אנגלית, אמהרית, ובמידת הצורך ניתן לקבל מענה גם בצרפתית וספרדית.
דוד ביטן: בימי הקורונה קיים מחסור במענה בשפות.
דוד ביטן: 4% מהפניות הן עם תוכן אובדני.
דוד ביטן: בער"ן קיים חוסר בתקציב לשנה בסך מיליון שקל.
דוד ביטן: אני מודה למנהלת הוועדה על הנתונים ועל ההקדמה הזאת, שהיא מאוד מעניינת, היא גם בעצם אומרת את כל הבעיה, אפילו לא צריך לדבר יותר.
אלכס קושניר: כן, לגמרי.
דוד ביטן: אני מציע שתציגו את העניין ואני אשאר עד רבע לאחת ואחר כך תחליף אותי.
אלכס קושניר: קודם כל באמת שלומית גם מכירה את הנושא כי זה לא הוועדה הראשונה שמתקיימת פה בנושא הזה וגם בשבוע וחצי האחרונים היא עשתה עבודת מחקר מאוד משמעותית.
אלכס קושניר: אז באמת תודה רבה על הסיכום, זה מסכם את כל הבעיה.
אלכס קושניר: תודה לך, אדוני היושב ראש, שנעתרת לבקשה שלנו לנהל את הדיון הזה.
אלכס קושניר: אני רוצה לומר שנושא ההתאבדויות זה לא גזירת גורל.
אלכס קושניר: יש פרקטיקות מצוינות, גם בארץ, אפשר לתת את הדוגמה של צה"ל שכן הצליחו לצמצם את כמות המתאבדים בצבא בשנים האחרונות, אבל זה קורה אך ורק כשיש מישהו שלוקח את הנושא לידיים ומטפל בזה.
אלכס קושניר: המישהו הזה אמור להיות משרד הבריאות, אבל דוח מבקר המדינה האחרון, ממאי 2020, מצביע על הרבה מאוד נקודות, אבל אחת הנקודות המשמעותיות ביותר שהוא מצביע, שבעצם התקציב המקורי, שהיה בהיקף של 110 מיליון, צומצם ל-51 מיליון, זאת אומרת זה יותר מחצי, ולכן אני לא מתפלא שהאחוזים לא יורדים.
אלכס קושניר: עכשיו לגבי הנושא של העולים, אני יודע שנמצא פה מנכ"ל ער"ן, נכון?
דוד ביטן: נציג האוצר יש פה?
שלומית אבינח: יש שניים.
אלכס קושניר: המנכ"ל של עמותת ער"ן יגיד לך שהוא ועוד שלוש עמותות מגישים את הבקשה לתמיכה לפי הנוהל הזה.
אלכס קושניר: זה נוהל תמיכה של משרד הבריאות לשנת 2019.
אלכס קושניר: אם אתה תקרא את הנוהל אתה לא תראה פה שום מילה על מתן שירות בשפות.
אלכס קושניר: מה זה אומר?
אלכס קושניר: זה אומר שלאותן העמותות גם ככה יש בעיה לגייס מתנדבים לנושא, לגייס מתנדבים לנושא בשפות זה עוד יותר קשה.
אלכס קושניר: כשהייתי מנכ"ל משרד הקליטה התבקשתי על ידי השרה סופה לנדבר לנסות להקים נוהל תמיכה כזה עבור מוקד לעולים, ונמצאת פה שרה כהן, שהיא מנהלת שירות הרווחה של משרד הקליטה, היא יכולה להעיד, ואז נתקלנו בבעיה שהיא בעיה משפטית, למה?
אלכס קושניר: כפל תמיכות, יש פה נוהל אחד של משרד הבריאות ולכן לא יכולנו לעשות נוהל זהה או דומה להקים מוקד כזה עבור העולים.
אלכס קושניר: כמובן שהעולם לא מחכה לנו, לא לממשלה ולא לכנסת, יש עמותות מגזר שלישי שעושות את העבודה הזאת ופועלות בנושא הזה.
