GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמוס שביט: זה מייצר את החיבורים.
עמוס שביט: הדבר הנוסף שאני מטפל בו הוא נושא של חדר מורים משותף.
עמוס שביט: אנחנו רוצים לראות יותר ויותר מורים ועובדי הוראה מגוונים.
עמוס שביט: דובר כאן קודם על גיוון תעסוקתי.
עמוס שביט: אנחנו רוצים לראות את זה גם בחדר המורים.
עמוס שביט: יש לנו נכון להיום כבר 717 מורים יוצאי אתיופיה במערכת החינוך ואנחנו עדים לגידול של כ-100 מורים בשנה.
עמוס שביט: רק בארבע השנים האחרונות נוספו 336 מורים למערכת החינוך.
מיכל וונש: שאלה.
מיכל וונש: זה יותר אנקדוטלי.
מיכל וונש: אני גידלתי ילדים בקנדה בגילים אפס עד שבע וכל מה שהם למדו זה סוציאל סקילס.
מיכל וונש: הם למדו עוד כמה דברים.
מיכל וונש: מהתשובה שלך אני מבינה שכל התוכניות הן לגילאים הרבה יותר מבוגרים מכפי הייתי מדמיינת שצריך לחשוף ילדים.
מיכל וונש: זה אפילו לא אחר, זה פשוט לא אני.
מיכל וונש: זה כל אחד שהוא לא אני, כפי שאני לפחות רואה את זה.
מיכל וונש: אני תוהה אם יש תוכניות לגילים הרבה יותר צעירים כדי לשנות תודעה עוד הרבה לפני שצריך לטפל בבעיה.
עמוס שביט: בדיוק נגעת בציר הבא שהתכוונתי להתייחס אליו, שזה הגיל הרך שהוא מאוד מאוד חשוב, דרמטית.
עמוס שביט: אנחנו יודעים שהרבה מהאינדוקטרונציות שלנו, אנחנו קולטים ומקבלים בגיל הרך.
עמוס שביט: אחת הפעולות הראשונות שעשיתי כממונה, מיד עם כניסתי, הנחיה לכל גני הילדים בישראל לשלב בובות כהות עור בכל גני הילדים.
עמוס שביט: אנחנו רואים את זה היום במספרים גדולים ואני רוצה לוודא שבשנת הלימודים הקרובה, תשפ"א, בכל גן ילדים יהיו בובות מגוונות, גם מבחינת העור וגם כחלק מתוכנית לימודים.
עמוס שביט: זה לא רק שהבובה שם אלא גם הגננות יודעות מה לעשות ואיך להציג את זה כי זה מאוד מאוד חשוב.
עמוס שביט: אנחנו רואים משמעות אדירה שילדים נחשפים למגוון כבר בגיל הרך.
עמוס שביט: יש לנו את הסוגיה הזאת של רישום ילדים בגני הילדים ואנחנו רוצים לראות רישום מעורב.
עמוס שביט: ראינו בשנה הקודמת, הייתי מעורב בסגירה של גן בקריית גת בו היה ריכוז מאוד גבוה של תלמידים יוצאי אתיופיה.
עמוס שביט: זה לא דבר שהוא מתקבל על הדעת ואי אפשר לעבור על זה לסדר היום.
עמוס שביט: עשינו הרבה פעולות כדי לוודא שהרישום בשנה הנוכחית, כלומר לשנת תשפ"א, הוא רישום מודע.
עמוס שביט: כלומר, לא אוטומטית לפי אזורי רישום אלא אנחנו יודעים בדיוק באיזה אזורים צריך לעשות רישום כאשר כאן יש יד מכוונת כדי שנראה גנים הטרוגניים ומגוונים.
דוד ביטן: אני צריך לסיים את הישיבה.
שלומית אבינח: את המשטרה אתה לא רוצה לשמוע?
דוד ביטן: אני רוצה לסכם.
דוד ביטן: לאור הדיון שהיה כאן הגענו למסקנה שיש צורך בשינויים משמעותיים הן בסמכויות, הן באכיפה והן בקבלת המידע שמחייבות שינוי חקיקה.
