GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלכס קושניר: אני חושב שאם ניקח את התוכנית הזו ונקרא, נמצא שם הרבה פתרונות.
אלכס קושניר: לגבי העולים הטריים שמגיעים עכשיו – קודם כל, אתה צודק בזה שאם אנו מצמצמים את טווח הסיוע, אפשר להגדיל אותו.
אלכס קושניר: זה אחלה רעיון.
דוד ביטן: זו הצעה של העמותה הצרפתית.
אלכס קושניר: אריאל קנדל – בדרך כלל אני לא מסכים אתו.
אלכס קושניר: עכשיו כן.
אלכס קושניר: איפה אני לא מסכים עם אריאל – לומר: בואו נבנה עכשיו מקבצי דיור ומרכזי קליטה לעולים טריים שאמורים להגיע לישראל, זה לא יהיה זרז עלייה אלא זה יהיה חסם עלייה, כי כל האנשים שיושבים שם, ולא רק בצרפת- - -
דוד ביטן: לפי שיטתך, כל מקצבי הדיור יהיו לעולי חבר העמים – כי רק הם ממתינים.
אלכס קושניר: לא נכון.
דוד ביטן: ודאי שאנחנו צריכים להיות פלורליסטים גם - יש גם עולי צרפת שמגיע להם, גם עולים ממרוקו.
דוד ביטן: אם תיתן רק לישנים, לא מסכים אתך.
אלכס קושניר: כדי להיכנס לתור דיור במשרד הקליטה, לא בודקים מאיפה עלית.
אלכס קושניר: אתה צריך שתתקיים מקצבת זקנה והשלמת הכנסה, אם אתה קשיש, ואתה יודע לנהל משק בית עצמאי.
דוד ביטן: אבל עדיף שמקבץ דיור יהיה מאותו סוג של עולים.
דוד ביטן: הם חיים יחד.
אלכס קושניר: אתה הכי יעיל, אתה יודע לבנות 5,000 פתרונות דיור בשנה.
אלכס קושניר: אם אתה עושה את זה ואומר שיש לי אופציה לשכן את האנשים, רוב מי שיושב בחו"ל יחכה עכשיו לדירה.
אלכס קושניר: אתה מגדיל את כמות העולים.
דוד ביטן: לאלה שידם לא משגת – אלה לא יעלו.
דוד ביטן: אבל הם לא יעלו בכל מקרה.
דוד ביטן: אתה רוצה שיעלו ולא יהיה להם איפה לגור?
אלכס קושניר: אני נותן לך פתרון – אתה לא יכול לבדוק הכנסה בחו"ל.
אלכס קושניר: ולמדינת ישראל אין יכולת כזו.
אלכס קושניר: בדקנו את זה.
אלכס קושניר: אני מציע להגדיל את הסיוע בשכר דירה.
אלכס קושניר: שמעתי את אריאל קנדל מספר סיפורים קשים עולי צרפת.
אלכס קושניר: אני יכול לספר לך שלוש שעות סיפורים על אוקראינה ורוסיה, שאנשים שם חיים ב-20 דולר בחודש, והם גם סיפורים כואבים.
אלכס קושניר: זה כואב וזה כואב.
אלכס קושניר: לכן אנחנו לא צריכים להפלות אלא להגדיל את הסיוע בשכר דירה ולהגדיל את סל הקליטה לכולם – עולי מצרפת, מוונצואלה, ממרוקו.
דוד ביטן: תפסת מרובה – לא תפסת.
דוד ביטן: אנחנו צריכים לטפל בבעיה של דיור ותעסוקה.
אלכס קושניר: תן סיוע בשכר דירה מוגדל לעולים, ותפתור את הבעיה.
אלכס קושניר: אל תכניס אותם לתור עוד לפני שהם עלו, כי את זה כבר עברנו.
אלכס קושניר: יש לך היום 170,000 משפחות בישראל שמקבלות סיוע בשכר דירה.
דוד ביטן: עזוב את עולי אתיופיה, ששם צריכים את זה גם לצעירים – לא רק למבוגרים.
דוד ביטן: אבל אתה חוסך את ה-350,000 שקל שאתה נותן מענק.
דוד ביטן: יש לזה משמעות.
דוד ביטן: זה יכול לשכנע את האוצר.
דוד ביטן: אתה מוציא על-ידי יזם, שאין להם השקעה כלל.
דוד ביטן: לגבי השכירות, אתה מקזז את ההשקעה הממשלתית בזה שכל חודש- - - אבל אתה גם משתף את המשפחות.
דוד ביטן: כלומר ברגע שאתה עושה דבר כזה, כמו בבית אבות – לא הרבה כסף.
אלכס קושניר: קשישים - אין לנו ויכוח.
דוד ביטן: אז המשפחה זה אלף שקל, האוצר היה צריך לתת יותר כסף.
דוד ביטן: אז אין כמעט השקעה גם בשכירות.
דוד ביטן: זה מעט מאוד השקעה.
דוד ביטן: אבל אתה נותן יחידות דיור - אנשים גרים.
יוסף טייב: קודם כל, אני מתנצל שלא הצלחתי להגיע בזמן – הייתי בוועדת חינוך.
יוסף טייב: שנית, אנו צריכים לחלק בין הדיור הציבורי לבין החזר השכירות.
יוסף טייב: שמעתי פה את הסוכנות, שמדברת על זה שיש ויש ויש.
יוסף טייב: חברים, מילים יפות.
דוד ביטן: הסוכנות זה לא מדינת ישראל.
