GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אייל דולב: במשרד הביטחון עשו פיתוח טכנולוגי כדי לאפשר להם למשוך את הכסף, להגיש את הבקשה, מהמחשב שלהם און ליין.
אייל דולב: הפיתוח הזה בעצם מאפשר לעמוד בהצעה הזאת.
אייל דולב: בודדים, ככל שיוחלט להוסיף אותם, יש לנו את השדה הזה במחשב.
אייל דולב: זה דורש פיתוח טכנולוגי וזה מעכב.
אייל דולב: מובטלים, זה נתון שלנו במשרד הביטחון אין.
אלכס קושניר: אנחנו בכלל לא מדברים על זה.
אייל דולב: היושב ראש דיבר על זה.
אייל דולב: זאת אומרת, ככל שאתם רוצים לעשות את זה יותר מהר, אני חושב שצריך לעשות את זה יותר פשוט טכנולוגית ולאפשר לנו.
דוד ביטן: לא אמרתי את זה.
אייל דולב: אתה אמרת מובטלים.
דוד ביטן: מובטלים ואנחנו נתייחס לזה.
דוד ביטן: אני מדבר על חיילים שהם מובטלים.
אייל דולב: אני מבין אבל למשרד הביטחון אין לנו את השדה הזה, אין לנו את הנתון הזה.
דוד ביטן: זאת לא בעיה.
דוד ביטן: הוא מביא אישור שהוא מקבל את האבטלה.
דוד ביטן: עם כל הכבוד, הפורמליות של הקרן היא לא מעניינת אותנו.
דוד ביטן: הוא מביא אישור מביטוח לאומי שהוא מקבל דמי אבטלה ובזה נגמר הסיפור.
אייל דולב: אישור, זה אומר להעמיד אנשים שקולטים את האישורים, שסורקים אותם, שבודקים אותם.
דוד ביטן: אז מה נעשה?
דוד ביטן: הרעיון קיים.
דוד ביטן: אנחנו מדברים על עוד איזה רובד.
אייל דולב: לעשות את זה בלחיצת כפתור.
אייל דולב: אתם מבינים את ההבדל?
דוד ביטן: אם אתם צריכים לשים עוד עובד, תשימו.
דוד ביטן: יש מספר דברים שאני מבקש מכם לחשוב עליהם.
דוד ביטן: אנחנו מעוניינים להאריך את משך הזמן מחודשיים לחצי שנה אבל נוכל להתפשר על זה.
דוד ביטן: לא נעמוד עכשיו כאן על הימים.
אלכס קושניר: יש הצעת חוק פרטית, עד סוף השנה הקלנדרית.
דוד ביטן: עזוב את הצעת החוק הפרטית.
דוד ביטן: אנחנו מתבססים על הצעת החוק הממשלתית ולא על הפרטית.
אלכס קושניר: אין בעיה, בסדר, אבל יש כאן חלופה.
דוד ביטן: אנחנו לא צריכים את הפרטית כדי לעשות תיקון.
דוד ביטן: אני מקבל את ההצעה של היועצת המשפטית וחושב שהיא נכונה, לעשות בחוק איזה מנגנון שאם יהיו עוד פעם בעיות, נוכל לקבל איזושהי החלטה באיזו שיטה שאתם היועצים המשפטיים תקבעו איך עושים את זה בלי לתקן את החוק.
דוד ביטן: רק לאשר מסגרת תקציב על ידי האוצר ואז אפשר להתקדם.
דוד ביטן: זו הצעה מצוינת.
דוד ביטן: דבר שלישי.
דוד ביטן: צריך לעשות עוד שני רבדים.
דוד ביטן: רובד אחד הוא שחייל משוחרר שהיה חייל בודד ב-12 החודשים האחרונים, ובתנאי שהוא שוכר דירה, לא כל אחד שהוא חייל בודד - מקבל קצת יותר, מקבל 6,000 במקום 4,000 שקלים.
שלומית אבינח: יקבל 6,000 שקלים, זכות שימוש בפיקדון.
דוד ביטן: על זה אני מדבר.
דוד ביטן: חייל משוחרר שהוא מובטל – ואפשר להביא את זה, זה מאוד פשוט מבחינה פורמלית, הוא רק מביא אישור מביטוח לאומי שהוא מובטל - גם הוא יקבל.
מרב תורג'מן: גם חייל משוחרר ב-12 החודשים מיום שחרורו?
דוד ביטן: אם הוא מובטל ארבע שנים, הוא לא יקבל.
דוד ביטן: לכן זאת לא עלות תקציבית גבוהה.
דוד ביטן: אני אומר כרגע על דעתי - לא התייעצתי עם החברים – שאם אתם תסכימו לשינויים האלה, אני מוכן להוריד את הפיקדון על מנת למנוע בעיה תקציבית, להוריד ל-3,500 לכלל החיילים.
דוד ביטן: זאת אומרת, חשוב לי לפתור את הבעיה של חיילים בודדים וחשוב לפתור את הבעיה של חיילים מובטלים.
אלכס קושניר: אדוני, סליחה שאני מתפרץ לדבריך.
אלכס קושניר: ברגע שאתה עושה את זה ואתה מאפשר לחיילים -- -
דוד ביטן: תביא עוד תקציב כדי לחלק אותו.
אלכס קושניר: אני מנסה לחשוב צופה פני עתיד.
