GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל אייכלר: אדוני היושב-ראש, תקבע תוך כמה זמן משרד הבריאות והצוות צריך לתת אישור.
ישראל אייכלר: הם צריכים להגיע כבר.
דוד ביטן: הוועדה רואה בבעיה של האישורים האלה את צוואר הבקבוק לגבי כל דבר ועניין, לכן אנחנו סבורים שצריך ליצור צוות בארץ שהתפקיד שלו יהיה לטפל בבעיות באמצעות קבלת כל הבקשות מכל העולם, באינטרנט, והם יטפלו בזה בצורה מהירה.
דוד ביטן: בצוות הזה ישבו נציגים של משרד החוץ וגם נציגים של רשות האוכלוסין על מנת שכל בעיה תיתפר במקום, ומי שבאמת כמו ששמענו, יש לו בעיה חריגה כמו למשל שבעבר הוא סורב להיכנס לארץ, זה ישימו בצד, יטפלו בו בנוהל הרגיל, אבל כל מי שלא, יטפלו בו במהירות.
דוד ביטן: אנחנו נפנה למשרד האוצר על מנת לייחד תקציב לארבעה חודשיים לעניין הזה כדי לפתור את הבעיה של צוואר הבקבוק הזה.
דוד ביטן: הפנייה לקונסול בפרגוואי שיש לו עובד וחצי, עד שהוא מאשר זה דבר שלא מתקבל על הדעת.
דוד ביטן: צריך לפתור את זה אחת ולתמיד ולסיים את העניין.
דוד ביטן: ביחס לנושא של בנות שירות לאומי שמשרתות בישראל, צריך להשוות אותן לחיילים בודדים ולכן אנחנו בעניין הזה פונים לפרופ' מור-יוסף במסגרת הוועדה שהוא היושב-ראש שלה, שיטפלו בזה במהירות ובדחיפות.
דוד ביטן: ביחס לנושא של ההורים לנשים שיולדות, מור-יוסף אמר לי שהוא לא מוכן שזה יהיה רטרואקטיבית יותר מחודש, אבל כיוון שמדובר בעניין חד-פעמי, מה הכוונה?
דוד ביטן: מרגע שהם הוציאו את הנוהל, אז כל מי שצריכה ללדת או עומדת ללדת, אז אפשר כבר לעלות.
דוד ביטן: כמובן שאם מישהו ישן על זכויותיו ולא עלה, זאת בעיה שלו.
דוד ביטן: חברת הכנסת קוטלר ריכזה את העניין.
דוד ביטן: מדובר ב-200 בקשות בלבד.
דוד ביטן: אני מבקש, תרכזי את זה.
מיכל וונש: יש את זה כבר אצל מור-יוסף.
דוד ביטן: אנחנו נפנה למור-יוסף עם כל הבקשות ונבקש החלטות במישור ההומניטרי כדי שהדברים האלה יבואו לפתרונם אחת ולתמיד.
דוד ביטן: הרי זה חד-פעמי מכיוון שהיום אין שום בעיה.
דוד ביטן: מדובר פה על חד-פעמיות.
ישראל אייכלר: עוד נקודה אחת מאוד חשובה.
ישראל אייכלר: יש אלפי קשישים עולים בני 90-80.
ישראל אייכלר: שיהיה איזשהו יחס לאדם בן 80 שהילדים שלו בחוץ לארץ ורוצה לראות אותם, שגם יתנו להם להיכנס כמו אצל יולדת, בתנאי שהוא מעל גיל 80 נניח.
ישראל אייכלר: אני אומר מעל גיל 80 כי אלה אנשים מסכנים, עולים לארץ והילדים בחוץ לארץ והם נמצאים פה לבד, לא ראו את הילדים חמישה חודשים.
דוד ביטן: אנחנו לא הסתכלנו על הבקשה.
דוד ביטן: תסביר לנו את זה.
ישראל אייכלר: אני אסביר לך ואולי תצרף את זה, כי כמו שאתה מבין שיולדת שנמצאת פה לבד, זוג קשישים או הורה קשיש - - -
דוד ביטן: מי אתה רוצה שיעלה, הילדים שלו?
ישראל אייכלר: הילדים שלו, הקרבה הראשונה שיבואו.
דוד ביטן: אז תכין בקשה מסודרת.
ישראל אייכלר: אפילו בהחלפות.
דוד ביטן: בסדר, הבנתי.
דוד ביטן: תכין מכתב מסודר.
דוד ביטן: תעלה רגע את כבוד הרב עוד פעם.
דוד ביטן: בוא נראה אם אחרי כל מה שהוא שמע יש לו השגות.
דוד ביטן: כבוד הרב, שמעת את הדיון?
משה מייזלמן: כן, שמעתי.
דוד ביטן: יש לך השגות למה שהיה פה?
משה מייזלמן: כן, הכול בסדר גמור.
משה מייזלמן: אין בעיות
דוד ביטן: אוקיי, הבנתי.
מיכל וונש: עוד דבר אחד אם אפשר לבקש.
מיכל וונש: קודם כל סטלה בהשתק, היא לא יכולה לדבר.
מיכל וונש: היא מבקשת להבהיר לנו שיש בעיה, שהאישור הנוטריוני צריך את החתימה של האפוסטיל והאפוסטיל סגור.
דוד ביטן: לא, לא, לא , אמרנו, זה אישור נוטריוני ציבורי.