דוד ביטן: זה שבונים יחידות דיור, נותנים לך מרכזי קליטה - הם לא חייבים כלום.
יוסף טייב: מסכים, רק בסיכום, יש לנו פה היום מחסור ענק במקבצי דיור, במרכזי קליטה.
יוסף טייב: אני יותר ויותר רואה מרכזי קליטה שהיו מרכזי קליטה למשפחות, הופכים להיות סוג של בית אבות, מקבצי דיור לדור השלישי.
יוסף טייב: רק מגדילים את הבעיה של העולים החדשים שמגיעים.
דוד ביטן: צעירים צריכים את זה פחות.
יוסף טייב: אז אם לא מוכנים לתת את המענה הזה לצעירים, בואו ניתן להם הגדלת שכירות.
דוד ביטן: נעשה ישיבת המשך.
דוד ביטן: על סדר היום הצעת חוק קליטת חיילים משוחררים (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (מימוש חלק מהפיקדון לכל מטרה), התש"ף-2020.
דוד ביטן: מה זאת אומרת חדש?
יעל אגמון: כך קוראים לנגיף – נובל קורונה ויירוס.
יעל אגמון: זה השם.
יעל אגמון: היום הוא כבר ישן אבל כשנתנו לו את השם, הוא היה חדש.
דוד ביטן: יש עוד הצעת חוק של חבר הכנסת עפר שלח ואחרים - הצעת חוק קליטת חיילים משוחררים (תיקון - מימוש כספי פיקדון בשל נגיף הקורונה) (הוראת שעה), התש"ף-2020.
דוד ביטן: הוא העתיק את זה מכם או שהוא ידע שאתם מגישים?
דוד ביטן: אלה בדיוק אותן מלים.
דוד ביטן: זה 10,000 שקלים.
אלכס קושניר: יש שם שני פערים.
אלכס קושניר: האחד הוא הסכום והשני זאת תקופת הזמן שאפשר למשוך את הכסף.
יעל אגמון: אני חושבת שההצעה של חבר הכנסת שלח, עד כמה שאני זוכרת, הוגשה טרם החלטת הממשלה על משיכת הפיקדון.
דוד ביטן: השלב הראשון, לפי היועצת המשפטית, זה מיזוג ההצעות.
יעל אגמון: יש כאן מישהו מהיוזמים שיוכל להציג את ההצעה?
דוד ביטן: משה אבוטבול.
דוד ביטן: אתה רוצה לומר מספר מלים?
דוד ביטן: תציג לנו את ההצעה שלכם.
אלכס קושניר: משה, זה אחד החוקים שאנחנו מסכימים עליו.
משה אבוטבול: יש קונצנזוס ועוד קצת אתם תיכנסו לקואליציה.
משה אבוטבול: אל תצחק.
משה אבוטבול: הרבה צחקו.
משה אבוטבול: הטוב אצל היושב ראש שלך זה שהוא תמיד יודע להתהפך, אז הוא גם יתהפך כאן וייכנס לקואליציה.
אלכס קושניר: משה, אל תתחיל אתי.
אלכס קושניר: תעשה טובה.
אלכס קושניר: בוא נדבר על החוק.
משה אבוטבול: בואו נדבר לטובת החיילים.
אלכס קושניר: על ההתהפכויות נדבר במליאה.
אלכס קושניר: בוא נדבר כאן תכל'ס על החוק.
משה אבוטבול: בדיוק.
משה אבוטבול: שם נריב וכאן נסתדר.
משה אבוטבול: להבדיל, אומרים כששוכרים רכב, אפשר לפי קילומטרז' או לפי ימים.
משה אבוטבול: אומרים לבן אדם שהכי טוב שהוא ירצה, יבחר לו.
משה אבוטבול: אני אומר לחיילים היקרים שלנו את הכי טוב בהצעה הזאת - או למזג אותה - לתת את מקסימום האפשרויות לאותם חיילים שיוכלו למשוך מהפיקדון כי באמת אנחנו נמצאים בתקופה כזו שיש הרבה שינויים במצב הכלכלי של הרבה אנשים.
משה אבוטבול: אני בא עכשיו מוועדת החינוך.
משה אבוטבול: גם שם לגבי הסטודנטים אמרתי דברים מאוד מאוד ברורים, שחייבים לעזור להם בנושא המבחנים ומה שקשור אליהם.
משה אבוטבול: גם כאן אני חושב שההזדמנות היחידה שלנו לעזור לחיילים במשהו.
משה אבוטבול: אם יש כאן בקשה בנושא הזה שלנו לעזור להם בכספי הפיקדון, כסף שבעצם הוא שלהם, אנחנו משנים להם את הוויסות או את האפשרויות לקבל את זה, אני מאוד מבקש מיושב ראש הוועדה חבר הכנסת דוד ביטן – שיודע בדיוק מה זה חיילים והוא בעצמו היה בתפקידים שונים בצבא – לעזור להם.
דוד ביטן: הייתי חושב.
משה אבוטבול: זאת מספיק סיבה טובה לעזור להם.
משה אבוטבול: אני רוצה לאחל לאותם חיילים שמוסרים את נפשם למען עם ישראל, בקצת הזה נעזור להם וזה ייתן להם מענים לצרכים היום-יומיים שלהם.
משה אבוטבול: אני גם מבקש סליחה כי אני חייב לרוץ לוועדת העבודה והרווחה לטפל במובטלים.
דוד ביטן: שמחנו לקבל אלינו את החוק הזה.