אלכס קושניר: חס וחלילה הקורונה נמשכת, אתה עכשיו תיתן לחיילים הבודדים את האופציה למשוך מהמענק כשזה גם כסף שמגיע להם?
אלכס קושניר: אנחנו לא נצליח להוציא את הפעימה השלישית של הפיקדון כשאתה הוצאת את הפעימה השנייה.
דוד ביטן: מה זה הפעימה השלישית?
אלכס קושניר: אתה הוצאת פעימה שנייה של המענק עבור החיילים.
אלכס קושניר: כאן זה כסף שגם כך מגיע להם.
דוד ביטן: מה הקשר בין הדברים?
דוד ביטן: הוא רוצה –שייקח את זה, הוא לא רוצה – שלא ייקח את זה.
אלכס קושניר: נכון, אבל ברגע שנבוא לבקש פעימה שלישית אם חס וחלילה המשבר נמשך - - -
דוד ביטן: את זה אנחנו פותרים על ידי זה שבמצב כזה אנחנו לא צריכים תיקון של החוק.
דוד ביטן: יבואו לכאן ונדבר על זה.
דוד ביטן: עוד מישהו רוצה להתייחס לפני שאנחנו מסיימים את הישיבה?
טל שטראוס: אני רק מזכירה שלגבי הבודדים, יש להם זכאות בחוק קליטת חיילים משוחררים לסיוע בשכר דירה של עד 1,000 שקלים בחודש.
דוד ביטן: מה זה 1,000 שקלים?
דוד ביטן: אתם פעם שכרתם דירה?
טל שטראוס: נכון, אבל בתקופת הקורונה הוגדל להם המענק הזה בשתי פעימות.
דוד ביטן: אני לא יודע מה הגיל שלכם והיכן אתם גרים.
דוד ביטן: חייל בודד שצריך לשכור דירה ובתקופת הקורונה גם לא עובד, גם 4,000 השקלים האלה כפול שתיים לא מספיקים לו לכלום.
דוד ביטן: אם יש לכם בעיה, אתם הולכים לאבא ואימא וכולם עוזרים אבל לו אין ממי לבקש.
דוד ביטן: אם אין לו, אז אין לו אלא אם כן יש לו אבא בקנדה שיש לו הרבה כסף.
דוד ביטן: כמה שאתם לא נותנים להם, זה טוב.
דוד ביטן: זה כסף שלו, עם כל הכבוד.
דוד ביטן: זה לא שאתם עושים לו טובה.
דוד ביטן: אתם רק מתקנים את הנושא הזה של למה הוא יכול למשוך את הכסף.
דוד ביטן: יש בעיה תקציבית?
דוד ביטן: אני מוכן לעזור בבעיה התקציבית.
דוד ביטן: אם את מורידה 500 שקלים מ-300,000 חיילים, את יכולה לתת ל-4,000 או ל-5,000 חיילים משוחררים יותר כסף.
דוד ביטן: חשוב לי לצאת מכאן עם דינמיקה שלפחות לעולים ניתן תוספת מסוימת כי אין להם את האפשרויות.
יעל אגמון: אנחנו נבדוק ונחזור.
דוד ביטן: עוד הערה של חברי הכנסת?
דוד ביטן: הערה של אנשי המקצוע?
דרור גרנית: שלום אדוני היושב ראש, בוקר טוב.
דרור גרנית: דווקא בגלל הדברים החשובים שאמרת אני רוצה לומר שצריך לזכור את תכלית מנגנון הפיקדון.
דרור גרנית: התכלית של מנגנון הפיקדון, כפי שהסבירה נציגת האוצר, היא באמת לתת לאדם, לחייל המשוחרר, את קו הזינוק לחיים בוגרים.
דרור גרנית: לכן יש את ההגדרה של המטרות שהן המטרות המנויות בחוק – רכישת דירה, פתיחת עסק, השכלה אקדמית, הכשרה מקצועית וכדומה.
דרור גרנית: אלה מטרות שנתפסות כפתיחה דרושה לחיים בגירים טובים יותר והן חשובות במיוחד לחיילים מאוכלוסיות חלשות או לבודדים, בדיוק אלה שאין להם את הגב הכלכלי מהבית.
דרור גרנית: המחשבה היא שאם אנחנו פורצים את מנגנון הפיקדון, כלומר, אנחנו מתירים את השימוש בכסף לכל מטרה, המשמעות היא שדווקא לחייל מהאוכלוסיות היותר חלשות כלכלית או בלי הגב הכלכלי בכלל, כמו החיילים הבודדים, בעצם הוא יוציא את זה על צריכה שוטפת אבל אז לא יהיה לו את הבסיס לעשות את אותם צעדים משמעותיים יותר שהם פתיחת חיים בוגרים.
דרור גרנית: לכן המשמעות של הפריצה, ככל שאתה מגביל את הסכום דווקא לחיילים הבודדים, ככל שאתה נוגס בפיקדון לכל מטרה אחרת, המשמעות היא שהוא פחות מנצל את מטרתו, שזה לתת את אותם צעדים גדולים שצריך להם יותר כסף כדי שאפשר יהיה להתחיל חיים בוגרים.
דרור גרנית: זה מצרך על הצריכה השוטפת, על היום-יום השוטף וזה משהו שצריך לזכור כאשר מנצלים את הכסף הזה.
דרור גרנית: שוב, זה לא מדע מדויק.