אלכס קושניר: אני חושב שאחת המטרות המרכזיות, גם של הדיון הזה וגם של הוועדה שלנו כוועדת עלייה וקליטה, אנחנו חייבים לדאוג לכך שגם לעולים יהיה מענה זהה כמו שיש לילידי הארץ ובעיקר בעיקר בעיקר בנושא דוברי שפות, שזה אמהרית, רוסית, צרפתית.
אלכס קושניר: שלוש השפות האלה נמצאות בחסר ועמותות שפועלות היום בתחום מנסות - - -
דוד ביטן: איזה עמותות פועלות בתחום?
דוד ביטן: חוץ מער"ן יש עוד עמותות?
אלכס קושניר: יש עוד שתי עמותות, ער"ן היא הגדולה, אבל יש עוד שתיים.
דוד ביטן: יש גם את אבי מספין, מהדיון הקודם, הם גם פעילים בנושא.
דוד ביטן: כן, אבל רוב הפעילות זה ער"ן.
אלכס קושניר: עד כמה שאני יודע, ונמצאת פה שוש, היא יכולה להגיד לנו, אדוני היושב ראש, למבחן התמיכה הזה אושרו שלוש עמותות בשנת 2019, אני לא יודע מה קורה בשנת 2020, האם בכלל יש מבחן תמיכה.
אלכס קושניר: עכשיו, למה המועד הזה חשוב היום?
אלכס קושניר: המועד הזה חשוב היום כי זה בדיוק הזמן של משרדי הממשלה להכין מבחני תמיכה לשנה הבאה, לשנת 21', ולכן אני חושב שתפקידנו לדחוף את זה כדי שהדבר הזה יקרה.
אלכס קושניר: ועוד יותר, אני רק אוסיף, אולי במקרה של דוברי עברית הפעילות באמצעות מתנדבים היא פעילות אפקטיבית וטובה, אני חושב שבקרב דוברי השפות הדבר הזה קצת יותר קשה וזה מסיבה אחת יותר פשוטה, כי המישהו הזה שצריך לתת את המענה בשפה הוא גם עולה חדש בעצמו, אחרת הוא לא היה יודע את השפה, ואז אני לא בטוח עד כמה יש לו את הפנאי ואת הזמן להתנדב בגלל שגם הוא עסוק בהישרדות יום יומית.
דוד ביטן: אתה שם את כל יהבך בנושא הזה של שיחות הנפש האלה?
אלכס קושניר: תקשיב, אני חושב שזה דבר - - -
דוד ביטן: זה גם חשוב, אבל צריך לטפל בבעיות המקוריות שגורמות להם להתאבד.
אלכס קושניר: יגיד לך גם מנכ"ל עמותת ער"ן, וגם שושי שנמצאת פה, שהיא מנהלת היחידה לאובדנות, שזה חלק מהמרכיבים החשובים ביותר שצריכים לקרות, כי נכון להיום בן אדם שנמצא על סף התאבדות אין לו למי לפנות.
דוד ביטן: אין לו עם מי לדבר.
אלכס קושניר: ואותו אחד שנמצא בצד השני של הקו יכול לעצור את זה, יכול לעצור את הרגע הזה ולפעמים רגע אחד זה הכי חשוב.
דוד ביטן: יש נתון לגבי חיילים בודדים בצבא?
אלכס קושניר: עוד פעם, אדוני, אין לי פתרונות קסם לכול, אני גם לא בא ואומר שאני מומחה בנושא הזה, אבל היות שעסקתי בנושא הזה אני חושב שזה הדבר שצריך לעשות.
אלכס קושניר: אגב, מה שכן עשינו במשרד הקליטה בזמנו זה בשיתוף פעולה עם היחידה לאובדנות של משרד הבריאות, עשינו הכשרות להרבה מאוד עובדים אצלנו, ממש הייתה תוכנית הכשרות שעברה ונראה לי שהיא ממשיכה, נכון, שרה?