דוד ביטן: רשמנו את הודעת מ"מ מנכ"לית משרד המשפטים שהשינויים הפחות בעייתיים מבחינה משפטית ייעשו באופן מיידי ולגבי יתר הדברים שצריכים להיעשות, הם צריכים דיון יותר מעמיק.
דוד ביטן: אני מבקש שייקבע דיון בוועדה בעוד חודש, חודש זה מספיק זמן, כדי לבוא אלינו עם הדברים.
דוד ביטן: אין צורך שתכיני הצעת חוק אבל כן תכיני לנו נייר שמתייחס לגבי כל דבר ודבר לקראת אותו דיון.
דוד ביטן: יהיה דיון יותר ענייני ונוכל להתקדם בו.
דוד ביטן: נושא הדיון היום, כניסתם לארץ של תלמידי ישיבות שהם בעצם כמו סטודנטים לצורך העניין הזה.
דוד ביטן: הישיבה מתקיימת לבקשתו של כבוד הרב משה מייזלמן, ראש ישיבת תורת משה, סגן ראשי הישיבות לחו"ל בארץ ישראל.
דוד ביטן: 25% ממשתתפי תוכנית הלימודים בישיבות בשנים האחרונות קשרו את גורלם למדינת ישראל, התחתנו ונשארו לחיות בה.
דוד ביטן: התוכנית נמשכת שלוש שנים.
דוד ביטן: בישיבה לומדים כ-150 תלמידי חו"ל.
דוד ביטן: איפה הישיבה כרגע, באיזה מקום?
אברום מייזלמן: ירושלים, שכונת סנהדריה המורחבת.
דוד ביטן: כמה תלמידים יש בישיבה חוץ מבני חו"ל?
אברום מייזלמן: אין.
דוד ביטן: רק הם?
אברום מייזלמן: כולם בני חו"ל.
דוד ביטן: מהפניה עולה שהתלמידים לא יצליחו להתחיל לימודיהם בתחילת חודש אלול בארץ בגלל היעדר אשרות כניסה לתלמידים.
דוד ביטן: כמו שנאמר בדיונים קודמים, שערי מדינת ישראל צריכים להיות פתוחים ליהודים גם בעידן הקורונה תוך שמירה קפדנית על הנחיות משרד הבריאות.
דוד ביטן: אנחנו קיימנו ישיבה בנושא תוכניות של הסוכנות, "מסע" ונעל"ה, שהופסקה על דעתם של המשתתפים על ידי רשות האוכלוסין.
דוד ביטן: הנושא הזה נפתר ועל פי מה שאמר לי ראש מינהל האוכלוסין, גם הבעיה שלכם נפתרה בעקבות האישור להכניס סטודנטים חדשים לשנת הלימודים הבאה בכל המסגרות הלימודיות.
דוד ביטן: זה היה לפני המכתב שלכם, אני מבין, נכון?
אברום מייזלמן: נכון, כן.
דוד ביטן: אבל יש כל מיני תנאים שאנחנו צריכים אותם לברר.
דוד ביטן: ההנחיות אומרות שהם חייבים להיכנס לבידוד, כי נקבע שעד שישה תלמידים צריכים לשהות באזור בידוד נפרד עם שירותים ומקלחת ייעודיים לאזור הזה.
דוד ביטן: השאלה שנשאלת, מדוע לא התקבלה החלטה לבודד לפני טיסת הגעה, כולל בדיקות?
דוד ביטן: שישה מבודדים, לא כל המוסדות יוכלו לעמוד בתנאי הבידוד שמחייב הנוהל.
דוד ביטן: עד היום תנאי הבידוד היו 26 תלמידים בקפסולות.
דוד ביטן: כמו כן הנוהל מחייב תלמידים קטינים מתחת לגיל 18 לפנות לנציגויות בחו"ל להגשת בקשה.
דוד ביטן: בדיונים קודמים דובר על זמני המתנה ממושכים ועל העומס.
דוד ביטן: האם ניתן למצוא דרך אחרת בלי הצורך להגיע לקונסול בחו"ל?