דוד ביטן: משרד האוצר או משרד הביטחון, מי רוצה להציג את החוק לפני שאנחנו ממזגים אותו.
דוד ביטן: אחר כך נמשיך את הדיון.
דוד ביטן: משהו קצר, רק לצורך המיזוג.
טל שטראוס: אני היועצת המשפטית של אגף חיילים משוחררים במשרד הביטחון.
טל שטראוס: הצעת החוק למעשה מבקשת לאפשר לחיילים משוחררים לעשות שימוש בסכום של עד 4,000 שקלים מכספי הפיקדון שלהם לכל מטרה.
דוד ביטן: אבל כאן כתוב 10,000.
טל שטראוס: 10,000 זה בהצעת החוק הפרטית.
טל שטראוס: הצעת החוק הממשלתית מדברת על 4,000 שקלים.
טל שטראוס: אני רק אומר שלצורך החוק הזה הוקצה סכום של 1.25 מיליארד שקלים מתוך קופסת הקורונה האחרונה שעברה במסגרת תיקון 10 לחוק יסוד משק המדינה והסכום הזה מבטא 4,000 שקלים.
טל שטראוס: העלאה של הסכום ל-10,000 שקלים - - -
דוד ביטן: לכמה שנים הפיקדון הזה?
טל שטראוס: הפיקדון ניתן לחמש שנים.
טל שטראוס: במצב הדברים הרגיל, הפיקדון הוא של החייל והוא יכול למשוך אותו בחמש השנים הראשונות לאחר שחרורו לאחת מהמטרות המוגדרות בחוק, שזה לימודים אקדמאיים, הכשרה מקצועית, חתונה, פתיחת עסק, רישיון רכב.
טלי פלוסקוב: לפי דעתי גם שכירות.
טל שטראוס: לא.
יעל אגמון: רכישת דירה כן.
יעל אגמון: הפיקדון הממוצע עומד היום על 16,000 שקלים והטווח הוא החל מ-6,600 שקלים עד ל-25,000 שקלים וזה תלוי במשך שירות החובה, בתפקיד ובעיסוק בעת שירות החובה.
יעל אגמון: מבחינתנו עדיין מטרת הפיקדון היא לוודא שחייל משוחרר שיוצא, מקבל נקודת פתיחה טובה יותר לחיים שלו ולכן אנחנו כן חושבים שה-4,000 שקלים הם איזון.
דוד ביטן: אנחנו נצביע על מיזוג שתי הצעות החוק ואחר כך נמשיך.
דוד ביטן: בעיקרון אנחנו תומכים בהצעה, אבל יש לנו כמה שינויים קטנים ונתייחס אליהם יחד אתכם.
דוד ביטן: ננסה להגיע אתכם לאיזה שהן פשרות.
דוד ביטן: לא נכריח כאן כי המטרה היא טובה אבל בואו נראה מה אפשר לעשות.
מרב תורג'מן: אדוני מעמיד להצבעה?
מרב תורג'מן: אדוני מעמיד להצבעה את שתי הצעות החוק בהתאם לסעיף 84(ד) לתקנון הכנסת.
דוד ביטן: מי בעד מיזוג שתי הצעות החוק?
דוד ביטן: פה אחד שתי הצעות החוק מוזגו.
מרב תורג'מן: אני רק אציין שאישור המיזוג צריך לעבור לוועדת הכנסת לאישור.
דוד ביטן: ביום שני בבוקר.
דוד ביטן: אפשר לכתוב להם מכתב בעוד אנחנו יושבים ואז הם יכולים לאשר לנו את זה.
דוד ביטן: הם בין כה וכה מתכנסים ביום רביעי.
דוד ביטן: יכולנו לסיים את זה.
דוד ביטן: חבל.
דוד ביטן: תשיגי לי את היושב ראש ואני אדבר אתו.
טלי פלוסקוב: הנה, יש לי חדשות בשבילכם.
טלי פלוסקוב: ועדת הכנסת מתכנסת היום ב-10:45.
טלי פלוסקוב: לשיקול דעתכם.
דוד ביטן: אין לנו בעיה.
שלומית אבינח: אני מטפלת בזה.
דוד ביטן: נגמור את זה היום.
דוד ביטן: בבקשה, לפני שאני אתן לחברי הכנסת להתייחס, אתם רוצים לומר עוד משהו, אנשי המקצוע?
יעל אגמון: אני רק אסיים את מה שהתחלתי לומר.
יעל אגמון: בסוף מבחינתנו הסכום של ה-4,000 שקלים הוא איזשהו איזון מקצועי מבחינתנו, וגם פרק הזמן שניתן למשיכה, בין הרצון שלנו שכספי הפיקדון ילכו למטרות -- -
דוד ביטן: כמה זמן הוא יכול להשתמש בזה?
דוד ביטן: למשוך?
יעל אגמון: לפי הצעת החוק הממשלתית החוק ייכנס לתוקף שבועיים מיום פרסומו ברשומות.
יעל אגמון: זאת אומרת, אנחנו נותנים לקרן שבועיים להתארגן ואז יש לו חודשיים למשוך.
דוד ביטן: מה זה חייל משוחרר?
יעל אגמון: כל מי שיש לו יתרה בחשבון הפיקדון שלו.
יעל אגמון: חייל שהשתחרר לפני שנתיים, גם הוא יכול למשוך.
יעל אגמון: גם חייל שהשתחרר לפני ארבע שנים.
יעל אגמון: כל חייל שיש לו עדיין יתרה.