מיכל וונש: אוקיי, אז זה תשובה לסטלה.
דוד ביטן: גם אמר לך אייל סיסו שזה בסדר.
מיכל וונש: אז אני אומרת את זה לפרוטוקול כדי שסטלה תשמע.
דוד ביטן: אם אני חוזר למשרד האוצר, לא עשיתי כלום.
דוד ביטן: שהם יפתרו את הבעיה הזאת.
דוד ביטן: פה זה החלטה שלהם.
דוד ביטן: זה לא קשור לכוח-אדם ולא קשור לשום דבר.
מיכל וונש: אז זה רק לצורך הפרוטוקול כמענה לסטלה.
דוד ביטן: אנחנו נסיים את העניין הזה אחת ולתמיד.
מיכל וונש: הוועדה הזאת שתוקם חייבת להוציא מדיניות ברורה ושקופה ולהנגיש אותה לציבור.
דוד ביטן: המדיניות היא ברורה.
דוד ביטן: היא משתנה כל הזמן לפי ההתפתחות של הקורונה.
דוד ביטן: זה בעיה.
ישראל אייכלר: אדוני היושב-ראש, אתה לא יודע כמה אתה חשוב.
ישראל אייכלר: מספר לי עכשיו ד"ר אשר שלמון שבעוד הדיון מתקיים פה אצלך, הוא קיבל עוד 40 ישיבות, בקשות להגיש רשימות וזה יטופל עוד היום.
ישראל אייכלר: אני אומר את זה לפרוטוקול.
דוד ביטן: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
דוד ביטן: נושא הישיבה להיום: היערכות משרדי הממשלה לעלייתם וקליטתם של יהודי צרפת.
דוד ביטן: לפני שאני מתחיל, אני רוצה להתייחס לכתבה שהייתה אתמול ב-YNET, שלדעתי היא כתבה מוזמנת על ידי האוצר או לא יודע על ידי מי.
דוד ביטן: אין ספק שאנחנו לקראת עלייה גדולה מאוד.
דוד ביטן: אני מתייחס לאנשי המקצוע שאומרים את זה, בעיקר הסוכנות היהודית שהם אלה שקולטים את המשובים של העלייה מחו"ל.
דוד ביטן: זה ברור שהשנה תהיה עלייה של משהו בסביבות 45,000, זו ההערכה, ושנה הבאה ושנה אחרי זה, כל שנה לדעתי יהיו 100,000 איש, אז לבוא ולומר שאין עלייה בגלל הקורונה, שאנשים לא עולים או לא פותחים להם או לא מטפלים להם בבקשת קליטה, וגם הממשלה עצרה את גלי העלייה עד סוף יוני, היא פתחה אותם רק עכשיו, אז הטיעונים האלה, אין להם שום מקום ואנחנו מגנים אותם אפילו.
דוד ביטן: כל המטרה של זה היא למנוע תקציב.
דוד ביטן: אנחנו אומרים שהממשלה צריכה להתכונן לגלי עלייה גדולים.
דוד ביטן: כוננות זה גם אומר תקציב, גם אומר טיפול בעניינים האלה על מנת שהעלייה תהיה הרבה יותר חלקה וזה מה שאנחנו עושים בוועדה וזה מה שהשרה, אני מבין, עושה.
דוד ביטן: איפה הדובר?
דוד ביטן: אני מבקש שתצא הודעה מטעמנו על העניין הזה.
דוד ביטן: עכשיו לגבי עולי צרפת.
דוד ביטן: זה לא הדיון הראשון שאנחנו עושים וגם לא יהיה האחרון.
דוד ביטן: זו סדרה של דיונים שאנחנו לאט לאט לומדים את הבעיות ומטפלים בהן.
דוד ביטן: כמו שאמרנו, המפתח לקליטה מוצלחת הם תעסוקה ודיור.
דוד ביטן: ליהודי צרפת יש פוטנציאל גבוה מאוד לעלות לישראל, שלא מתורגם בפועל הלכה למעשה.
דוד ביטן: הסיבות לכך רבות ומגוונות.
דוד ביטן: יש הרבה שעלו וחזרו.
דוד ביטן: צריכים לסייע ולהקל על עלייתם של יהודי צרפת לישראל.
דוד ביטן: מדינת ישראל רואה בעלייה עלייה טובה שיכולה רק לשפר את הצמיחה בישראל ולסייע בכלל למדינת ישראל.
דוד ביטן: בעידן הקורונה הקהילה חוותה וחווה משבר גדול מאוד.
דוד ביטן: למעלה מ-2,000 יהודים נפטרו מהמחלה והמצב הכלכלי של רבים מהיהודים מורכב.
דוד ביטן: בשנת 2018 בוצע סקר במכון גיאוקרטוגרפיה לגבי עליית יהודי צרפת.
דוד ביטן: לפי הסקר שנעשה על העולים מצרפת, כשבודקים את הסיבות שבזכותן עלו לישראל, מציינים: 54% עלו בגלל הילדים, 33% קיום חיי דת, 32% אנטישמיות.
דוד ביטן: המניע העיקרי לעלייה לארץ הוא דאגה לעתיד הילדים ולפיכך חובה להשקיע בחינוך.
דוד ביטן: בחמש השנים האחרונות עלו מצרפת 30,000 איש.
דוד ביטן: שנת השיא של העלייה מצרפת הייתה בשנת 2015 שבה עלו 6,628 עולים.