דוד ביטן: מדובר בסעד זמנים של שבועיים, שכן התלמידים שיגיעו מחויבים בשבועיים בידוד והלימודים מתחילים בחודש אלול.
דוד ביטן: בנוסף לזה ביקשנו במכתב מה-22 ביולי מפרופ' שלמה מור-יוסף שמתייחס לבנות שירות לאומי המשרתות בישראל.
דוד ביטן: אנחנו מבקשים להשוות את תנאי ביקורי הורים לבנות שירות לאומי בדומה לביקורי הורים לחיילים בודדים המשרתים בצה"ל וליצור אחידות בנושא, כיוון שנכון להיום בת שירות לאומי שמשרתת בארץ, בעצם ההורים שלה לא יכולים להגיע.
דוד ביטן: גם בזה אנחנו נדון היום ונעשה בירור בעניין הזה.
דוד ביטן: מישהו רוצה לומר משהו לפני זה?
מיכל וונש: אני אשמח, אדוני היושב-ראש.
מיכל וונש: בוקר טוב, שבוע טוב אדוני היושב-ראש, אנחנו בעצם עוסקים באותו נושא בחתכי אוכלוסייה שונים.
דוד ביטן: אנחנו מקבלים בקשה נוספת.
מיכל וונש: אז אני רוצה רק להבהיר.
מיכל וונש: חייבים להבין, פרופ' מור-יוסף ומי שנמצא על הקו, צריך שקיפות וצריך בהירות לגבי התנאים.
מיכל וונש: היולדת שבעטיה שוחחנו בשבוע שעבר, ילדה.
מיכל וונש: נכנסה לשמירת היריון, היא ילדה והאימא שלה עדיין ממתינה לאישור של מי שנפגשים אחת לשבועיים לדון בוועדות חירום, והמסכנות של מי ששירתה כחיילת בודדה במדינת ישראל וילדה לבדה ובסופו של דבר האימא שלה עדיין לא הגיעה ארצה, ויש לה אישור להגיע, לרבות כל הפחד של להיות לבד גם בתקופה הזאת, ואני חושבת שלאורך כל הדרך מה שיוצר כל פעם חוסר הבנה, זה חוסר בהירות מוחלטת מה הן ההנחיות.
מיכל וונש: כל פעם צריך אחר כך להשתמש בכל מיני אמצעים.
מיכל וונש: יש לי רשימה של 200 יולדות שעדיין ממתינות להבין מה ההורים שלהן צריכים, האם הם יוכלו לבוא.
מיכל וונש: הן כבר ילדו אמנם חודש ויום לפני שמותר היה לבוא, אז הם לא יכולים לבוא לבקר אותן.
מיכל וונש: הצורה שזה מתנהל בעיניי, ואני חושבת שהנושא הזה הוא רק אחד מהם, כפי שהזכרת, בנות השירות, אז אפשר כבר לבוא לבקר חיילים בודדים אבל אי אפשר לבוא לבקר בנות שירות שהן בדיוק אותן בודדות ואותן עולות חדשות, וכל הזמן נשאר לי פה בראש מאחורה שאנחנו מדברים על גל העלייה המדהים שאנחנו צופים אותו, של רבע מיליון יהודים, ובינתיים רק שמים חסמים, חסמים, חסמים וחוסמים את המשפחות מלהגיע ומקשים על האנשים האלה שנמצאים פה בארץ לבד בתקופה הכי קשה לכולנו ובטח למי שחווה כל מיני אתגרי חיים, מלידה ועד שירות צבאי ועד להיות פה לבד כבת שירות.
מיכל וונש: אני חושבת שאנחנו צריכים לבקש היום גם הבהרה של מה היא המדיניות, גם הנגשה של המידע בשפות, גם הקלה בעומס שיש בקונסוליות.
מיכל וונש: אי אפשר להגיע לאנשים.
מיכל וונש: אנשים ממתינים.
מיכל וונש: היא כבר ילדה כפי שאמרתי.
מיכל וונש: נמתין עד מוחרתיים, אז גם יעבור עוד חודש ואימא שלה עדיין לא תוכל להיכנס.