דוד ביטן: אתם נותנים לכל אחד חודשיים למשוך.
יעל אגמון: לכן אני שוב אומרת שיש כאן איזשהו איזון עדין בין הרצון ומטרת החוק המקורית שהיא באמת לאפשר לחיילים משוחררים איזושהי נקודת פתיחה טובה יותר לחייהם עם המטרות המוגדרות בחוק, שהן כולן מטרות.
דוד ביטן: מבחינת
דוד ביטן: כם אני יכול לעשות דירוג?
דוד ביטן: אתן לך דוגמה.
דוד ביטן: זה לגבי כל החיילים, גם חייל שלאבא שלו - סתם דוגמא - יש ארבעה מיליארד דולרים בבנק וגם מי שאין לו.
דוד ביטן: אין לי בעיה עם זה.
דוד ביטן: אבל נגיד חייל משוחרר, חייל בודד, למה אני לא יכול לתת לו קצת יותר מ-4,000 שקלים?
יעל אגמון: לחייל בודד, אני אזכיר ליושב ראש, נתנו 8,000 שקלים.
דוד ביטן: אני מכיר את זה.
יעל אגמון: נתנו לו 8,000 שקלים דרך עזרה מיוחדת לחיילים בודדים.
דוד ביטן: נכון, אבל למה אי אפשר לדרג אותו?
דוד ביטן: אתם עוזרים, זה נכון, אבל העזרה שלכם – למשל, לדוגמה – בשכירות היא 1,000 שקלים בחודש לחייל בודד.
דוד ביטן: למה שאני לא אנצל את החוק הזה, כי בין כה וכה יש לו פיקדון, כאשר מדובר בחייל בודד שהיה בודד כי הוא בודד בצבא ולא בודד באזרחות, ואני אגדיל לו את זה במעט, ל-6,000 שקלים.
דוד ביטן: יש לכם בעיה לעשות דירוגים בעניין הזה.
דוד ביטן: עוד נושא.
דוד ביטן: אדם שהשתחרר מצה"ל והוא מובטל, הוא מקבל דמי אבטלה, מבחינת הביטוח הלאומי, למה אני לא יכול להעלות לו את זה בעוד 2,000 שקלים?
דוד ביטן: אלה השינויים שאני רוצה להכניס.
דוד ביטן: אני רוצה לדרג את זה, גם כאן וגם בנושא של המובטלים.
יעל אגמון: קודם כל, חייל משוחרר שהוא משוחרר יותר משנה, יכול להגיש בקשה לביטוח לאומי ולקבל דמי אבטלה דרך הביטוח הלאומי.
טל שטראוס: כל עוד הוא צבר את תקופת האכשרה.
יעל אגמון: כל עוד הוא צבר את תקופת האכשרה.
טל שטראוס: הרבה מהחיילים שהשתחררו לתוך משבר הקורונה, לא הספיקו לצבור תקופת אכשרה.
יעל אגמון: חייל משוחרר שמשוחרר שנתיים, שלוש, ארבע, חמש שנים ועובד בתקופה הזאת, יקבל דמי אבטלה דרך חוק ביטוח לאומי בהנחה שהוא עומד בתנאים.
דוד ביטן: כן, אבל הביטוח הלאומי, את ראית את הסכומים שכל אחד קיבל?
דוד ביטן: ממש נמוכים.
יעל אגמון: אני אתן גם לקרן להתייחס אבל יש כאן שני דברים.
יעל אגמון: יש כאן דבר אחד שהוא תקציבי, הגדלת הסכומים תגרור בהכרח הגדלה - - -
דוד ביטן: אבל יש לכם הרבה כסף.
דוד ביטן: עכשיו אישרתם שני מיליארד שקלים.
דוד ביטן: בסדר, לא למטרה הזאת.
דוד ביטן: היום בקורונה יש יותר תקציבים, ובצדק, לנושאים הכלכליים.
יעל אגמון: קופסאות הקורונה נגמרו לחלוטין.
דוד ביטן: אם הוא מובטל, ברור שלא יקבל עוד משהו.
יעל אגמון: ככל שהממשלה תרצה להגדיל את תקציבי הקורונה, היא תצטרך לתקן עוד פעם את החוק.
יעל אגמון: אני רק אומר שהגדלת הסכומים יוצרת עלות תקציבית תוספתית להצעת החוק.
יעל אגמון: שנית, הפיקדון הוא לכל החיילים.
דוד ביטן: כל החיילים יקבלו את 4,000 השקלים.
יעל אגמון: זה יוצר הרבה בירוקרטיה.
דוד ביטן: כל החיילים יקבלו את ה-4,000 שקלים.
דוד ביטן: חייל בודד בשנה הראשונה שלו, אני לא מדבר עכשיו על כך שהוא בודד ארבע שנים, אני רוצה להעלות לו את זה ל-6,000 שקלים.
דוד ביטן: תחשבו על זה.
דוד ביטן: חייל שהוא מובטל באופן פורמלי, גם להעלות לו את הסכום באיזושהי צורה.
דוד ביטן: רק לאלה.
דוד ביטן: לכל השאר, אני מאשר לכם את הסכומים שאתם מבקשים ואין לי ויכוח.
יעל אגמון: יש גם את תקרת הפיקדון עצמה.
יעל אגמון: לא לכל החיילים.
דוד ביטן: מי שיש לו, יש לו.
דוד ביטן: זה מתייחס לפיקדון.
דוד ביטן: אם הוא משך, הוא משך.