דרור גרנית: אפשר לדבר אם זה 3,500 או 4,000 או 4,200, וזו כבר שאלה תקציבית שלאוצר בוודאי יש מה לומר עליה אבל אני אומר שמבחינת העיקרון המשפטי, אין כאן תשובה מדויקת אבל ברור שככל שיותר מהכסף יוצא לצריכה שוטפת, כך פחות ממנו נשאר בסוף הדרך לאותן מטרות שהן המקפצה לחיים בוגרים עם איזשהו בסיס, בין שזאת הכשרה מקצועית או השכלה אקדמית או רכישת דירה אוכל המטרות האחרות הקבועות בדין.
דרור גרנית: אני אומר את כל הדבר הזה כי צריך לזכור את התכלית הבסיסית של מנגנון הפיקדון.
אלכס קושניר: אבל יש לנו מצב חירום.
דוד ביטן: התכליות משתנות.
דרור גרנית: אני מבין את זה אדוני ולכן אנחנו אומרים שזה עניין של איזון.
דוד ביטן: כל אחד יודע מה האיזון הראוי לו.
דוד ביטן: אתה רוצה לקבוע לו מה האיזון.
דוד ביטן: אם אין לו אפשרות להשלים את החודש כי הוא לא עובד?
דוד ביטן: אז מה יותר חשוב עכשיו?
דוד ביטן: שבעוד ארבע שנים הוא יתחיל ללמוד ואז הוא יקבל עוד 3,000 שקלים ללימודים או שעכשיו הוא צריך לעבור את היום?
דוד ביטן: אני מציע לא להיות פטרון של אף אחד.
דוד ביטן: אנחנו מבינים שיש שם בעיה ואנחנו כרגע צריכים להשתדל לעזור כמה שיותר.
דוד ביטן: הסכום הזה של 8,000 שקלים שמקבלים בחודשיים של הקורונה כשהם לא עובדים, הוא שולי מאוד בעניין הזה.
דוד ביטן: נכון, זה עוזר להם אבל זה לא מספיק ואנחנו יודעים שזה לא מספיק.
גלית גולן: אל"מ גלית גולן.
גלית גולן: בוקר טוב לכולם.
גלית גולן: אין לי יותר מדי מה להוסיף.
גלית גולן: אם אני אומר שאני מתרגשת, זה כבר יישמע נדוש.
גלית גולן: אני רוצה לומר רק משהו אחד.
גלית גולן: יש כאן לא כסף תוספתי.
גלית גולן: יש כאן כסף של החיילים שהם צמאים לו, בטח בעת הזו.
גלית גולן: חשוב לי שתדעו שאנחנו מכירים את כל המצוקות ואנחנו ערים להן.
גלית גולן: צריך לחשוב על החיילים, ודיברתם בהתחלה, שזה יפגוש אותם שבועיים לפני שיסתיים החוק, שבועיים לפני החודשיים האלה ונצטרך להתכנס שוב ולעשות איזושהי הערכת מצב לראות איך הקונסטרוקציה מאפשרת לנו להאריך את זה כמה שאפשר.
גלית גולן: מזה אנחנו מוטרדים.
גלית גולן: אני חושבת שיש כאן מענה מאוזן וחשוב וטוב שהוא ימומש כמה שיותר מהר.
גלית גולן: צריך גם לחשוב איך אנחנו מסבירים אותו לחיילים המשוחררים.
דוד ביטן: צה"ל מוטרד מהעניין הזה.
גלית גולן: מאוד.
דוד ביטן: לכן אנחנו צריכים ללכת לקראתם במובן הזה של מתן הארכה, כמו שאומר חבר הכנסת קושניר, במועדים.
דוד ביטן: אנחנו ניפגש ביום שני בשעה 9:30 בבוקר.
דוד ביטן: יש עוד מישהו שרוצה לומר משהו ב-זום.
דוד ביטן: לא משרד.
דוד ביטן: תנו לנו מהאזרחים.
דוד ביטן: לא צריך כל פעם את המשרדים הממשלתיים.
דוד ביטן: אין אזרחים?
דוד ביטן: אין חיילים?
ניסים בן לולו: שלום.
ניסים בן לולו: אני ממשרד הרווחה, מפקח ארצי במינהל תקון.
ניסים בן לולו: אני רוצה להעיר מספר הערות בעיקר לגבי חיילים בודדים.
ניסים בן לולו: חייל בודד שמשתחרר מהצבא, אולי הוא מסיים את שירותו הצבאי אבל הוא לא מפסיק להיות בודד ואנחנו מלווים את החבר'ה האלה במשך שנים, בעיקר את אלה שהיו חיילים בודדים על רקע היעדר עורף משפחתי.
ניסים בן לולו: אם לכל אחד מאתנו היום במצבי חירום יש פה ושם קצת חסכונות או קצת במי להיעזר ויש הורה ששם פה משהו ועוזר, לחבר'ה האלה אין את האפשרויות האלה ואנחנו נתקלים בזה ברמה היום-יומית.
ניסים בן לולו: בהקשר של החוק הזה אני רוצה להתייחס למספר נקודות.
ניסים בן לולו: קודם כל, לנושא של הדיפרנציאציה של הסכום.
ניסים בן לולו: לדעתי כן צריך להגדיל את הסכום של חייל משוחרר, בטח אם הוא חסר עורף משפחתי.
ניסים בן לולו: מדובר בזמן חירום ואין לו מקורות.