מיכל וונש: הדבר הזה של ועדת חריגים פעם בשבועיים בשעת חירום, אני לא מצליחה להבין את הדבר הזה, אני מצטערת.
מיכל וונש: אנחנו כולנו פה עובדים מסביב לשעון, שעת חירום לעם ישראל, למדינת ישראל.
מיכל וונש: לא מקובל עלי שמדור אחד שומר על השגרה שלו, פעם בשבועיים נפגשים ודנים במקרים החריגים.
מיכל וונש: אני לא מבינה את הדבר הזה.
אשר שלמון: סליחה, אני רק רוצה לתקן.
אשר שלמון: הדיונים הם אד-הוקים, כל היום, 24 שעות, לא פעם בשבועיים.
מיכל וונש: אז איך זה יכול להיות שאנחנו מנסים שבועיים לקבל אישור לאימא של יולדת בשמירה, שאמורה להיכנס לארץ ולא מקבלים אותה, אם זה אד-הוקים?
אשר שלמון: לא יודע, בואי תבדקי את זה נקודתית מולם.
מיכל וונש: אני בודקת את זה כל הזמן נקודתית מולכם.
אשר שלמון: אם לא תקבלי תשובה, אני אשמח לסייע לך אישית בסוגיה הזו.
מיכל וונש: קצת מאוחר, אתה יודע.
אשר שלמון: אבל אני חייב להגיד שהבקשות מגיעות 24 שעות והדיון הוא ברמה גבוהה.
מיכל וונש: אני מסכימה שהן מגיעות אבל הן כנראה לא מטופלות.
דוד ביטן: לוקח זמן.
אשר שלמון: לא, יש מאות בקשות שטופלו בשבועיים האחרונים.
אשר שלמון: לא מכיר, אני אשמח לסייע.
דוד ביטן: קודם כל, מור-יוסף אמר לי שההחלטה היא חודש אחורה וחודש קדימה, אבל לא כאלה שילדו לפני חודשיים-שלושה.
דוד ביטן: כל הפניות שיש לך, מאיזה מועדים מדובר?
מיכל וונש: יש לנו גם וגם.
מיכל וונש: יש לנו את החודש קדימה וחודש אחורה.
דוד ביטן: חודש קדימה ואחורה אין בעיות.
מיכל וונש: עובדה.
מיכל וונש: אימא שחיכתה לבוא לבקר את ביתה שנכנסה לשמירת הריון, מה לעשות, אין לנו בטוחות, נכנסה לשמירת היריון, רק רצתה שאימא שלה תהיה פה ואנחנו שבוע מנסים להתנהל.
דוד ביטן: אני לא מבין למה צריכים לעבור את הקונסוליה.
דוד ביטן: אם הם לא מסוגלים לעמוד בזמנים, אז שיבטלו את ההליך הזה של הקונסוליה.
דוד ביטן: תשמע, זה לא הגיוני הסיפור הזה.
דוד ביטן: כל הזמן שמים לנו כל מיני דברים שלא עומדים בזה, אז שהיא תבוא לארץ ואם בקונסוליה יחליטו שלא מגיע לה, שיחזירו אותה.
דוד ביטן: זו בעיה שלה, זה הכול.
דוד ביטן: אי אפשר בצורה כזאת.
דוד ביטן: לנו נמאס כבר מהעניין הזה.
דוד ביטן: אני אומר לך את האמת, נמאס לנו מזה.
אשר שלמון: חבר הכנסת ביטן, אני לא הכתובת.
ישראל אייכלר: היושב-ראש דוד ביטן תפס ברגע אחד בעיה של חמישה חודשים.
ישראל אייכלר: הוא שיודע, כולנו יודעים.
ישראל אייכלר: יש באג נוראי שמה שאמרה חברת הכנסת וונש זה קול של דברי אמת.
ישראל אייכלר: יש באג שנקרא שצירפו את הקונסוליות כמי שצריכים לטפל במה שמשרד הפנים ומינהל האוכלוסין מטפל, באלפים וברבבות בכל השנים, ואילו הקונסוליות כל השנים מטפלות בכך וכך מקרים חריגים.