יעל אגמון: שוב, יש כאן עלות תקציבית תוספתית שכרגע אין לה מקור ולכן מבחינתנו זה משהו שלא יכול להיות.
דוד ביטן: מה העלות התקציבית למי שמובטל?
דוד ביטן: זאת לא עלות גבוהה.
יעל אגמון: בסדר, אבל עלות תקציבית שאין לה מקור.
דוד ביטן: אבל תחשבו על המסר שאתם מעבירים בעניין הזה.
יעל אגמון: לחיילים הבודדים נתנו מענה דרך שכר הדירה.
דוד ביטן: זה טוב שנותנים לחיילים שהשתחררו לקחת מהפיקדון, זה יפה מאוד, אבל יש כאלה שזקוקים לזה יותר.
יעל אגמון: במיוחד לשם כך דאגנו לחיילים המשוחררים דרך מנגנון שכר דירה.
דוד ביטן: נראה מה נעשה עם העלות התקציבית.
דוד ביטן: אל תדאגי, נגיע לפשרה.
אלכס קושניר: אני אשמח מאוד להתייחס.
אלכס קושניר: קודם כל, אני רוצה שנבין את מסגרת הדיון.
אלכס קושניר: הרי זה לא שיש כאן כסף תוספתי שהממשלה נותנת לחיילים.
אלכס קושניר: הממשלה לוקחת את הכסף שגם כך מגיע לחיילים ונותנת להם להשתמש בו.
אלכס קושניר: נכון, מדובר במשבר הקורונה ולכן מה שנקרא זה הרע במיעוטו למרות שאני חושב שהממשלה הייתה צריכה פשוט לתת כסף תוספתי.
אלכס קושניר: יעל, רציתי לשאול אותך.
אלכס קושניר: את אומרת 1.25 מיליארד שקלים.
אלכס קושניר: זאת תקנה נפרדת?
אלכס קושניר: הרי זה גם כך כסף שקיים בקרן.
אלכס קושניר: לא?
יעל אגמון: אני אסביר.
יעל אגמון: הקרן עובדת במנגנון שדומה לפנסיה תקציבית.
דוד ביטן: זה לא הכסף מונח בקרן.
יעל אגמון: החשבון בקרן הוא חשבון רעיוני.
יעל אגמון: אין באמת חשבון בנק שיושב בו פול של משהו כמו חמישה ומשהו מיליארד שקלים שזה היום סכום הפיקדון המלא לחיילים, בין ארבעה לחמישה מיליון שקלים.
יעל אגמון: לא קיים דבר כזה.
יעל אגמון: בעצם יש איזשהו חשבון רעיוני ואנחנו במשרד האוצר, בתיאום עם הקרן, מתקצבים בכל שנה את צפי הביצוע של האנשים שאנחנו חושבים שיבקשו למשוך או אנשים שאנחנו יודעים שהגיעו לשנה החמישית וצריך לדחוף להם את הכסף לחשבון.
יעל אגמון: בתוך הדבר הזה אנחנו צופים שהמשיכה של הכסף על פי החוק הזה תביא לביצוע עודף על הביצוע בשנה רגילה של 1.25 מיליארד שקלים ומכאן העלות התקציבית.
אלכס קושניר: מה ההערכה של מספר החיילים שימשכו את הכסף?
יעל אגמון: אנחנו הנחנו כאן באזור ה-80 אחוזים.
אלכס קושניר: כמה זה באנשים ולא באחוזים?
יעל אגמון: יש 320,000 חיילים.
יעל אגמון: הנחנו שבערך 80 אחוזים מהם ימשכו את הכסף.
אלכס קושניר: לא כולם ימשכו.
יעל אגמון: לא כולם ימשכו.
יעל אגמון: מי שהולך ללמוד באוקטובר, הוא כבר משך את הכסף.
דוד ביטן: מי שלא משך – ימשוך.
אלכס קושניר: לקחתי את ה-1.25 מיליארד שקלים וחילקתי ב-4,000.
אלכס קושניר: קיבלתי 312,000 חיילים.
אלכס קושניר: מה שעשיתם, לקחתם הרבה יותר מ-80 אחוזים.
יעל אגמון: יש קצת יותר מ-320,000 ולקחנו בערך 85 אחוזים.
אלכס קושניר: למה אתם מתעקשים על חודשיים?
אלכס קושניר: הרי החודשיים האלה יעשו שני דברים.
אלכס קושניר: האחד, הם יעמיסו על הקרן כי יצטרכו להוציא המון כסף, ושנית, אם אני צופה פני עתיד, מבחינתי אנחנו לא יודעים מתי הקורונה הזאת תיגמר.
אלכס קושניר: אז במקום להתכנס כאן
אלכס קושניר: שוב ושוב פעם לתקן את החוק, בואו נלך לפי מה שכתוב בהצעה הפרטית, ניתן את זה עד סוף שנת 2020.
דוד ביטן: החייל המשוחרר יכול לקחת וזהו.
אלכס קושניר: לא, כי מה הם אומרים?
דוד ביטן: הוא אומר שהוא רוצה את הכסף ולוקח אותו.
דוד ביטן: שיגיד מיד שהוא רוצה וזהו.
אלכס קושניר: אדוני היושב ראש, שנבין.
אלכס קושניר: מה שכתוב בחוק עכשיו זה שזמן המשיכה של חייל, שהוא יכול למשוך לכל מטרה ולא לפי המטרות המקוריות וזה רק לחודשיים.