שרה כהן: אני אדבר על זה.
דוד ביטן: אנדרי.
אנדרי קוז'ינוב: קשה להוסיף למה שכבר נאמר, אבל יש פה גם נתון לגבי הקשישים שהרבה מאוד מהמתאבדים הם קשישים מעל גיל 75.
אנדרי קוז'ינוב: יכול להיות שזה נובע מבדידות, מטיפול לקוי פה ושם, אבל דווקא בתקופת הקורונה זה יילך ויתעצם ככל הנראה כי עכשיו כל ההמלצות לאותם הקשישים הן להישאר בבית והבעיה של הבדידות תחריף.
אנדרי קוז'ינוב: היה קו בזמנו של המשרד לשוויון חברתי, יכול להיות שכדאי גם אותם לערב בנושא, הקו הזה לקשישים, שיידעו לתת מענה בשפות גם בנושא של מניעת אובדנות.
אנדרי קוז'ינוב: בעניין התקציבים באמת אין מה להוסיף, ברור שצריכה להיות פה תוכנית יסודית, לא רק העניין של המתנדבים, אלא גם עניין של ההסברה וכל המערכת התומכת מסביב.
קריאה: זה גם לא הרבה כסף.
דוד ביטן: רציתי לשאול אותך, אנדרי, דיברת על הקשישים.
דוד ביטן: דווקא בקרב עולי חבר העמים יש את המנהג הזה מכל מיני סיבות שההורים גרים עם הילדים, קונים ביחד את הדירה וגרים שם.
דוד ביטן: שם הבדידות היא לא עילה ל – אתה מבין למה אני מתכוון?
דוד ביטן: הם נמצאים ביחד עם המשפחה כל הזמן.
אנדרי קוז'ינוב: לא מדויק, כי עדיין יש כמעט 25,000 בודדים שגרים במקבצי דיור, מעל 25,000 אנשים במקבצי דיור, הרבה מאוד עריריים.
אנדרי קוז'ינוב: ברור שבמסה יש מצבים שגרים ביחד, אבל המנהג הזה של כמה דורות לגור ביחד הוא כבר די עבר מהעולם.
דוד ביטן: ובמקבצי הדיור הם גם לא לבד.
אנדרי קוז'ינוב: במקבצי הדיור הם לרוב לבד.
דוד ביטן: מה לבד?
דוד ביטן: אבל זה - - -
אנדרי קוז'ינוב: לבד, בן אדם לבד בחדר.
דוד ביטן: אבל כולם גרים ב – מה זה מקבץ דיור?
אנדרי קוז'ינוב: לא, יש זוגות, אבל לרוב האנשים האלה, בן הזוג שלהם כבר נפטר.
דוד ביטן: אבל יש שם מדריכים.
אנדרי קוז'ינוב: יש מדריכים, יש עובדים סוציאליים ועדיין התחושה – אני אתאר לך מקבץ דיור, דירה של 16 מטר רבוע, בן אדם לבד שגם אסור לו, לפי כל ההמלצות, לצאת.
אנדרי קוז'ינוב: לא אסור לו, אבל מומלץ לו לא לצאת ולא להתקהל.
אנדרי קוז'ינוב: שם הבעיה הזאת מחריפה.
דוד ביטן: אני רוצה לומר שאיך שראיתי את הבקשה שלכם מיד קבעתי דיון, כי זה נושא באמת חשוב, אבל כשקראתי את הפתיח של מנהלת הוועדה שהכינה לנו, אני חושב שהבעיה מאוד מאוד חמורה וצריך לטפל בה.
דוד ביטן: מי זה ממשרד האוצר?
דוד ביטן: תסביר לנו איך קרה שהתקציב ירד, מה, אין צורך בזה?
רועי קאהן: התוכנית תוקצבה במלואה מ-2013 ועד היום, משרד הבריאות תוקצב במלואו.