ישראל אייכלר: פתאום הטילו עליהם את כל הקורונה, עם אותו צוות אנשים, ואברושי יודע מזה, התלוננתי כבר גם לפני המנהל של מינהל האוכלוסין וגם הגשתי בוועדת החוץ של הכנסת בקשה לדיון מהיר, שאגב לא היה, להוציא את הקונסוליות מהעניין הזה.
ישראל אייכלר: הם לא בנויים לקצב הזה.
ישראל אייכלר: אתה יודע אדוני היושב-ראש, שכשמכניסים במייל את הבקשה, בכלל אי אפשר לדבר עם אנשים, רק במייל, אז הם אומרים מראש, שבוע ימי עבודה כדי שהיא תראה אם בכלל אתה עומד בקריטריונים, ואם היא רואה שאתה עומד בקריטריונים, היא שולחת את זה לארץ.
ישראל אייכלר: פה בארץ יש טיפול הרבה יותר מהיר כמו שאמר אושי, אבל שם בקונסוליות זה הבאג.
ישראל אייכלר: את זה צריך לבטל.
ישראל אייכלר: גם עכשיו כשיש כבר מתווה חדש לבני ישיבות, אז עד גיל 18 שוב צריך ללכת לקונסוליות.
ישראל אייכלר: צריך להוציא את הקונסוליות.
ישראל אייכלר: הקונסוליות לא יכולות לתרום כלום.
ישראל אייכלר: הן לא בודקות שום דבר, הן רק רואות את המסמכים ואת זה יכולה לעשות כל פקידה במינהל האוכלוסין יותר טוב מאשר בקונסוליה.
דוד ביטן: נכון, שישלחו את זה לארץ.
דוד ביטן: אם עומדים בקריטריונים, שיתנו לה אישור.
אשר שלמון: אני מבין שמאחר ואני היחידי שהתייצב - - -
שלומית אבינח: לא, יש את רשות האוכלוסין.
שלומית אבינח: יש אותם בזום.
אשר שלמון: יש אותם בזום, אז שיגיבו.
אשר שלמון: אני לא יכול לייצג אותם.
דוד ביטן: תיכף אנחנו נגיע אליהם.
יוסף טייב: אדוני היושב-ראש, אני הייתי רוצה לחלק את הנושא.
יוסף טייב: קודם כל אני רוצה לברך על ההחלטה האמיצה שכן לאפשר ולהשוות את תלמידי הישיבות למה שהיה "מסע", נעל"ה ועוד תוכניות כאלה וכאלה.
יוסף טייב: אני חושב שזה צעד אמיץ.
יוסף טייב: יחד עם זאת, מגיעים אלי עשרות פניות ועשרות ראשי-ישיבות, אמנם מהציבור הצרפתי ואני מאמין שבציבור האמריקאי זה פחות או יותר דומה.
יוסף טייב: אין לאף אחד מושג איך בעצם התהליך, מה הוא צריך לעשות כדי לגרום לאותם תלמידים להגיע ארצה.
יוסף טייב: צריך להבין, אותם תלמידים שמגיעים ארצה, מעל 60% מהם בסופו של דבר נשארים כאן בארץ, מקימים משפחות.
יוסף טייב: אין עידוד עלייה יותר גדול מזה.
יוסף טייב: אני לא מבין, ריבונו של עולם, למה המתווה הזה לא ברור?
יוסף טייב: שימנו פרויקטור לעניינים האלה.
ישראל אייכלר: לא צריך פרויקטור.
יוסף טייב: צוות שיטפלו בדבר הזה.
אשר שלמון: אני אשמח להבהיר, הרב טייב.
אשר שלמון: המתווה נסגר סופית ביום חמישי.
אשר שלמון: גם הכללים האחרונים יצאו היום.
אשר שלמון: זה מאוד ברור.
אשר שלמון: יש לי היום פגישת טלפון עם ועד ראשי הישיבות.
אשר שלמון: אנחנו נסביר איך הבידוד צריך להתקיים.
יוסף טייב: הבידוד והכול, יטפלו בזה.
יוסף טייב: אני אומר, לפני הגעתם ארצה.
אשר שלמון: אני ברשותכם מנסה להסביר.