דוד ביטן: אם חייל רוצה את זה, הוא מגיש בקשה.
אלכס קושניר: כן, אבל אם הוא עכשיו מסתדר והבעיה שלו תהיה בספטמבר כשהוא מתפטר או נגמרת לו האבטלה?
דוד ביטן: הוא ימשוך את הכסף.
אלכס קושניר: אבל אז הוא לא יכול.
דוד ביטן: הוא ימשוך עכשיו.
אלכס קושניר: אני אתן לך דוגמה.
דוד ביטן: יש בעיה אחרת.
דוד ביטן: אלה שמשוחררים, שימשכו את הכסף.
דוד ביטן: אני לא צריך לתת להם עוד שבוע ולא עוד זמן.
דוד ביטן: זה לא רלוונטי.
דוד ביטן: הבעיה של היא עם אלה שלא השתחררו.
דוד ביטן: כאן אנחנו צריכים לעשות תיקון.
דוד ביטן: היום רק חייל משוחרר זכאי לכסף הזה.
אלכס קושניר: מי שיש לו יתרת פיקדון.
דוד ביטן: חייל שהיום הוא חייל.
דוד ביטן: היום חייל משרת בצבא, הוא לא יכול למשוך את הכסף.
יעל אגמון: הוא עוד לא זכאי לו.
דוד ביטן: יפה.
דוד ביטן: כאן אנחנו צריכים זמן.
דוד ביטן: אם הוא משתחרר בעוד שלושה חודשים ועדיין יש קורונה, אין שום סיבה שהוא לא ייהנה מההטבה הזאת.
דוד ביטן: אתם בעצם לוקחים את כל אלה שהשתחררו אבל מה עם אלה שצריכים להשתחרר?
דוד ביטן: נכון, צריך לעשות איזשהו קו, אני לא אומר שלא, אבל אנחנו עדיין במהלך הקורונה ולכן כאן אני כן רוצה בלוחות הזמנים לעשות שינוי.
דוד ביטן: השינוי הוא רק מי שהיום בצבא וכל עוד הקורונה נמשכת או לפחות איזשהו אישור ממשרד הבריאות שהיא נמשכת, שיהיה משהו פורמלי, אלה יהיו זכאים, אם הם משתחררים בעוד חודשיים.
דוד ביטן: אם לא נעשה את זה, לא עשינו כלום ואז נצטרך להביא עוד פעם את החוק.
אלכס קושניר: ברגע שאתה נותן את הארכה עד סוף השנה, אתה בעצם פותר גם את הבעיה הזאת כי חייל שישתחרר מחר, הוא כבר זכאי לפיקדון והוא כבר יכול למשוך את הכסף.
אלכס קושניר: תחשוב על אותו חייל שעכשיו הוא כבר משוחרר.
אלכס קושניר: יש לו את הפיקדון והוא עובד והכול בסדר.
אלכס קושניר: הוא עכשיו עובד אבל בעוד חודשיים מפטרים אותו, או שבעוד חודשיים נגמרת לו האבטלה.
דוד ביטן: שימשוך את הכסף עכשיו.
אלכס קושניר: אבל הוא לא צריך את הכסף עכשיו.
אלכס קושניר: אתה לא רוצה שהוא ימשוך את הכסף.
דוד ביטן: למה אני לא רוצה?
דוד ביטן: אתה לא יכול להמתין לרגע בו אולי הוא יהיה מובטל ואולי הוא לא יהיה מובטל.
דוד ביטן: אם הוא רוצה את הכסף, שייקח אותו.
אלכס קושניר: אבל אם הוא ייקח אותו, אחר כך לא יהיה לו כסף ללימודים.
אלכס קושניר: אתה לא רוצה לעודד אותו למשוך את הכסף.
אלכס קושניר: אם אתה יכול שהוא יסתדר בלי למשוך, זה טוב כי זה כסף שהולך ללימודים, לקניית דירה, לכל מיני דברים כאלה.
אלכס קושניר: זה מאוד משנה.
אלכס קושניר: אם אתה נותן חצי שנה, הבן אדם עכשיו אומר שהוא מסתדר, הוא לא צריך את הכסף כרגע, אבל בעוד חודשיים פתאום חס וחלילה נגמרת לו האבטלה, הוא מפוטר, אני לא יודע מה, והוא צריך את הכסף הזה ואז הוא יכול למשוך.
אלכס קושניר: כרגע, לפי החוק, בעוד חודשיים כבר הוא לא יכול למשוך.
יעל אגמון: אדוני היושב ראש, אני רק אומר שהחוק או הסיבה שהממשלה מגישה את הצעת החוק הזאת היא לא כדי להתמודד עם המשבר הבריאותי שהוא כמובן חמור ומשפיע גם על החיילים המשוחררים, אלא להתמודד עם המשבר הכלכלי שעיקרו הוא תוצאה של הסגר המוחלט שהיה.
דוד ביטן: אני הבנתי.
דוד ביטן: אתם אנשים עם ניסיון ואתם פועלים בהגיון.
דוד ביטן: עכשיו יש קורונה, בחודשיים האלה תהיה קורונה, רואים את זה, לא צריכים להיות גאון הדור, ואנחנו חושבים שתהיה ממש בעיה בחורף כאשר תהיה שפעת יחד עם הקורונה.
דוד ביטן: אתם צריכים לתת לזה מענה כי אחרת אלה שמשתחררים היום או ישתחררו בעוד שלושה חודשים, באמצע הקורונה, לא יהיו זכאים לכלום.