רועי קאהן: השאלה למה הוא לא השתמש בכל התקציבים, זה צריך להפנות למשרד הבריאות.
רועי קאהן: אנחנו תקצבנו במלואו, גם בשנת 2019 וגם בשנת - - -
דוד ביטן: למה זה דווקא במשרד הבריאות?
דוד ביטן: מה הם עושים כדי – אני לא מבין את זה.
רועי קאהן: למה ב-2016 הממשלה החליטה שמי שינהל את זה זה משרד הבריאות?
דוד ביטן: כן, למה משרד הבריאות?
רועי קאהן: אני לא בטוח שיש לי תשובה - - -
דוד ביטן: אתה אומר שהתקציב 55 מיליון הלך, זה מה שאתה אומר?
אנדרי קוז'ינוב: כלומר הוא לא נוצל.
רועי קאהן: אני אומר שמשרד הבריאות תוקצב מ-2013 לפי החלטת הממשלה.
רועי קאהן: אנחנו תקצבנו אותה במלואה.
רועי קאהן: לגבי השאלה שעלתה - - -
דוד ביטן: ואתם לא בודקים מה הם עושים עם הכסף?
דוד ביטן: הם יכולים לעשות מה שהם רוצים?
רועי קאהן: הכסף תוקצב - - -
דוד ביטן: 55 מיליון?
רועי קאהן: זה תקציב ייעודי - - -
קריאה: לא, מלא, מלא, 100 ומשהו מיליון.
דוד ביטן: אז למה כתבתם 55 מיליון?
אלכס קושניר: לא, זה משהו אחר, זו הייתה החלטת ממשלה נפרדת.
שלומית אבינח: בדיון שהיה ב-2018, יש את הפרוטוקול - - -
דוד ביטן: מה התקציב היום?
דוד ביטן: מה התקציב שאושר ב-2016?
רועי קאהן: עכשיו בשנת 2019 היה 17 מיליון שקל, בשנת 2020 היה 19 מיליון שקל.
אלכס קושניר: ומה כתוב בדוח מבקר המדינה?
דוד ביטן: זה לא 55 מיליון.
דוד ביטן: הוא כתב שהם הוציאו רק 18 מיליון.
שלומית אבינח: רגע, רועי, סליחה, אתה היית בדיון ב-2018, לקחתי מהפרוטוקול.
שלומית אבינח: פה אני כותבת דברים, יש לי את הפרוטוקול, תיכף אקריא מהפרוטוקול, אתה אמרת שזה מה שתוקצב ל-2018.
רועי קאהן: זה מה שאני אומר עכשיו.
דוד ביטן: לא, אמרת שהורידו מ-55 ל-18.
רועי קאהן: לא, תנו לי לחדד.
דוד ביטן: החלטת הממשלה עשתה תקצוב לשלוש שנים?
רועי קאהן: לא, לא, אדוני.
דוד ביטן: אז בוא תסביר לנו את זה.
רועי קאהן: כשאנחנו אמרנו בכל הדיונים, אנחנו אומרים גם עכשיו, תוקצב במלואה, במספרים שאתם מכירים פה, 55 ו-110, זה הכסף המצטבר.
רועי קאהן: כשאני אומר שהשנה הכסף תוקצב ב-18 ובשנת 2018 ב-17 זה הכסף המלא שהיינו צריכים לתת בהחלטת הממשלה נכון לאותה השנה.
דוד ביטן: ונתתם את זה למשרד הבריאות?
רועי קאהן: נתנו את הכסף למשרד הבריאות.
דוד ביטן: ואתם לא יודעים מה הם עשו בזה.
רועי קאהן: בכל שנה לפי החלטת הממשלה.
דוד ביטן: אתם לא יודעים מה הם עשו בזה.
אנדרי קוז'ינוב: רגע, משרד הבריאות מלכתחילה – הייתה דרישה לתוספת תקציב?
רועי קאהן: לא, תוקצב במלואו.