אשר שלמון: לכשהישיבה ערוכה ותציג ותקבל אישור למתווה, אפשר להעביר רשימות מסודרות של תלמידים לרשות האוכלוסין והם יקבלו אישור לחזור.
דוד ביטן: כן, אבל אין.
דוד ביטן: זה לוקח זמן, אתם לא מבינים את זה.
יוסף טייב: התהליך, מי עומד מול מי?
יוסף טייב: התלמיד עומד מול מי?
אשר שלמון: התלמיד עומד מול ראש הישיבה.
אשר שלמון: הישיבה תעמוד בצורה מסודרת ואני חושב שנכון להביא רשימת בחורים, מסודרת, במקום שכל בחור יפנה בנפרד וייבחן בנפרד.
אשר שלמון: צריך להעביר רשימות מסודרות, מלאות וכל ישיבה שערוכה לקיים את הבידוד, תקבל אישור.
ישראל אייכלר: אז למה מתחת לגיל 18 שוב צריך לעבור את מסכת הייסורים והקונסוליות?
אשר שלמון: זה כבר לא שאלות אלי, זה באמת שאלות לרשות האוכלוסין.
ישראל אייכלר: אבל זאת המציאות.
ישראל אייכלר: הבחורים רוצים לבוא ללמוד פה.
ישראל אייכלר: הם לא באים כמו נעל"ה לעשרה ימים לטיול.
מיכל וונש: לא, לא, נעל"ה זה לא לעשרה ימים, הרב אייכלר.
מיכל וונש: נעל"ה זה גם לשנה.
ישראל אייכלר: ויש הרבה הורים מבוגרים כמו שאמרה חברת הכנסת וונש לגבי לידות.
ישראל אייכלר: יש גם אנשים קשישים שגרים בארץ שמחכים חמישה חודשים לילדים שלהם לביקור.
מיכל וונש: נכון מאוד, אמת.
ישראל אייכלר: חייבים להוציא את הקונסוליות מהסיפור.
דוד ביטן: אנחנו צריכים לראות איפה יש באג ושם לטפל.
ישראל אייכלר: זה הבאג, אדוני היושב-ראש.
ישראל אייכלר: הבאג הוא בקונסוליות.
דוד ביטן: כבוד הרב, שומעים אותך.
משה מייזלמן: אני זה ששלחתי את המכתב שלי לכבוד יושב-ראש הוועדה.
משה מייזלמן: קודם כל אני רוצה להודות לשר הפנים, לשר הבריאות, ליושב-ראש הוועדה על כל מה שהם עושים לטובתנו.
משה מייזלמן: אני שלחתי את המכתב שלי.
משה מייזלמן: אני מבקש מיושב-ראש הוועדה אם אפשר לדבר באנגלית או יותר טוב בעברית?
דוד ביטן: בעברית.
משה מייזלמן: אין בעיה, אני יכול לדבר בעברית.
משה מייזלמן: אני כבר גר פה 40 שנה.
משה מייזלמן: בסופו של דבר שפת האם שלי זה אנגלית.
משה מייזלמן: מה שכתבתי זה דבר פשוט.
משה מייזלמן: אני חי בעולם החינוך 50 שנה.
משה מייזלמן: אני הייתי מהראשונים לפני 49', שזירזתי את כל התלמידים להגיע פה לארץ.
משה מייזלמן: עכשיו זה הנורמה שכל תלמיד ותלמיד סוגר מקום אצל דוברי אנגלית, מגיע לארץ ישראל, מדינת ישראל לכמה שנים.
משה מייזלמן: על ידי זה הוא יוצר קשר מאוד עמוק עם החברה פה.
משה מייזלמן: כמעט 25% מהתלמידים שלנו נשארים פה, בונים משפחות פה בארץ.
משה מייזלמן: כל השנים בנינו מערכת גדולה של מוסדות פה לעודד את העלייה.
משה מייזלמן: אפילו אלה שחוזרים למקום מגוריהם, יש להם קשר הדוק עם כל החברה הישראלית הן מבחינה פיננסית, הן מבחינה חברתית, הן מבחינה פוליטית.