ניסים בן לולו: אני רוצה להתייחס גם לתקופה.
ניסים בן לולו: רבותיי, חודשיים זה כלום במיוחד כשאני מדבר על החבר'ה האלה.
ניסים בן לולו: אלה חבר'ה שהם לא מאורגנים, הרבה פעמים הם חסרי כיוון, תוך חודשיים הם אפילו לא ידעו שיש להם את האפשרות הזאת.
ניסים בן לולו: לדעתי נצרכת תקופה הרבה יותר ארוכה.
ניסים בן לולו: מבחינתי, אני הייתי מדבר על כל התקופה, על כל חמש השנים ולא איזושהי תקופה מאוד מוגבלת.
ניסים בן לולו: החבר'ה האלה מאוד מאוד זקוקים לעזרה הזאת.
ניסים בן לולו: היום אין להם שום אפשרות לממש אותה.
ניסים בן לולו: החוק ביסודו הוא חוק טוב שנועד באמת לעזור לחיילים משוחררים, אבל הנושא של ההבחנה המאוד ברורה בין חיילים משוחררים חסרי עורף משפחתי, שאין להם שום מקור לתמיכה, להערכתי כן צריך לקבל איזושהי התייחסות מיוחדת גם מבחינת משך הזמן וגם מבחינת איזושהי יוזמה של יידוע שלהם שיש להם את הזכות הזאת.
ניסים בן לולו: החבר'ה האלה לא נכנסים לאתר, לא הולכים לברר את הזכויות שלהם ולא תמיד מקשיבים לחדשות ולתקשורת.
ניסים בן לולו: אני הייתי מדבר אפילו על איזושהי פנייה יזומה לחיילים כאלה שיבואו לממש את זכותם.
ניסים בן לולו: תודה.
דוד ביטן: לפני שאנחנו מסיימים, אני רוצה להודות בשם החברים גם למשרד האוצר וגם למשרד הביטחון.
דוד ביטן: אני יודע שאתם תמיד התנגדתם לשינויים האלה אבל עכשיו לאור המצב אתם מסכימים וכל הכבוד.
דוד ביטן: אני יודע שמבחינת
דוד ביטן: כם זה עניין עקרוני.
נויה גוברין: נפש בנפש.
נויה גוברין: בוקר טוב לכולם.
נויה גוברין: אני שמחה להיות חלק מהישיבה החשובה הזאת.
נויה גוברין: האמת שהכול נאמר.
נויה גוברין: שמעתי כאן דעות לפיהן לא להגדיל לחיילים בודדים, כן להגדיל את המענק או נשמור להם אותו.
נויה גוברין: אבל אני אומרת שאלה אנשים בוגרים שכרגע במצוקה כלכלית, מתקשים לסיים את החודש ולמצוא עבודה.
נויה גוברין: אני חושבת שהמשימה הראשונה שלנו היא באמת לעזור להם וכמה שיותר בזמן הנתון.
נויה גוברין: מה שיהיה בעוד שנתיים-שלוש, בואו נסמוך עליהם שיצליחו למצוא עבודה, להתפרנס וגם לכלכל את עצמם בלימודים.
נויה גוברין: אני ממש מקווה שזה משהו שיקרה בקרוב כי אנחנו מרגישים יום יום את המצוקה ומקבלים טלפונים של המשוחררים.
נויה גוברין: תודה לכולם על ההירתמות לעניין.
דוד ביטן: מכבדת אותנו שרת התפוצות עומר ינקלביץ', שכמובן תציג את התורה שלה שעתידה להיות בשנים הבאות, כשהיא מכהנת בתפקיד שרת התפוצות.
דוד ביטן: הקשר עם יהדות התפוצות הוא נכס אסטרטגי לאומי לקיומה של מדינת ישראל.
דוד ביטן: מדינת ישראל צריכה לדאוג לכך שכל יהודי בכל מקום בעולם יוכל לחיות בביטחון ובגאווה, מדינת ישראל צריכה להבטיח את המשך החיים בקהילות היהודיות בתחומי החינוך, הדת והביטחון האישי.
דוד ביטן: יהדות התפוצות מתמודדת עם אתגרים רבים, התבוללות, סוגיית הנתק של הצעירים היהודיים מהעולם היהודי, חקיקה אנטי יהודית בפרלמנטים שונים באירופה, טרור איסלמי ועלייתן של מפלגות ימין ושמאל קיצוני.
דוד ביטן: בעת הזו דרושה אחדות בעם היהודי ואין זה משנה לאיזה זרם אנו שייכים ביהדות.
דוד ביטן: אנטישמיות קיימת ברחובות וגם ברשתות החברתיות, מדינת ישראל חייבת להיאבק באנטישמיות המודרנית כדי להבטיח את בטחון העם היהודי בישראל ובתפוצות.
דוד ביטן: מגפת הקורונה הולידה גל חדש וייחודי של אנטישמיות ברחבי העולם, מדינת ישראל צריכה להוקיע את תופעת האנטישמיות בעולם על כל צורותיה, כולל זו של דה-לגיטימציה של מדינת ישראל.
דוד ביטן: לפני שבוע התקיים כאן דיון, גברתי השרה, בוועדה בנושא מגמות והתגברות האנטישמיות בעולם בצל משבר הקורונה בהשתתפות יעקב חגואל ומשרדי ממשלה רלוונטיים.