דוד ביטן: מאז קיימת ירידה תלולה במספר העולים מדי שנה לישראל וזה נובע מזה שהיו קשיים בקליטה.
דוד ביטן: אחד מעביר לשני ואז אנשים לא מגיעים.
דוד ביטן: הערים העיקריות שקלטו את עולי צרפת הן נתניה, ירושלים, תל אביב, אשדוד, רעננה, אשקלון, אילת, בית שמש, הרצליה, חדרה, בת ים וחיפה.
דוד ביטן: החסמים העיקריים לעלייה לישראל הם החשש שלא ימצאו עבודה בגלל הבדלי תרבות וקשיי שפה, חשש שלא יוכלו להחזיק דירה ולהתקיים בכבוד.
דוד ביטן: לפי הסקר, שליש מהעולים אינם עובדים בארץ.
דוד ביטן: בעידן הקורונה המספרים עלו קרוב לוודאי.
דוד ביטן: יש כאלה שבכל מהלך השבוע הם נוסעים לעבוד בעסק שלהם בצרפת וחוזרים בסופי שבוע.
דוד ביטן: זה דבר שחייב להיפסק.
דוד ביטן: למעלה מ-60% מהעולים בצרפת לא הצליחו לרכוש דירה בבעלותם.
דוד ביטן: אני חוזר על מה שאמר לנו נציג העמותה.
דוד ביטן: החשיבה שלנו היא שעולי צרפת אמידים ועשירים.
דוד ביטן: יש שכבה מאוד גדולה של אנשים שהם לא כאלה ושהם מתקשים למצוא דיור בישראל.
דוד ביטן: הם גם בצרפת חיים בשכירות, לא במסגרת דירה שהם רוכשים אותה.
נתונים נוספים: קיימת בעיה קשה של הכרה בדיפלומות מצרפת.
נתונים נוספים: הבעיה העיקרית קיימת בהכרת דיפלומות של אחיות, פתולוגים, אם זה מומחים לכף הרגל, מורים, חשמלאים, עובדי מעבדה, תזונאים, פיזיותרפיסטים, קלינאי תקשורת.
נתונים נוספים: קיימת נשירת תלמידים ממערכת החינוך בגלל אובדן הסמכות ההורית וקשיי קליטה במערכת החינוך בישראל.
נתונים נוספים: קיים צורך לאפשר כניסה למרכזי קליטה למשפחות שיהיו מעוניינים בכך.
נתונים נוספים: בשביל זה גם ביקשנו מהסוכנות להוסיף עוד שניים-שלושה מרכזי קליטה לצורך גל העלייה שמתקרב.
נתונים נוספים: אנחנו צריכים להתכונן וביקשנו מהממשלה ואנחנו נמשיך לבקש שיהיו מקבצי דיור לא רק לעולים מרוסיה אלא גם לעולי צרפת, גם לעולי מרוקו, גם לעולי אתיופיה על מנת להקל בכל מה שקשור לעניין הזה, למבוגרים שקשה להם גם למצוא עבודה כפי שאנחנו רואים.
נתונים נוספים: קיים צורך להרחיב את תוכנית "מסע", להקל על מעבר לימודי סטודנטים מצרפת לישראל.
נתונים נוספים: קיימת חשיבות רבה לקיום ירידי תעסוקה מאורגנים עוד בצרפת בשיתוף הסוכנות היהודית ומשרדי הקליטה.
נתונים נוספים: כמו כן קיים מחסור חמור בדוברי צרפתית בקרב עובדי משרד הקליטה.
נתונים נוספים: קיים מחסור בעובדים סוציאליים דוברי צרפתית, מגשרים במשרד החינוך וכיוצא בזה.
נתונים נוספים: הדיון האחרון התקיים בכנסת בנושא זה ב-17 בדצמבר 2018.
נתונים נוספים: בדיון צוין כי כ-200,000 יהודים שחיים בצרפת, לפי ההלכה או 400,000 איש זכאי חוק השבות.
נתונים נוספים: אפשר להדגיש שאנחנו במהלך הדיונים בחודש וחצי האחרונים כן התייחסנו לנושאים האלה.
נתונים נוספים: זה לא היה דיון ספציפי ליהדות צרפת אבל התייחסנו לזה עוד בישיבה האחרונה.
נתונים נוספים: לפי נתוני הלמ"ס שהוצגו בכתבה ב-YNET אתמול, 26 ביולי 2020, עולה כי חלה ירידה של 65% בחודשים מרץ-יוני 2020.
נתונים נוספים: ברור שתהיה ירידה בגלל הקורונה.
נתונים נוספים: אני לא מבין מה מצאו פה בכתבה הזאת, אלא אם כן היא מוזמנת בגלל שיקולי תקציב ודיוני התקציב.
נתונים נוספים: מספר העולים לישראל לעומת התקופה המקבילה אשתקד – אחוז העולים מצרפת בתקופה זו הוא 5.7% עולים.
נתונים נוספים: מתוך סך העולים בשנת 2019, 33,000, רק 6.8% הגיעו מצרפת.
נתונים נוספים: ב-2019 הגיעו 2,227 עולים.
נתונים נוספים: מדובר בירידה של 7.8% לעומת 2018.
נתונים נוספים: העולים מצרפת ב-2019 בחרו להתגורר בתל אביב, נתניה, חיפה וירושלים.