משה מייזלמן: זה מחזק את הקשר.
משה מייזלמן: אנחנו אומרים היום שאנחנו מודים לכל הגורמים שעוזרים להקל עלינו להמשיך את העבודה החשובה הזאת למען עם ישראל, למען מדינת ישראל, אבל צריכים לקחת בחשבון, אם חס ושלום השנה הזאת לא נוכל להכניס לפה תלמידים, כל המערכת הזאת קורסת לגמרי עם כל ההשלכות שיכולות להיות.
משה מייזלמן: יש השלכה קודם כל לעתיד של העלייה מארצות רווחה, כל מי שדוברים אנגלית.
משה מייזלמן: זה אני יכול לדבר בשביל דוברי אנגלית.
משה מייזלמן: דוברי מקומות אחרים, אני לא יכול לדבר.
משה מייזלמן: לוותר על הנורמה הזאת שכל תלמיד מגיע, זה אסון בגלל העלייה.
משה מייזלמן: זה אסון פיננסי.
משה מייזלמן: מה שהתלמידים מביאים מבחינה פיננסית לארץ זה המון כסף.
משה מייזלמן: זה גם מכסה מאות ואלפי בני משפחה פה שכל הפרנסה שלהם תלך לאיבוד.
משה מייזלמן: אנחנו מאוד מודים לכבוד יושב-ראש הוועדה על כל מה שהוא עושה, ומבקשים להמשיך את עבודתנו למען עם ישראל, למען מדינת ישראל.
משה מייזלמן: זה התוכן של המכתב שכתבתי, כבוד יושב-ראש הוועדה.
דוד ביטן: מאה אחוז, תודה רבה כבוד הרב.
דוד ביטן: יש לי אליך שאלה.
דוד ביטן: אפשר שכל הבקשות שמוגשות לקונסוליה, תוגשנה לידי הוועדה על ידי הישיבה באופן מרוכז?
משה מייזלמן: עד שאנחנו מקבלים אישור מהרשויות, אנחנו לא יכולים להכניס דבר לקונסוליות.
משה מייזלמן: יש לנו שלושה סוגי תלמידים: יש סוג תלמיד שחוזר אלינו.
משה מייזלמן: כולם באים בלי שום ויזה.
משה מייזלמן: יש לנו קבוצה גדולה של תלמידים שמגיעים כבר עם ויזה לסטודנט.
משה מייזלמן: לפי ההנחיות שקיבלנו, אנחנו חתמנו שאחרי 30 יום אנחנו נסדר להם פה בארץ ויזה סטודנט.
משה מייזלמן: יש לנו תלמידים מתחת לגיל 18 שקיבלנו הודעה שברגע שהניירת גמורה, הם צריכים לקבל אישור מהקונסוליה במקום מגוריהם.
משה מייזלמן: זה מה שקיבלנו.
משה מייזלמן: עד שאין לנו את הניירת ביד, אי אפשר לעשות את זה.
משה מייזלמן: בקשות לקבלת אישור, נעשה את זה באופן מרוכז כמובן.
דוד ביטן: אתה יושב בוועדה של החריגים?
אשר שלמון: כן, שאני מסביר, היא לא ועדה פיזית.
אשר שלמון: זו ועדה אד-הוקית שעובדת דרך וואטסאפים.
אשר שלמון: אם צריך, מדברים בטלפון, וזה 24 שעות ביום כל יום.
דוד ביטן: למה אי אפשר לקבל איזושהי החלטה בוועדה שתצא לחוץ לארץ לקונסוליות, שבמקרה הזה למשל של הישיבה הזאת, הכול יוגש באמצעות הישיבה.
דוד ביטן: לא צריכים לא למקום המגורים ולא צריכים אלף בקשות.
דוד ביטן: הם ירכזו את הבקשות, יגישו לקונסוליה, יקבלו קדימות וצ'יק צ'אק יפתרו להם את הבעיה.
אשר שלמון: אני רוצה להעמיד דברים על דיוקם.
אשר שלמון: אין קשר בין הוועדה ההומניטרית שדנו בה קודם לבין אישור בחורי הישיבות.