דוד ביטן: אני מבין שזו בעיה תקציבית.
יעל אגמון: עיקר המצוקה היא עבור אלה שהשתחררו בתחילת התפשטות הנגיף ועכשיו יושבים בבית
יואל רזבוזוב: היושב ראש, אני הגעתי באיחור אבל מה שאני מבין כאן מחבריי, ואני מסכים מאוד עם חבריי חברי הכנסת קושניר וקוז'ינוב לגבי משך הוראת השעה, איך שנקרא לזה, לא לחודשיים אלא לתת זמן.
יואל רזבוזוב: אנחנו לא יודעים כמה זמן יהיה המשבר.
יואל רזבוזוב: אם אנחנו ניתן את זה לחודשיים, אנשים ירוצו למשוך את הסכום הזה.
יואל רזבוזוב: כן צריך לתת להם את הזמן.
יואל רזבוזוב: אני חושב שמאוד חשובה הנקודה הזאת, להאריך את זה לחצי שנה.
דוד ביטן: אני רוצה לקרוא את הצעת החוק ואז נמשיך.
דוד ביטן: אנחנו נקרא את החוק.
דוד ביטן: החוק הזה הוא פשוט.
דוד ביטן: לא צריך להיות גאון הדור.
דוד ביטן: נאמר לכם את הבעיות שאנחנו רוצים לתקן.
דוד ביטן: אם צריך להיפגש ביום שני בבוקר, ניפגש.
דוד ביטן: ביום שני נעשה ישיבה נוספת על מנת לאשר את החוק לקריאה שנייה ושלישית.
דוד ביטן: יהיה לנו זמן לדון בזה ולראות מה עושים.
יעל אגמון: בסדר גמור.
דוד ביטן: חוץ ממה שאנחנו אומרים עכשיו, לא היו לכם הסתייגויות, נכון?
אלכס קושניר: רק לגבי הזמן.
אנדרי קוז'ינוב: כמה שאלות הבהרה.
דוד ביטן: עוד מעט זמן, אבל אני אומר שתעזבו את הנושא של ההסתייגויות.
דוד ביטן: מה שנסגור אתם, נתקן ונגמר הסיפור.
אנדרי קוז'ינוב: אדוני, אני חושב שכדאי להשקיע רגע מחשבה שנייה לגבי משך הזמן כי זה קריטי.
דוד ביטן: אמרתי.
דוד ביטן: עד יום שני.
דוד ביטן: אני אומר שכל הסתייגות כאן היא הסתייגות פופוליסטית.
דוד ביטן: באיזה מובן?
דוד ביטן: אנחנו יכולים לשים כאן 1,000 הסתייגויות ואז חבר הכנסת שהגיש ירגיש טוב.
דוד ביטן: אני לא יודע מה יהיה במליאה.
דוד ביטן: הרי ברור שכל אחד רוצה לעזור לחיילים המשוחררים אבל אנחנו צריכים לראות גם את ההיבטים התקציביים ואת המטרות שהחוק מיועד להן.
אלכס קושניר: חד משמעית.
דוד ביטן: לכן אני אומר, עזבו הסתייגויות.
דוד ביטן: אנחנו ננסה להגיע להסכמים.
דוד ביטן: אם נגיע – טוב, אם לא – נראה מה לעשות, ביום שני בבוקר.
דוד ביטן: נקרא את הצעת החוק.
מרב תורג'מן: הצעת חוק קליטת חיילים משוחררים (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (מימוש חלק מהפיקדון לכל מטרה), התש"ף-2020
מרב תורג'מן: בתקופה שמיום תחילתו של חוק זה עד תום חודשיים מהמועד האמור יקראו את חוק קליטת חיילים משוחררים, התשנ"ד-1994, כך שאחרי סעיף 18א יבוא: "18ב.
מרב תורג'מן: מימוש חלק מהפיקדון לכל מטרה נוסף על המטרות הקבועות בפרק זה, חייל משוחרר זכאי לפנות לקרן בבקשה לקבל מיתרת הפיקדון שנזקפה לזכותו סכום שלא יעלה על 4,000 שקלים חדשים, למימוש כל מטרה".
מרב תורג'מן: תחילתו של חוק זה 14 ימים מיום פרסומו.
דוד ביטן: אנחנו נקצר את הישיבה של היום.
דוד ביטן: אנחנו רוצים מספר שינויים.
דוד ביטן: ביום שני בבוקר יש לנו כאן ישיבה?
שלומית אבינח: בשעה 10:30.
דוד ביטן: אם כן, נתכנס ב-9:00 בבוקר ונסיים את זה.
אנדרי קוז'ינוב: אדוני היושב ראש, לפני שאתה מסכם אני רוצה להתייחס.
דוד ביטן: אני לא מסכם.
דוד ביטן: אתה רוצה לשאול משהו?
אנדרי קוז'ינוב: אני רוצה לשאול, בהמשך לדברי חברי הכנסת קושניר ורזבוזוב.
אנדרי קוז'ינוב: האם יש קונסטלציה משפטית מבחינת משך הזמן כדי שזה יוגבל?
אנדרי קוז'ינוב: לא מבחינת חודשיים או עד סוף השנה אלא עד תום הכרזת מצב חירום במשק בהקשר לקורונה.
אנדרי קוז'ינוב: אז זה ייתן לכם דיפרנציאציה.
אנדרי קוז'ינוב: כלומר, זה לא יוצר תמריץ לאותם חיילים לרוץ תוך חודשיים ולהעמיס על הקרן.