נתונים נוספים: הירידה במספר העולים מצרפת מנוגדת לציפיות בישראל, שכן בגלל פיגועי הטרור, ריבוי מקרי האנטישמיות והקורונה יש פוטנציאל עלייה גבוה מאוד מצרפת שלא מתורגם נכון לעכשיו הלכה למעשה.
נתונים נוספים: בגלל כל הבעיות שציינו, לקראת ישיבת הוועדה ביקשנו ממשרדי הממשלה שהוזמנו לישיבה לבחון ולהתייחס טרם הגעתם לדיון לסוגיות המפורטות: נתונים מספריים על עולי צרפת, כמה עלו בחמש השנים האחרונות, חתך לפי גילאים ואזורי מגורים בישראל, פרטים על תעסוקה, גורמי עיסוק, מובטלים.
נתונים נוספים: משרד החינוך: פרטים על תלמידים בחינוך היסודי, תיכונים, אחוזי נשירה, אחוז זכאי בגרות, סטודנטים.
נתונים נוספים: צה"ל: נתוני גיוס ואחוזי נשירה בצה"ל.
נתונים נוספים: משרד העלייה והקליטה: דיור, אכלוס במרכזי קליטה, תוכניות קליטה.
נתונים נוספים: זה מהסוכנות גם יותר מאשר משרד העלייה.
נתונים נוספים: רישוי והכרה במקצועות שייחודיים לעולי צרפת: אחיות, פסיכולוגים, פתולוגים.
נתונים נוספים: האם קיימת תוכנית מיוחדת במשרד הבריאות?
נתונים נוספים: כבר התחלנו דיון בעניין הזה ואנחנו צריכים לטפל בזה בצורה מערכתית, לאו דווקא רק בקשר ליהדות צרפת.
נתונים נוספים: תוכניות מיוחדות ייעודיות במשרדי הממשלה לעולים חדשים מצרפת שנמצאים כבר בארץ, האם הן קיימות או מתוכננות?
נתונים נוספים: תוכניות מיוחדות ייעודיות במשרדי ממשלה לעולים חדשים שמתכננים עלייה לישראל, האם יש כאלה?
נתונים נוספים: הנגשת מידע בצרפתית, מענה לעולים בצרפתית והאם קיים במשרדי הממשלה הרלוונטיים?
נתונים נוספים: קליטה, חינוך ורווחה.
נתונים נוספים: נתוני משרד הקליטה שהגיעו לוועדה לקראת הדיון עולה כי מה-1 בינואר 2015 עד 30 ביוני 2020 הגיעו 21,751 עולים מצרפת, שזה הרבה יחסית לסך הכול הקליטה שהייתה בישראל.
נתונים נוספים: ב-2015 הגיעו 7,691 עולים, 2016 – 4,825 עולים, 2017 – 3,519 עולים, 2018 – 2,751 עולים, 2019 – 2,461 עולים, 2020 עד עכשיו – 504, זאת אומרת רואים ירידה משנה לשנה.
נתונים נוספים: משרד הקליטה השקיע כ-50 מיליון ₪ בשבע השנים האחרונות בקליטת העלייה מצרפת.
נתונים נוספים: המשרד בשיא – 22 פרויקטורים, 18 מסך הפרויקטרים דוברי צרפתית.
נתונים נוספים: נתוני משרד החינוך לגבי תלמידים עולים מצרפת בשנים 2020-2010 – המשרד מעסיק 14 מגשרים.
נתונים נוספים: תלמידים עולים מצרפת בחינוך היסודי – 3,501, חטיבות ביניים – 1,094 וחטיבה עליונה – 1,460.
נתונים נוספים: בגני ילדים יש 979 ילדים.
נתונים נוספים: יש 15 נושרים בחטיבה עליונה ו-6 בחטיבת הביניים.
נתונים נוספים: יחסית זה לא הרבה נושרים.
נתונים נוספים: המשרד פרסם מידע בצרפתית בנושא הקורונה, של השאלת ספרים ושימוש בזום.
נתונים נוספים: אחרי ששמענו את ההקדמה הטובה מאוד של מנהלת הוועדה, מישהו מחברי הכנסת רוצה לומר משהו?
מיכל וונש: אני מברכת אדוני היושב-ראש על הדיונים החשובים שמתקיימים פה.
מיכל וונש: אני חושבת שמה שהכי חשוב להבין זה שאנחנו כמו שאמרת, צופים את גל העלייה הזה והאתגר שלנו הוא במקביל לקורונה ולא אחרי הקורונה שנצטער על זה, זאת תהיה בכייה לדורות.
מיכל וונש: זה מצריך תוכנית הוליסטית, הורדת חסמים והנגשת מידע.
מיכל וונש: כמובן שלכל קבוצה של עולים יש אתגרים שונים.
מיכל וונש: לעולים מצרפת שאנחנו מייחדים להם הרבה מאוד מהדיונים, מאוד חשוב כיוון שהם פשוט הפסיקו לבוא.
מיכל וונש: אני חושבת שזאת הזדמנות להסתכל כמו שאמרתי, בצורה הוליסטית על כל הדבר הזה כיוון שצפויים להגיע אלינו עולים מכל המדינות, וכמו שאמרת, זה לא רק הגשמת החזון הציוני אלא באמת מנוע צמיחה מטורף.
מיכל וונש: לרבות כל האתגרים שיש עם הקורונה, זאת בעצם ההזדמנות שלצידם.