דוד ביטן: בדיון עלתה סוגיית האנטישמיות ברשתות שעלתה מאוד בתקופה האחרונה.
דוד ביטן: בשבוע הבא עתיד להתקיים דיון נוסף בנושא אנטישמיות ברשת בהשתתפות פייסבוק, טוויטר וגוגל.
דוד ביטן: באירופה הקהילות היהודיות מתמודדות בשנים האחרונות עם מקרי אנטישמיות קשים של תקיפה פיזית נגד חברי הקהילה.
דוד ביטן: חצי מהמהגרים במערב אירופה מחזיקים בדעות אנטישמיות, מיליוני אירופאים ממשיכים להחזיק במגוון רחב של סטריאוטיפים אנטישמיים.
דוד ביטן: מדוח האנטישמיות של מרכז קנטור לשנת 2019 אירעו 456 תקריות אלימות חמורות לעומת 387 בשנת 2018.
דוד ביטן: בארצות הברית האנטישמיות איננה חדשה, אבל היא יותר מוגבלת ליחידים ולקבוצות קטנות בחברה האמריקאית.
דוד ביטן: מרבית החברה האמריקאית קיבלו את היהודים בזרועות פתוחות לתוך חברה שקידשה את ערכי השוויון וההפרדה בין דת ומדינה.
דוד ביטן: בשנתיים האחרונות התקריות האנטישמיות תועדו בכל אחת מ-50 המדינות בארצות הברית, תקריות אנטישמיות בבתי ספר ציבוריים, בקמפוסים, בקולג'ים ובבתי עלמין חוללו מצבות והושחתו.
דוד ביטן: מה שאני רוצה לומר, אני יודע שאתם גם עוסקים בנושא האנטישמיות, זה חלק מהתפקיד של משרד התפוצות, צריך להדגיש גם לחברי הכנסת, אנחנו ועדה לעלייה, קליטה ותפוצות, זאת אומרת בגדול הנושא של התפוצות הוא חלק חשוב מהדיונים שיהיו פה בוועדה.
דוד ביטן: נכון שהיהודים בכל העולם זה מאגר העלייה שלנו, אבל בסך הכול אנחנו צריכים גם לדאוג לתפוצות ולהבטיח להם קיום אמיתי כי לא כולם יכולים לעלות, אין מה לעשות עם העניין הזה.
דוד ביטן: אני וגם השרה, כפי שאתם יודעים, דיברתי על זה שאני רוצה לפחות לעזור לקהילות הקטנות בתפוצות כדי שיוכלו לקיים חיים יהודיים, אלה קהילות שאין להם את היכולת הכלכלית כמו בארצות הברית, קנדה, מקסיקו ובמקומות כאלה שיש שם מספיק אנשים עשירים שיכולים לתרום ולכן פנינו לשר האוצר וגם לסוכנות, זה חייב להיאמר, שאני רוצה להקים קרן שהתפקיד שלה לסייע לקהילות קטנות בעולם, במיוחד עכשיו בתקופת הקורונה.
דוד ביטן: שר האוצר הסכים להקציב לעניין הזה ב-2020 20 מיליון שקל, אני פניתי לסוכנות על מנת שהיא תשים 20 מיליון שקל במצ'ינג ואז יהיה לנו 40 מיליון שקל בקרן הזאת.
דוד ביטן: הקרן הזאת עתידה לקום כשתהיה איזה שותפות, אני מקווה, בין משרד התפוצות לסוכנות היהודית.
דוד ביטן: אם הסוכנות לא תוכל, בגלל קשיים כלכליים של גובה התרומות שעכשיו היא מסוגלת להשיג, השרה הבטיחה לי שהיא תמצא פתרון אחר.
עומר ינקלביץ': שנעשה כל מאמץ למצוא פתרון אחר.
דוד ביטן: כל מאמץ.
דוד ביטן: זו בשורה מבחינת הוועדה, אנחנו כבר מקימים את הקרן הזאת, לעזור ליהדות מרוקו הקטנה, ליהדות פרו, ליהדות צ'ילה, ליהדות פרגוואי, לכל המקומות שבהם הקהילות קטנות והן לא מסוגלות להתמודד עם הבעיות.
דוד ביטן: אם אנחנו לא נעשה את זה לא יהיו קיימים יהודים במקומות האלה, זה ברור, הם לא יישארו שם ואנחנו נפסיד בעניין זה.
דוד ביטן: בבקשה, גברתי השרה, הבמה שלך.
עומר ינקלביץ': תודה רבה, אדוני היושב ראש.
עומר ינקלביץ': באמת אדוני היושב ראש עושה ימים כלילות למען הנושאים החשובים הללו, תודה רבה על ההזדמנות.
עומר ינקלביץ': תודה רבה לחברי הכנסת שבאו וטרחו ואני יודעת שמי שיושב פה, הנושאים האלה בליבם ובנפשם, אני יודעת את זה בגלל הטלפונים שאני מקבלת, אז תודה רבה רבה לכולכם.
עומר ינקלביץ': תודה רבה למר יוג'ין קנדל ולגב' מקסין פסברג שטרחו ובאו, שיציגו לנו בהמשך את הדוח שלהם.
עומר ינקלביץ': תודה רבה למנכ"ל ולסמנכ"ל, מר דביר כהנא וחגי אליצור, תודה רבה לצוות.