אנדרי קוז'ינוב: לא, ברור שתוקצב במלואו, השאלה אם ה-17 מיליון זה הכסף ש - - -
דוד ביטן: ער"ן, תגיד לי, אני רוצה לשאול אותך שאלה.
דוד ביטן: כמה קיבלתם ממשרד הבריאות לעניין הזה?
2579: בוקר טוב, חבר הכנסת ביטן.
דוד ביטן: עזוב הרצאה, אחר כך אני אחזיר אותך, אל תדאג, תגיד לי כרגע מה קיבלתם ממשרד הבריאות?
דוד ביטן: הרי הגשתם בקשת תמיכה, נכון?
2579: שני מיליון.
2579: שני מיליון וזה ירד משניים וחצי.
דוד ביטן: שני מיליון לשנה?
2579: לשנה קודם ואני כבר אגיד במשפט הכי קצר, אין שום דרך בתקציב הזה לתת מענה בשפות כי היכולת לגייס מתנדבים דוברי שפות שייתנו את המענה הזה לא מתכנסת בתקציב הזה.
דוד ביטן: אני עוד אחזיר אותך, אל תדאג.
דוד ביטן: משרד הבריאות.
שלומית אבינח: ד"ר שושי איזנברג, מנהלת המחלקה לאובדנות
דוד ביטן: את יכולה להסביר לי מה אתם עושים בתקציב הזה כל שנה?
דוד ביטן: והאם לא ניצלתם אותו לדברים אחרים?
דוד ביטן: זה מה שאני רוצה לדעת.
שושי איזנברג הרץ: שלום רב.
שושי איזנברג הרץ: קודם כל היו שם כמה אי דיוקים.
שושי איזנברג הרץ: לגבי התקציב, לא כל התקציב של המשרד הגיע ליחידה.
דוד ביטן: לא שומעים.
דוד ביטן: עוד כמה דקות שתיכנס.
שלומית אבינח: ד"ר אבשלום אדרת, עמותת 'בשביל החיים' איתנו?
דוד ביטן: רגע לאט לאט, חכי.
דוד ביטן: אני רוצה להבין, משרד הבריאות לקח את הכסף ואני עוד לא שמעתי מה הם עשו איתו.
דוד ביטן: נראה לי שלא קרה מי יודע מה כי ממשיכים להתאבד כל הזמן וזה עולה, אפילו לא יורד, אתם לא בודקים מה הם עושים עם הכסף?
דוד ביטן: מה, הם לוקחים את הכסף ונגמר הסיפור?
רועי קאהן: בסוף אנחנו מתקצבים המון המון דברים, אני לא יודע לומר לך שכל התקציב של 40 מיליון שקל של משרד הבריאות, כל תכנית ותקנה בדיוק לאן יוצאת ולמה השתמשו בו.
דוד ביטן: אני אגיד לך מה אני הייתי רוצה מכם, תגיד לי אם זה אפשרי, בסדר?
דוד ביטן: קודם כל אני רוצה שחלק מהכסף הפעם יעבור למשרד הקליטה, על מנת שהם – אתה רואה ששליש מהמתאבדים הם עולים, עם כל הכבוד, זאת אומרת אתה לא יכול להעביר את זה רק למשרד הבריאות.
דוד ביטן: משרד הקליטה, על מנת שיעשה תכניות ייחודיות לעולים, כמו למשל בער"ן שייתנו להם תקציב לנושא של השפות, דברים מהסוג הזה.
דוד ביטן: משרד הקליטה יעבוד מול משרד הבריאות, איך הם מטפלים בנושא של העולים, אחרת אני לא רואה מצב שאתה מעביר את הכול לשם והם מבזבזים את הכסף על מיליון דברים אחרים.
דוד ביטן: אין פה - - - אני לא אומר לך להעביר שליש למשרד הקליטה, כי עדיין יש תוכניות שהם צריכים להפעיל בנושא של האובדנות שהן כלליות, אבל עדיין משרד הקליטה צריך לקבל נתח מהתקציב ולטפל בזה.