מיכל וונש: אני רוצה לומר יותר אנקדוטלית מניסיון אישי בנושא החינוך שנגעת בו לקראת סוף דבריך.
מיכל וונש: יש פערים מאוד גדולים של ציפיות.
מיכל וונש: הן נובעות גם הרבה מאוד מאכזבות.
מיכל וונש: אני אתן דוגמא קטנה, אנקדוטלית.
מיכל וונש: יום לימודים קצר לכל עולה חדש ובטח ובטח למי שהורגלו ליום לימודים ארוך, שמאפשר לשני ההורים לעבוד בצורה מסודרת, הוא קשה לכל העולים החדשים.
מיכל וונש: אני אעיד על עצמי שאני חשבתי שאני לא אצא מהבית בשנה הראשונה שהגענו ארצה כשהילדים הגיעו הביתה בין 12:00 ל-13:00.
מיכל וונש: זה משהו שצריך לקחת אותו בחשבון גם בהיערכות וגם בתקשורת של הדברים כלפי העולים החדשים כיוון שהם מגיעים, הם נופלים לתוך מערכת החינוך ואין להם מושג לקראת מה הם באים.
מיכל וונש: יש שם כל מיני אתגרים נוספים כמו הגישה החינוכית של בתי הספר.
מיכל וונש: אנחנו לא מודעים לה.
מיכל וונש: הם מגיעים מגישה חינוכית, רוב בתי הספר שאני מכירה בצרפת, והעולים החדשים שמגיעים ארצה, מגישה חינוכית מאוד נוקשה, ומה שקורה כשהילדים האלה מגיעים ארצה זה פשוט פריצה של כל הגבולות וההורים מאבדים שליטה לחלוטין.
מיכל וונש: צריך בצורה באמת מדויקת לעודד חזרה את העלייה שפשוט הפסיקה לבוא.
מיכל וונש: זה לא אנשים שבאים וחוזרים, אנחנו רואים בנתונים.
מיכל וונש: משרד העלייה והקליטה עושה את כל מה שהוא יכול אבל הם לא באים.
מיכל וונש: אנחנו רואים במספרים שהנגישו לנו היום.
דוד ביטן: הם התחילו אבל במקום לעלות זה יורד.
מיכל וונש: בדיוק, ואם אתה משווה ל-2015, אז אתה רואה באמת את ההפסד הגדול שלנו.
מיכל וונש: אני חושבת שצריך להסתכל על תוכנית הוליסטית שלוקחת בחשבון את האתגרים הממוקדים מאוד של כל קהילה וקהילה מתוך המקום שממנו היא באה.
מיכל וונש: אי אפשר לעשות את זה בלי קבוצת העלייה.
מיכל וונש: עלינו, לא בלעדינו.
מיכל וונש: אנחנו יושבים פה, מתכננים תכנונים מתוך ההיכרות שלנו של הדברים.
מיכל וונש: חייבים לכלול את העולים ויש לנו מעין הזדמנות, שוב, בקורונה לעשות את הדברים.
דוד ביטן: מקנדה דוברי צרפתית מגיעים?
מיכל וונש: הם מגיעים לקנדה אדוני היושב-ראש.
מיכל וונש: במקום להגיע ארצה התחילו להגיע למונטריאול.
מיכל וונש: עולים למונטריאול.
מיכל וונש: בגלל האנטישמיות שם, זה מה שחוסם.
מיכל וונש: זה לא כי הם לא רוצים להגיע לקנדה.
מיכל וונש: נהפוך הוא, במקום להגיע ארצה הגיעו למונטריאול.
דוד ביטן: קלנר.
<< אורח >> אריאל קנדל: טוב, תודה רבה.
<< אורח >> אריאל קנדל: גם אני מצטרף לברכות, אדוני היושב-ראש, על הדיון החשוב.
<< אורח >> אריאל קנדל: אני רוצה לחדד כמה נקודות שכבר נאמרו.
<< אורח >> אריאל קנדל: נושא העלייה הוא באמת נושא לאומי גם מבחינת ההצלה של היהודים משם וגם מבחינת ההזנקה של מדינת ישראל קדימה.
<< אורח >> אריאל קנדל: מהכירות שיש לי עם העולים מצרפת באזור המגורים שלי ובאזורים שאני מכיר, באמת שני האתגרים המשמעותיים ביותר זה החינוך והתעסוקה.
<< אורח >> אריאל קנדל: בסך הכול מגיעים אנשים ממדינה מערבית, מתקדמת.
<< אורח >> אריאל קנדל: הם עוברים קשיים שלא מכירים להם במקצועות.
<< אורח >> אריאל קנדל: לא הגיוני שמישהו יכול לעבוד במקצועת האלה שם, לא יוכל לעבוד במקצועות האלה במדינת ישראל.
<< אורח >> אריאל קנדל: זה נושא שהוא מאוד קריטי ובגלל זה אנשים גם חוזרים הרבה פעמים, לא מוצאים את עצמם.
<< אורח >> אריאל קנדל: הנושא הנוסף, פה באמת חברתי מיכל אמרה את הנושא הזה של החינוך.
<< אורח >> אריאל קנדל: אני חושב שפה צריך באמת לחשוב על פתרון יחד עם משרד החינוך, באיזושהי צורה לבוא ולתת ביטוי לדרך שבה אנשים הכירו את החינוך במקומות שם.
<< אורח >> אריאל קנדל: בסופו של דבר מדובר פה על עלייה גדולה, על מסות.