עומר ינקלביץ': לפני אני מתחילה חשוב לי לומר שהמשרד שלנו עובד בשיתופי פעולה עם המשרדים הרלוונטיים, משרד ראש הממשלה, משרד החוץ, משרד העלייה והקליטה, המשרד לעניינים אסטרטגיים, כמובן שהגופים הלאומיים, הסוכנות, ההסתדרות הציונית העולמית, קרן היסוד.
עומר ינקלביץ': אנחנו עובדים במשרד שלנו המון עם הפדרציות, אז צריך גם להכיר את זה ולהודות להם בפתח הדברים, וכמובן לארגונים היהודיים שהכול בשיתוף פעולה עימם.
עומר ינקלביץ': רק למען הסדר הטוב אני אומר כמה דברים ראשונים, אחר כך המנכ"ל יציג מצגת עם פרטים שעליה אחר כך יהיה אפשר לשאול שאלות, פרטים יותר פרקטיים.
עומר ינקלביץ': פרופ' יוג'ין קנדל יציג את המתווה ואז כמובן אני אשמח לענות לשאלות.
עומר ינקלביץ': אז, ברשותכם, אני רוצה להתחיל עם כמה מילים שקשורים לערך, לערך הכול כך חשוב הזה, בסוף ישראל היא מרכז העם היהודי.
עומר ינקלביץ': אנחנו צריכים לזכור את זה, זה מרכז העם היהודי וזה מטיל עליה אחריות, אחריות מאוד כבדה ומחויבות כבדה, יש לנו מחויבות כלפי העם היהודי.
עומר ינקלביץ': המשפט שאנחנו משתמשים בו, כל ישראל ערבים זה בזה, אני יודעת שיש אומרים כל ישראל ערבים זה לזה, אבל המשפט המקורי הוא כל ישראל ערבים זה בזה, הוא ערך, צריך להכיר אותו, להשתמש בו ולדעת שהוא ערך ציוני ויהודי, יהודי וציוני.
עומר ינקלביץ': הערך הזה הוא ערך מאוד מהותי, אנחנו תלויים וקשורים בכל המכלול הזה.
עומר ינקלביץ': כשאני מדברת על ערכים אני חושבת ורואה אותנו כמכלול, אנחנו ערבים זה בזה.
עומר ינקלביץ': חשוב לומר שאנחנו חיים פה במדינת ישראל, אנחנו שבעה מיליון יהודים, לעתים שוכחים שאנחנו שבעה מיליון פה, אבל יש עוד שמונה מיליון בתפוצות.
עומר ינקלביץ': כשחושבים על זה אנחנו לא שבעה מיליון יהודים, אנחנו שבעה פלוס שמונה, אנחנו 15 מיליון יהודים, על כל המשמעות של זה, זו מכפלת כוח עצומה ואדירה כשחושבים על זה, אבל פה במדינת ישראל, אדוני היושב ראש, אנחנו 45% מהעם היהודי, מעל 50% נמצאים בתפוצות.
עומר ינקלביץ': וכשעוצרים שנייה ומבינים את המשמעות של הדבר הזה יש לזה משמעות אדירה.
עומר ינקלביץ': המשמעות היא כמובן משמעות שלנו כעם היהודי והחשש שלנו והאתגר שהיהודים עוברים בתפוצות, והפחד האמיתי שאנחנו עם השנים הולכים ונעלמים.
עומר ינקלביץ': ביקשו ממני לא לומר את זה, לדבר על האתגר, אבל בסוף זו האמת.
עומר ינקלביץ': יש איזה שהיא סיטואציה שאם אנחנו לא נהיה, ותיכף כשידברו על המתווה יחדדו את זה, וכשהמנכ"ל יציג נתונים נבין את זה לעומק, אבל יש חשש אמיתי שאנחנו נלך ונתמעט.
עומר ינקלביץ': אבל מעבר לזה גם צריך לדעת שזה נכס לאומי מכפלת הכוח הזאת, זה נכס לאומי באלמנטים רבים, ומבחינתנו זה לא פריבילגיה, האחריות הזאת, זו מחויבות, זו האחריות שלנו והנכס הלאומי הזה מתבטא בפרמטרים רבים.
עומר ינקלביץ': בפרמטרים כמובן של הערכיות, אבל מעבר לזה פרמטרים ביטחוניים ופרמטרים מדיניים ופרמטרים כלכליים ואקדמיים ואין סוף פרמטרים שבהם אנחנו רואים את החשיבות של הקשר הזה.
עומר ינקלביץ': אני אבקש אחר כך מהמנכ"ל קצת יותר להרחיב, יש מחקר שאומר שברווח הכלכלי, ועזבו, אנחנו לא מדברים פה על רווח, כי זה ערכים וזה עקרונות וזה מחויבות שלנו, אבל כשאנחנו משקיעים בתפוצות בסוף המחקר גם מוכיח שפה במדינת ישראל התמ"ג, בסביבות 58 מיליארד שקל לשנה, יש פה השפעה גם על התמ"ג.
עומר ינקלביץ': אז אנחנו חייבים להבין שבהדדיות הזאת יש ערך ומשמעות גדולה גם פה לחברה הישראלית, מעבר לערכים ומעבר לאג'נדות ולעקרונות וחייבים לטפח את הקשר הזה.
עומר ינקלביץ': מבחינתי כשיש פה מישהו במדינת ישראל, אחד משבעה המיליון, שלא מכיר את מכפלת הכוח הזו ולא מכיר את העוצמה של הקשר ואת יכולת ההפריה ההדדית שלנו אל מול יהדות התפוצות זה הפסד אמיתי.