אנדרי קוז'ינוב: דבר שני.
אנדרי קוז'ינוב: אתן אומרות 320,000 חיילים שזה בעצם הולך חמש שנים אחורה כי בתום חמש שנים הכסף ממילא משתחרר.
אנדרי קוז'ינוב: נוצר המצב שיהיו עשרות אלפי אנשים לקראת תום התקופה של חמש שנים שגם כך הכסף שלהם משתחרר.
אנדרי קוז'ינוב: אז הוא יקבל את הכסף חודשיים לפני או חודשיים אחרי.
אנדרי קוז'ינוב: בעצם למה לא לעשות דירוג, דיפרנציאציה, כך שאלה שהם שנתיים מרגע השחרור, שהם לצורך העניין נאמר הנפגעים ביותר כרגע כי בחמש השנים מרגע השחרור, הבן אדם כבר הספיק להתקבל לעבודה, להתחיל ללמוד, לנסוע לחוץ לארץ.
אנדרי קוז'ינוב: דווקא אלה של השנה האחרונה ושל השנתיים האחרונות, הם הנפגעים ביותר.
אנדרי קוז'ינוב: להם לאפשר למשוך את הכסף יותר מהר ואולי באמת להגביל את התקרה ולא לפתוח את זה עכשיו לכל 320,000 החיילים המשוחררים.
יעל אגמון: לגבי השאלה השנייה, אני לא יודעת.
יעל אגמון: אני צריכה לבדוק.
יעל אגמון: לגבי השאלה הראשונה, אני שוב אומרת שמטרת המשיכה הזאת היא לתת פתרון לחיילים בעיקר לתקופה של החל"ת שנוצרה עקב הסגר.
יעל אגמון: הסגר, מאחר והוא נגמר וכרגע לפחות אנחנו לא הולכים לכיוון של סגר נוסף - - -
אנדרי קוז'ינוב: זה לא ברור.
אנדרי קוז'ינוב: זה לא ידוע.
אלכס קושניר: יעל, זה כאילו לא לראות את המציאות.
אלכס קושניר: יש 800,000 מובטלים.
אלכס קושניר: על מה את מדברת?
דוד ביטן: מה תעשי כשתהיה שפעת?
יעל אגמון: אני כבר עונה לך היושב ראש, אבל לפני אני אומר עוד דבר אחד.
יעל אגמון: אני אומר שהסדרים דומים לאוכלוסיות אחרות – אם בחוק הביטוח הלאומי, אם במעסיקים – הוגבלו גם הם בזמן וכל פעם באים ומאריכים אותם בזמן, בדיוק מאותה סיבה.
יעל אגמון: אכן גם כאן עלולה להיווצר בעיה שדווקא לחיילים משוחררים נותנים איזושהי הטבה עודפת ואנחנו בעצם מנסים ליישר קו ושכל המענקים יהיו בערך על אותו פרק זמן.
יעל אגמון: כמו שבאנו לתקן את דמי הביטוח הלאומי והארכנו, וכמו שבאנו עם המענק השני לבקשת היושב ראש, אם נצטרך לבוא ולהאריך את הזמן כי נראה שהמשבר הכלכלי מחריף או שיש סגר בגלל החורף – נעשה את זה.
יעל אגמון: אנחנו חושבים שהתקופה שנתנו כאן היא, ראשית, איזון נכון אל מול הטבות אחרות שהמדינה נתנה לאוכלוסיות אחרות, ושנית, איזון נכון לשמר את חלק מהחיילים שלא ימשכו אם הם לא חייבים.
אלכס קושניר: אם את נותנת להם חודשיים, את גורמת להם לרוץ ולמשוך את הכסף.
אלכס קושניר: זה בדיוק מה שאת עושה.
יעל אגמון: אנחנו נבדוק את זה.
אנדרי קוז'ינוב: זאת השאלה של דיפרנציאציה.
יעל אגמון: על השאלה של דיפרנציאציה אין לי תשובה.
יעל אגמון: אנחנו נבדוק.
דוד ביטן: אנחנו נדון אתם.
אנדרי קוז'ינוב: לא תהיה דיפרנציאציה.
אנדרי קוז'ינוב: האוצר לא אוהב את המושגים האלה.
אלכס קושניר: העדפה.
אלכס קושניר: העדפה של השנתיים מרגע השחרור.
מרב תורג'מן: לגבי הזמן, אני מציעה שתחשבו על איזשהו מנגנון להגיע לוועדה מבלי לעבור שוב שלוש קריאות במליאת הכנסת.
יעל אגמון: אפשר גם את זה לעשות.
דוד ביטן: זה רעיון טוב.
מרב תורג'מן: ככל שתראו שחודשיים לא מספיקים.
דוד ביטן: אבל צריך להכניס את זה לחוק.
יעל אגמון: אנחנו נחשוב.
מרב תורג'מן: כמובן אנחנו נכניס לחוק מנגנון שמאפשר.
אייל דולב: אפשר להתייחס מטעם הקרן?
דוד ביטן: אבל אין קרן.
דוד ביטן: זה רק על הנייר.
אייל דולב: הקרן והאגף.
אייל דולב: אני ממלא מקום תקציבנית הקרן, סגן אלוף במילואים.
אייל דולב: אני חושב שהרעיון הוא לתת את זה כמה שיותר מהר.
אייל דולב: המענק עד עכשיו, בעצם מי שתפעל לנו את זה, אלה הם הבנקים המסחריים, עם כל הקשיים של הקורונה וכולי.