<< אורח >> אריאל קנדל: לא מדובר פה על מעטים שיכולים להשתלב.
<< אורח >> אריאל קנדל: אפשר כן לתת להם את המקום שלהם באיזושהי צורה בה הם יוכלו להמשיך לנהל את חייהם על פי חיי הקהילה שלהם ולשלב אותם פה.
<< אורח >> אריאל קנדל: אפשר לחשוב על הכיוונים האלה.
דוד ביטן: אופיר.
אופיר סופר: בוקר טוב, אני בהחלט מברך על הדיון, גם על הדיון אחר כך בנושא סוגיית האחיות.
אופיר סופר: קודם כל, יש פה באמת ניצול הזדמנות אמיתי ואני חושב שמדינת ישראל לא צריכה רק להיערך לקליטה באופן לכאורה על מה שקורה כאן אלא להיפך, גם לעודד עלייה.
אופיר סופר: אני חושב שחלק מהעניין זה לטפל באמת בסוגיות שקורות עכשיו בעקבות משבר הקורונה, כלומר סוגיה של הטיפול בנוער.
אופיר סופר: זה נוגע בכולם אבל איפה שכבר יש שבר אחד, זאת אומרת איפה שיש כבר אתגר אחד לצורך העניין, של קליטה, איפה שיש מקום שהוא נמצא בסיכון, אז עם משבר הקורונה הדברים מקבלים עצימות ולכן פרויקט כמו "חיבורים" שבו מתעסקים, הוא פרויקט חשוב.
אופיר סופר: אתה אדוני היושב-ראש נגעת בנקודה שבעיניי היא מרכזית, הסוגיה של מרכזי קליטה, מקבצי דיור.
אופיר סופר: יש קליטה מארצות הברית, יש קליטה מצרפת.
אופיר סופר: הקליטות הן מגוונות, אבל אם אנחנו נשכיל לבצע קליטה שהיא יותר קליטה קהילתית לצורך העניין, וזה מתכתב עם הדברים שדיברת עליהם, אז זה גם יאפשר אינטגרציה מצד אחד, גם יאפשר את ההשתלבות שלהם בחברה הישראלית וגם אנשים יחזקו אחד את השני וזה יקל.
אופיר סופר: יש איזושהי סטיגמה שהעלייה מצרפת היא עלייה עשירה.
דוד ביטן: גילינו שזה לא כך.
אופיר סופר: בדיוק, זה לא כך וצריכים לזכור את זה.
שלומית אבינח: אריאל קלנר, מנכ"ל קעליטה.
<< אורח >> אריאל קנדל: האמת שאני לפחות שמח בזה שהדברים מתחילים לחלחל, וכבוד היושב-ראש, אתה בראש מבין בדיוק מה הסיפור פה של העולים מצרפת גם בקליטה, אגב, וגם בעידוד העלייה, כי בסוף כמובן שזה דברים מאוד קשורים אחד לשני.
<< אורח >> אריאל קנדל: רק כדי לסבר את האוזן, יש פה מצגת, אני לא אעבור עליה אבל אני אגיד שני דברים.
<< אורח >> אריאל קנדל: מבחינת קליטת העלייה, מדובר פה בעיקר על תעסוקה וחינוך.
<< אורח >> אריאל קנדל: יש גם דברים שלא צריך להמציא.
<< אורח >> אריאל קנדל: נצטרך גם לעשות, מה שנקרא, קליטה מתאימה לכל אחד ואחד.
<< אורח >> אריאל קנדל: נתחיל מהחינוך.
<< אורח >> אריאל קנדל: הסיפור של החינוך, יש פלטפורמה מדהימה של החברה למתנ"סים, שנקראת "מחוברים", שזה העתקה בעצם של תוכנית "מפתחות" של האתיופים.
<< אורח >> אריאל קנדל: 4 מיליון שקל השקעה ב-2,000 בני נוער כדי שלא יסתובבו ברחובות בשנתיים האחרונות.
<< אורח >> אריאל קנדל: זה התחיל, אגב, כבוד היושב-ראש מסיפור מזעזע של רצח שהיה בחומת שמואל בהר חומה בירושלים, של שני חבר'ה צרפתים שהלכו מכות ברחוב ואחד נרצח על ידי השני, ולמחרת משרד החינוך והחברה למתנ"סים הקימו את הפרויקט הזה.
<< אורח >> אריאל קנדל: אנחנו מגיעים עכשיו ל-31 באוגוסט, עוד חודשיים התוכנית הולכת להיסגר כי אף אחד לא יודע מה קורה עם התקציב ו-2,000 הצעירים האלה שאני גם אשמח שאתה תפגוש אותם וגם ששרת הקליטה, פנינה, גם תפגוש אותם - - -
שלומית אבינח: מי מממן את התוכנית?
<< אורח >> אריאל קנדל: זה הגיע בזמנו ממשרד החינוך.
<< אורח >> אריאל קנדל: עכשיו זה כבר משרד אחר.
<< אורח >> אריאל קנדל: זה כבר לאלקין, נראה לי.
<< אורח >> אריאל קנדל: הוא אחראי גם על החברה למתנ"סים, אבל זה בא בזמנו ממשרד החינוך.
<< אורח >> אריאל קנדל: הארגון שלי, קעליטה שמה אפילו מצ'ינג של 15% על התוכנית הזאת כדי גם להוסיף עוד חבר'ה.