דוד ביטן: אתה לא יכול להעביר את זה רק למשרד הבריאות.
רועי קאהן: אני מעביר למשרד הבריאות על בסיס החלטת הממשלה שקבעה שהם יהיו הגוף - - -
דוד ביטן: בסדר, אז אני מבקש.
דוד ביטן: החלטת הממשלה הייתה לאיזה תקופה?
דוד ביטן: לכל החיים?
רועי קאהן: היא נגמרה.
דוד ביטן: נגמרה, יפה.
דוד ביטן: עכשיו אנחנו מדברים חדש, נכון?
דוד ביטן: אז אני מבקש שני דברים, תגיד לי אם זה אפשרי.
דוד ביטן: אחת, חלק מהתקציב, משרד הקליטה יגיד מה החלק בתקציב, אחרי שתבדקו מול משרד הבריאות איזה תכניות כלליות שהם עושים משפיעים על העולים ואז אין צורך שאתם תקבלו את הכסף ומה אתם צריכים על מנת לטפל בסוגיה של העולים, אתם צריכים להגיד לאוצר מה הצרכים שלכם יחסית לתקציב.
דוד ביטן: דברו באחוזים, לא בסכומים, כי אני לא יודע מה יהיה התקציב, נכון?
דוד ביטן: דבר שני, מה האפשרות לפתוח למשל תקנה, אני לא מוכן לזה שער"ן יפנו למשרד הבריאות ואולי יקבלו את הכסף ואולי לא יקבלו את הכסף.
דוד ביטן: מדובר פה בכל זאת בעמותה שהיא עושה את זה, היא היחידה כמעט, כל השאר זה בטל בשישים, אני לא רוצה להעליב אף אחד.
אלכס קושניר: לא, אדוני, הם לא בטל בשישים, יש שמה - - -
דוד ביטן: בסדר, אני לא רוצה להעליב אף אחד, אבל למה אי אפשר לפתוח להם תקנה להעביר להם את הכסף?
דוד ביטן: למה הם צריכים לעבור דרך ועדת תמיכות?
דוד ביטן: יש לכם את זה במסגרת התקציב הרבה פעמים שאתם מעבירים, כמו אלסם, דברים מהסוג הזה, אתם נותנים להם כסף ישירות.
דוד ביטן: למה הם צריכים לעבור את כל הוויה דולורוזה הזאת במשרדי הממשלה?
דוד ביטן: אתם צריכים לקבל החלטה שבנושא הזה, תעשו ניסיון לשנה אחת, הרי כל שנה מאשרים תקציב, תפתחו להם תקנה, תעבירו להם את הכסף ואז אתם מפקחים, אתם או החשב של משרד הבריאות או של משרד הקליטה - - -
שלומית אבינח: לער"ן או לכל העמותות שעוסקות בסיוע ל - - -
דוד ביטן: לא, לא, הם מגישים בקשה למשרד הבריאות, למשרד הבריאות אין עניין - - -
שלומית אבינח: אבל השאלה אם אתה רוצה לכל העמותות.
שלומית אבינח: רק לער"ן?
דוד ביטן: ער"ן, כי ער"ן הכי גדולה, אני לא יכול עכשיו לפתוח תקנה לכל העמותות.
אלכס קושניר: לא, אבל אפשר לעשות – מבחן תמיכה זה בסדר, זה גם לפי דעתי נכון - - -
דוד ביטן: אבל הם צריכים לעבור את הדבר הזה.
אלכס קושניר: בזה אין להם בעיה.
אלכס קושניר: מה הבעיה שלהם?
אלכס קושניר: יש להם שתי בעיות.
אלכס קושניר: אחת, אין מספיק כסף.
דוד ביטן: לא, אז ברגע שיש להם תקנה הם מקבלים את זה ישירות ונגמר הסיפור.
אלכס קושניר: כן, אבל זה לא משנה, כמות הכסף לא משתנה.