עומר ינקלביץ': מילה על המחויבות שלנו.
עומר ינקלביץ': אנשים אומרים לי, מכוח מה אנחנו מחויבים?
עומר ינקלביץ': מה זאת אומרת, למה אנחנו מחויבים ליהודים בתפוצות, מכוח מה?
עומר ינקלביץ': אז אחר כך יפרטו לנו את זה קצת יותר לעומק, אבל אני חייבת לומר את זה במשפט, ראשית זה מתחיל במגילת העצמאות וממשיך בהחלטות ממשלה וכלה עכשיו בחוק הלאום, וממש עכשיו ביום ראשון שעבר העברנו מתווה, שתיכף נדבר עליו לעומק, אבל זה מכוח זה שיש לנו מחויבות והמחויבות הזו היא לא פריבילגיה, היא לא רק כשנוח לנו ורק כשיש לנו ורק כשיש לנו הרבה מאוד כסף.
עומר ינקלביץ': לא, המחויבות הזו היא מחויבות שלא תלויה לא בזה שהם ייתנו לנו ובגלל שהם נותנים לנו אנחנו נותנים להם, לא, יש לנו מחויבות אמיתית והמחויבות הזאת זו אחריות שלנו על היהודים שנמצאים בתפוצות.
עומר ינקלביץ': אנחנו צריכים להכיר בזה וצריכים לטפח את זה.
עומר ינקלביץ': עכשיו אני רוצה לומר מילה.
עומר ינקלביץ': כשאני נכנסתי למשרד גיליתי משרד שעושה עשייה מדהימה.
עומר ינקלביץ': יש פה מנכ"ל שעבד במהלך השנים האחרונות עם צוות נפלא והשקיעו בעשייה מאוד מאוד מהותית, עשו הרבה פרויקטים, ותיכף גם יסקרו לכם את הפרויקטים הקיימים ואת הנושאים הקיימים, פרויקטים אמיתיים ונפלאים בנושא של חינוך, חינוך פורמלי ובלתי פורמלי, חוסן קהילתי, מלחמה באנטישמיות, פעילות אל מול חידושים טכנולוגיים שקיימים, פעילות אל מול תיקון עולם, שזה בעצם כל הנושא ההתנדבותי, אבל שיהיה מחובר לערכים עם אקטיביות אמיתית של תיקון עולם אבל בצפי של הזהות היהודית קדימה.
עומר ינקלביץ': כל הדברים האלה, כל המשרד הזה שמתעסק בזהות היהודית בתפוצות, עם החיבור של הישראלים לתפוצות ועם החיבור של הקהילות בינן לבין עצמם עסק בפרויקטים מדהימים, אבל כשאני נכנסתי לתפקיד, ושוחחתי על זה ארוכות עם יושב ראש הוועדה שלגמרי תומך באסטרטגיה הזאת וטוען שהיא נכונה ומקדם אותה ביחד איתי, אנחנו אומרים שאנחנו רוצים להניח שנייה טקטיקה ולהתעסק כרגע עם אסטרטגיה.
עומר ינקלביץ': אנחנו ממשיכים עם הטקטיקה, שהיא מאוד מאוד חשובה, אבל אנחנו רוצים לדבר פה אסטרטגיה, אנחנו ממשלת העם היהודי.
עומר ינקלביץ': צריך לומר את זה, אנחנו ממשלת העם היהודי, אנחנו מחויבים, אנחנו לא עושים פה פרויקט, שם פרויקט, אנחנו ממשלת העם היהודי.
עומר ינקלביץ': כשיש לנו פרויקטים שקשורים בחינוך, בואו נסתכל על זה כמשרד החינוך של העם היהודי.
עומר ינקלביץ': כשכל מורה בעולם יודע שהוא יכול למצוא מערך שיעור, שהוא יכול לתקשר איתנו, מבחינתנו זה ערך מוסף כי אנחנו בסופו של יום ממשלת העם היהודי.
עומר ינקלביץ': זו האסטרטגיה שלנו ואנחנו ממש מכוונים כרגע את כל הפעילות שלנו מטקטיקה לאסטרטגיה ולהביא אמירה.
עומר ינקלביץ': אנחנו ממשלת העם היהודי, אנחנו מחויבים ואנחנו עושים את זה, כתפיסה אנחנו מחויבים לעם היהודי.
עומר ינקלביץ': אני באמת רוצה לקצר, אז אני עוברת שנייה אחת להזדמנות ההיסטורית.
עומר ינקלביץ': חשוב לי לומר שאנחנו נמצאים עכשיו בתקופה שהיא הזדמנות היסטורית אמיתית וצריך להכיר אותה.
עומר ינקלביץ': זו הזדמנות היסטורית בשלושה פרמטרים, בפרמטר הראשון באמת המצב בתפוצות הוא מאתגר מאוד, זה מצב מורכב ומאתגר.
עומר ינקלביץ': אני מקבלת, דרך אגב, מכל יהדות העולם, פונים ואומרים לי: אנחנו במצוקה.
עומר ינקלביץ': אני אומרת את זה כאתגר כי הקהילות היהודיות הן קהילות נהדרות וקהילות אקטיביות וקהילות שעובדות, אבל יש חשש שאין מספיק חיבור לזהות היהודית.