<< אורח >> אריאל קנדל: אגב, האוצר אז התנגד שזה יהיה לכל הצרפתים אז אמרו, רק סוציואקונומי נמוך ובינוני, אז עשינו את זה בירושלים, בנתניה, באשדוד.
<< אורח >> אריאל קנדל: אגב, לא היה בתל אביב, לא היה ברעננה.
<< אורח >> אריאל קנדל: מי שמסתובב באחוזה ברעננה מבין שגם שם יש את הצורך הזה.
<< אורח >> אריאל קנדל: זה לא קשור לסוציואקונומי, עם כל הכבוד.
<< אורח >> אריאל קנדל: ב-31 באוגוסט החבר'ה הצעירים האלה הולכים להיזרק לרחוב, פשוט ככה, וזה נוער בסיכון, צריך להגיד.
<< אורח >> אריאל קנדל: העלייה הזאת, כמו שהיושב-ראש אמר, יש חבר'ה שלא צריכים ויש כאלה שמאוד צריכים.
<< אורח >> אריאל קנדל: 2,000 האלה זה נוער בסיכון שאם התוכנית הזאת לא תימשך וזה רק החינוך כמובן, אז כמובן שהסיפור הזה לא יגמר טוב.
<< אורח >> אריאל קנדל: זה דבר אחד.
<< אורח >> אריאל קנדל: מבחינת תעסוקה, ויש פה גם את החברים של משרד הקליטה, את איציק ואת דגנית, אנחנו גם מדברים על זה הרבה פעמים.
<< אורח >> אריאל קנדל: יש הרבה מאוד מאמצים של המשרד בכל מה שקשור לתעסוקה ויש את הסיפור של ה-80 מיליון, אולי איציק גם יתייחס לזה, שהחזיר סוף סוף למערכת גם את העזרה בתעסוקה.
<< אורח >> אריאל קנדל: אם מסתכלים טוב על ה-80 מיליון, יש כל מיני דברים כמו מקדמי תעסוקה, יש הוואצ'רים להכשרות מקצועיות אבל בסוף חסר גם שם את הגשר בין הדברים האלה לבין העולים.
<< אורח >> אריאל קנדל: שוב, לצערנו אני אגיד את זה, זה לא לשמחתנו.
<< אורח >> אריאל קנדל: גם דיברנו על זה כבר בוועדה.
<< אורח >> אריאל קנדל: העולים מצרפת מגיעים מתרבות שזה נקרא תרבות המתחמים.
<< אורח >> אריאל קנדל: כמו שאמרו בפעם שעברה, הכול שם מגיע מהמדינה ואנשים חושבים שזה ייפול להם מהשמיים.
<< אורח >> אריאל קנדל: מגיעים לארץ וגם כשמשרד הקליטה עושה מאמצים כדי לתת ביטחונות והכשרה תעסוקתית ומקדמי תעסוקה וכל מיני דברים מהסוג הזה, יש עדיין הרבה מאוד אנשים שצריכים פשוט שננגיש להם את זה, לכן גם פתחנו שני מרכזי תעסוקה, גם נשמח שאתה תסייר בהם, אחד בירושלים ואחד בתל אביב נכון להיום, אגב, עם עזרה מאוד מאוד משמעותית של הרשויות גם בירושלים וגם בתל אביב.
<< אורח >> אריאל קנדל: אנחנו היום בשיחות מתקדמות גם עם נתניה, עם הרשות כדי גם לקדם את זה שם, אבל בסוף צריך גם להנגיש את זה לעולים.
<< אורח >> אריאל קנדל: צריך גם לראות כמה זה באמת מגיע לעולים מצרפת, וגם אם זה מגיע זה אף פעם לא מספיק.
<< אורח >> אריאל קנדל: חברת הכנסת מיכל דיברה על הסיפור הזה שאנחנו צריכים להנגיש את זה, קליטה מתאימה לכל אחד, אז הסיפור הוא מאוד מאוד חשוב.
<< אורח >> אריאל קנדל: אם בא מגזר שלישי ואומר, אנחנו מוכנים, אגב, כמו שעשו לחרדים.
<< אורח >> אריאל קנדל: מה עשו עם החרדים לפחות בירושלים, אם אני לא טועה, עמותת קמח?
<< אורח >> אריאל קנדל: קחו את הסיפור הזה וככה אתם תוכלו להעסיק את החרדים בירושלים.
<< אורח >> אריאל קנדל: אם אני אומר נכון, אז זה אותו סיפור בסוף.
<< אורח >> אריאל קנדל: העולים מצרפת, אתה לא יכול להגיד להם, חבר'ה, תלכו ללשכות התעסוקה, יטפלו בכם.
<< אורח >> אריאל קנדל: זה לא עובד ככה.
<< אורח >> אריאל קנדל: גם משרד הקליטה, השאלה בסוף בקליטה פרואקטיבית היא איך אתה עושה את זה.
<< אורח >> אריאל קנדל: זה לא כמו הרוסים.
<< אורח >> אריאל קנדל: הרוסים הם הרבה יותר ממושמעים.
<< אורח >> אריאל קנדל: אתה אומר להם תעשו, הם עושים.
<< אורח >> אריאל קנדל: הצרפתים, אתה צריך פשוט לבוא, לקחת אותם, להביא אותם וללוות אותם לפחות שנה-שנתיים כדי שזה ילך.
<< אורח >> אריאל קנדל: זה בסיפור של התעסוקה.