דוד ביטן: לא, לא, לא.
דוד ביטן: אם התקציב הוא 18 מיליון נגיד, נגיד נשאר אותו תקציב, 18 מיליון, חלק יעבור למשרד הבריאות, חלק יעבור למשרד הקליטה וחלק יעבור לעמותות הספציפיות במסגרת תקנה ואז הם מקבלים את זה ישירות.
דוד ביטן: תקנה בתקציב זה שיש להם העברה ישירה.
אנדרי קוז'ינוב: אבל צפויה החלטת ממשלה להמשך תקצוב ל-2020 ו-2021?
דוד ביטן: הם פותחים להם סעיף תקציבי.
רועי קאהן: כן, אבל אתה לא יכול לעשות את זה לעמותה אחת.
דוד ביטן: בסדר, אבל היא העמותה הכי גדולה.
דוד ביטן: אם אי אפשר אז אי אפשר.
דוד ביטן: אני לא נכנס לזה.
שרה כהן: אדוני היושב ראש, אפשר להתייחס?
דוד ביטן: אי אפשר לפתוח תקנה לכל עמותה, עזוב.
דוד ביטן: אם פותחים אז פותחים לעמותה הגדולה ואז השאר מגישים בקשות תמיכה למשרד או למשרד הקליטה או למשרד ה – אבל עדיין היא העמותה הגדולה, היא גם מקבלת, אני מבין, את רוב התקציב לתחום הזה, נכון?
דוד ביטן: כעמותה, היא מקבלת הכי הרבה?
רועי קאהן: אני לא מכיר.
דוד ביטן: מה מקבלים בעמותות האחרות?
רועי קאהן: א', זו שאלה שצריך להפנות - - -
דוד ביטן: אז בסדר, תבחנו את זה, אני לא מחכה לתשובה, תתייעצו עם משרד המשפטים, אבל חלק מהתקציב חייב לעבור למשרד הקליטה.
דוד ביטן: החלטת ממשלה, אפשר לנסח אותה.
דוד ביטן: לאור העובדה ששליש מהמתאבדים הם עולים חדשים אז צריך להקצות לזה תקציב מיוחד ולא לבנות על משרד הבריאות עם כל הבעיות שיש לו וכל סדרי העדיפויות שיש לו שהוא יעשה.
דוד ביטן: אוקיי, אתם לא אשמים, אתם לא ידעתם שזה המצב, בסדר?
דוד ביטן: גם אני לא ידעתי, אף אחד לא יודע, מי שלא מתעסק בזה ישירות לא יודע.
דוד ביטן: אף אחד לא יודע שמתאבד הוא כזה או כזה.
שרה כהן: אדוני היושב ראש, ברשותך, אני הייתי רוצה להתייחס.
דוד ביטן: תיכף אני אתן לך, תני לי לנהל משא ומתן.
שרה כהן: לא, לפני המשא ומתן שאתה מנהל.
דוד ביטן: רגע, עצרי, תני לי לנהל קצת משא ומתן, אחר כך תגידי מה שאת רוצה.
שרה כהן: לא, כי הנתונים חשובים גם לצורך המשא ומתן.
דוד ביטן: הכול בסדר.
דוד ביטן: אני מבקש מכם תשובה לעניין הזה.
דוד ביטן: תבדקו.
דוד ביטן: אתם קובעים הרי את החלוקה, הממשלה קובעת מסגרת, איך מחלקים את זה אתם הרי מנסחים לממשלה את ההחלטה, אתם יודעים את זה.
דוד ביטן: אתם אגף תקציבים, נכון?
רועי קאהן: נכון.
דוד ביטן: נו, בסדר, אז אתם מנהלים את העסק בעניינים האלה.
דוד ביטן: דבר על זה גם עם מרידור, אם אתה רוצה אני אדבר.
דוד ביטן: אני מבקש ממך לשקול את העניין הזה ולתת לנו תשובה, בסדר?