עומר ינקלביץ': ופה אנחנו לא רוצים להגיע למצב שבעוד דור, בעוד עשר שנים, אנחנו נלך ונצטמצם.
עומר ינקלביץ': לכן זה רגע היסטורי כרגע.
עומר ינקלביץ': יש לנו רגע היסטורי ואין לנו דרך בעצם לומר, למה אני אומרת רגע היסטורי?
עומר ינקלביץ': כי אנחנו לא יכולים להגיד מחר, אנחנו לא יכולים להגיד מחרתיים, זה אם לא עכשיו, אימתי?
עומר ינקלביץ': דבר נוסף, אלמנט נוסף זה הקורונה.
עומר ינקלביץ': חייבים לומר, חייבים להעלות את זה, וגם המנכ"ל ירחיב על זה בצורה קצת יותר מפורטת, אבל צריך לומר, הקהילות היהודיות בתקופת הקורונה בשבר.
עומר ינקלביץ': הם בשבר, כמו שאנחנו פה בשבר שלנו, שם זה בצורה כל כך מוחשית.
עומר ינקלביץ': אני מדברת על בסיס יום יומי עם ראשי פדרציות, ראשי קהילות, ראשי ארגונים, אני בטוחה שגם יושב ראש הוועדה חווה את זה ושומע את זה, על המשבר שבתקופת הקורונה, קהילות נסגרו.
עומר ינקלביץ': נסגרו.
עומר ינקלביץ': קהילות נסגרו, שזה היה הבסיס לחיבור היהודי.
עומר ינקלביץ': בתי ספר ננעלו על סוגר ובריח והרבה פעמים הילד הזה שהלך לבית הספר וקיבל את הזהות היהודית זו הזהות היהודית שהוא הביא הביתה, זה החיבור ליהדות, הם נסגרו ויש גם חשש שלא ייפתחו, בין היתר על מה שהמנכ"ל אמר בקהילות הקטנות, שהם לא יכולים, הם לא יפתחו את זה, אין להם כסף.
עומר ינקלביץ': פה הרעיון של קרן החירום לקהילות הקטנות זה אוויר לנשימה.
עומר ינקלביץ': בית הספר בספרד שננעל ונסגר וצריך את הטיפה אוויר לנשימה כדי להיפתח, אם לא יהיה לו את זה הוא לא ייפתח.
עומר ינקלביץ': הסיפור הזה של הקורונה, גם צריך לומר, מקרי המוות בתפוצות, אדוני היושב ראש מכיר את זה, זה קריטי.
עומר ינקלביץ': אנחנו מדברים על צרפת, יושבים פה נציגים שיוכלו אחר כך לדייק אותי יותר, אבל פה במדינת ישראל אנחנו נמצאים במצב אבסורדי של בסביבות 350 נפטרים.
עומר ינקלביץ': כמה נפטרים?
עומר ינקלביץ': אנחנו כבר ב-400 נפטרים.
עומר ינקלביץ': אנחנו צריכים לדעת שבצרפת רק בקהילה היהודית נפטרו מעל 2,000 יהודים.
עומר ינקלביץ': רק בקהילה היהודית.
שלומית אבינח: באנגליה 6,000.
עומר ינקלביץ': רק בניו יורק אנחנו נמצאים בכמעט 3,000-2,500, וסליחה עוד פעם אם אני לא מדייקת לגמרי במספרים, אבל רק שנאמוד את כמויות הנפטרים בתפוצות.
עומר ינקלביץ': אז האירוע הזה שראשי קהילות, ראשי ארגונים נפטרו, Jewish community centers שנסגרו, בתי ספר, ממצב את הקהילות במצוקה קשה.
עומר ינקלביץ': זה מבחינתנו רגע היסטורי, לבוא ולהגיד קצת התהפך הגלגל, אנחנו עכשיו, מדינת ישראל, נמצאים פה בשבילכם ואנחנו נמצאים פה, עוד פעם, בלי שום משחק תפקידים, כי אתם עזרתם לנו אנחנו עוזרים לכם, לא זו האמירה, האמירה היא כי אנחנו פה וזו המחויבות שלנו, אבל הרגע ההיסטורי, שפתאום הם היו רגילים להיות אלה שתמיד עוזרים ופתאום הם באמת צריכים אותנו.
עומר ינקלביץ': הם צריכים אותנו ברמת הערכים, ברמת העקרונות, ברמת הזהות היהודית, להיות שם בשבילם.
עומר ינקלביץ': לכן אני אומרת שזה רגע היסטורי שצריך להכיר אותו.
עומר ינקלביץ': ודבר נוסף, צריך לומר, האלמנט של האנטישמיות.
עומר ינקלביץ': האנטישמיות שגוברת בתקופה הזאת אלה רגעים לא פשוטים לקהילות, ופה אני רוצה שנייה לדייק, המשרד שלנו מתעסק בפרויקטים מאוד משמעותיים.
עומר ינקלביץ': אמרתי ליושב ראש שאם הוא רוצה בהזדמנות שנדבר על זה בצורה נפרדת, בנושא של החוסן הקהילתי, לנו יש מיזמים שמתעסקים עם הקהילות עצמן, בחוסן הקהילתי, בביטחון ובלוחמה באנטישמיות.
עומר ינקלביץ': זה בניגוד, אני רק מבהירה כי לעתים מתבלבלים, זה בניגוד ל-BDS.