<< אורח >> אריאל קנדל: אני רק אגיד עוד מילה בבקשה על עידוד העלייה.
<< אורח >> אריאל קנדל: מאיפה צץ המספר הזה של 400,000 יהודים שרוצים לבוא, 200,000 לפי ההלכה?
<< אורח >> אריאל קנדל: זה סיפור מדהים של מחקר שעשה פרנסואה הולנד, נשיא צרפת הקודם על קהילת יהודי צרפת.
<< אורח >> אריאל קנדל: אף פעם לא היה מחקר כזה.
<< אורח >> אריאל קנדל: אחרי הפיגועים 200,000 יהודים אמרו, אנחנו רוצים לבוא לישראל.
<< אורח >> אריאל קנדל: מהחבר'ה האלה אולי הגיעו מאז במקרה הטוב 15,000.
<< אורח >> אריאל קנדל: אגב, אז 65,000 אמרו ברצינות רוצים לבוא, זה אומר שיש מחר 50,000 יהודים שאפשר להביא אותם לישראל אם נעשה את זה נכון, אבל צריך תוכנית פרואקטיבית, תוכנית הוליסטית.
<< אורח >> אריאל קנדל: צריך להשקיע בזה לא יותר מדי, וכמו שאמרנו, גם בתעסוקה, גם בחינוך.
<< אורח >> אריאל קנדל: הבאנו פתרונות.
<< אורח >> אריאל קנדל: כדי שהאזרח הישראלי לא ייבהל, אנחנו לא מדברים על להביא דירות לכל העולים מצרפת.
<< אורח >> אריאל קנדל: זה לא הסיפור.
<< אורח >> אריאל קנדל: יש פתרונות וככל שנקדם את זה יותר מהר, אנחנו נגיע לפתרון יותר מהר.
דוד ביטן: תעלי בבקשה את חגואל לזום.
יעקב חגואל: שלום, בוקר טוב, אדוני יושב-ראש הוועדה, דוד ביטן, חברי הכנסת.
יעקב חגואל: ראשית, אני רוצה לברך על הדיון.
יעקב חגואל: מדובר על דיון מאוד מאוד חשוב.
יעקב חגואל: אנחנו מדברים על הזדמנות לאומית עם הקהילה הכי ציונית שיש לנו היום בעולם, קהילה שבמהות שלה הייתה רוצה לגור כאן ויש לה היום אתגרים לא פשוטים.
יעקב חגואל: אנחנו רואים מה קורה שם ברחובות, אנחנו רואים מה קורה שם באנטישמיות, בכלכלה.
יעקב חגואל: האתגרים הם לא פשוטים ואני רואה היום בעיניי משפחה שרוצה לעזוב את צרפת, מגיעה לשער דה גול ואומרת, האם אני מגיעה לישראל או האם אני נוסעת למיאמי או לקנדה, וזו ההתלבטות היום.
יעקב חגואל: ההתלבטות היא לא אם לעזוב או לא, לעניות דעתי.
יעקב חגואל: ההתלבטות היא לאן לנסוע וזה משהו שאנחנו וכישראלים קודם כל, ואחרי זה כממשלה צריכים להבין שזה משהו שאנחנו צריכים לשנות.
יעקב חגואל: זה משהו שאנחנו צריכים להניע את אחינו מצרפת לכאן הביתה.
יעקב חגואל: אנחנו בהסתדרות הציונית העולמית ביחד עם משרד הקליטה, אופק ישראלי מקיימים בשנים האחרונות מאות אולפנים בצרפת כדי לחזק את העברית כדי שהחסם הזה שזיהינו אותו כחסם בעלייה לארץ, החסם הזה לא יהיה יותר חסם, אבל אנחנו צריכים להבין, אנחנו צריכים להתייחס אל זה אדוני היושב-ראש, כפרויקט לאומי, לא פחות.
יעקב חגואל: אני מעריך שבשלוש-ארבע השנים הקרובות אם אנחנו נתעסק עם זה כמו שצריך כממשלה וכעם, אנחנו נצליח להעלות הנה כ-50,000 יהודים מצרפת.
יעקב חגואל: זוהי קהילה שמחוברת לישראל, זו הקהילה שהכי מתיירת בישראל והיא מחוברת ברמה כזאת שאנחנו צריכים כאוכלוסייה לקחת את זה כפרויקט לאומי.
יעקב חגואל: כמו שלפני 30 שנה היה פה סלוגן שאומר, הסבר פניך לתייר, אנחנו צריכים היום כעם לקחת את העניין בצורה רצינית ולהסביר פנינו לעולים לא רק כממשלה, לא רק ככנסת אלא כעם.
יעקב חגואל: השכנים שלנו, החברים שלנו, בסוף כולם עולים וצריך לראות איך אנחנו מתחברים בעניין הזה, אדוני היושב-ראש, בהטבות במס, בהשמה, בעליית משפחות, במאגר מעסיקים לקליטת עלייה.
יעקב חגואל: אם זה לא יהיה פרויקט לאומי, יהיה פה בכייה לדורות.
יעקב חגואל: אני רוצה להזכיר לכולנו, בסוף כל השקעה של שקל היום זה החזרה תוך עשר שנים של 15 שקלים.
יעקב חגואל: זו התורה שאנחנו צריכים לראות מול העיניים.
יעקב חגואל: עלייה היא מנוע לצמיחה.
דוד ביטן: תודה רבה חגואל.