אשר שלמון: זה צריך לפשט את ההליך.
אשר שלמון: דרך אגב, סטלה ראפ, סמנכ"לית קונסולרית נמצאת עכשיו בזום.
אשר שלמון: היא פשוט שלחה לי עכשיו הודעה שהיא מבקשת שתיתנו לה את זכות הדיבור בהקשרים של משרד החוץ.
ישראל אייכלר: אבל שמת לב אדוני היושב-ראש, שכל הוועדה ההומניטרית לא קשורה לסטנדרטים.
ישראל אייכלר: ועדה המוניטרית, רק כשזה מקרה של אדם חולה, לוויה, חתונה, סבא, סבתא - - -
דוד ביטן: כן, אבל עכשיו הם מפעילים אותה לגבי הרבה עניינים.
ישראל אייכלר: בדיוק, אז הוועדה ההומניטרית הזאת לא שייכת לעניין.
אשר שלמון: לא, לא תהיה ועדה.
אשר שלמון: לגבי בחורי הישיבות יהיה נוהל ברור שאפשר יהיה לפעול ואפשר יהיה להחזיר את כל הבחורים לפי הנוהל הזה.
יוסף טייב: אותם תלמידים נמצאים מתחת לגיל 18, אז יצטרכו שוב לעבור דרך הקונסוליה.
דוד ביטן: הם יקבלו אישור מיידי דרך הישיבה.
דוד ביטן: אם הישיבה ממליצה עליהם, נגמר הסיפור.
דוד ביטן: אם הוא גר בוושינגטון, הוא ניגש לקונסול - - - .
ישראל אייכלר: הוא גם לא יכול לגשת.
ישראל אייכלר: אומרים לו, רק במייל והמייל יענה לו תוך שבוע.
דוד ביטן: לא, אז אני רוצה את זה לפשט לפחות לגבי הישיבה הספציפית הזאת.
דוד ביטן: כמו שעשינו לגבי הסוכנות נעשה גם לגבי זה.
דוד ביטן: אי אפשר לפתור את כל הבעיות כרגע אבל איפה שזה בעיה אקוטית כרגע, אז אין לנו ברירה.
דוד ביטן: אייל סיסו.
אייל סיסו: צוהריים טובים.
אייל סיסו: לגבי בני הישיבות, לפני שבוע התקבלה החלטה בכלל לגבי סטודנטים ובני ישיבות, החלטה של הוועדה הבין-משרדית שכוללת אותנו, את משרד הבריאות, רשות האוכלוסין, פרופ' מור-יוסף שהוביל את הוועדה.
אייל סיסו: התקבלה החלטה שבני הישיבות כולל חדשים יגיעו החל מטווח הזמן המיידי.
אייל סיסו: נסגר שבני הישיבות לא צריכים להגיע לקונסוליה.
אייל סיסו: הישיבה באופן מרוכז תעביר את השמות לרשות האוכלוסין וההגירה, הם יבדקו את הבקשות מול ראש האוניברסיטה ויתנו להם במרוכז אישור הגעה לארץ שיגיעו לנתב"ג.
אייל סיסו: החריגים היחידים שנדרשים להגיע לקונסוליה זה החבר'ה הצעירים מתחת לגיל 18, שזה 5% מכלל הסטודנטים בני הישיבות שלומדים.
אייל סיסו: הסיבה שילד שהוא קטין, נדרש אישור של ההורה.
ישראל אייכלר: אז הישיבה תעביר את האישור של ההורה עם כל המסמכים.
מרב תורג'מן: אני מציעה שנשמע את משרד החוץ אבל אני מניחה שנדרש אישור של האפוטרופוס ליציאה של הקטין.
דוד ביטן: אז הישיבה תעביר את האישור, מה הבעיה?
ישראל אייכלר: למה לטרטר אותם ולמה להעמיס על משרד החוץ?
דוד ביטן: אני רוצה רק להבין.
דוד ביטן: מה שאתה אומר, בעצם שאין שום בעיה שהישיבה יכולה לרכז את כל הבקשות, להביא את זה לקונסול והוא יאשר להם את זה - - -
אייל סיסו: לא לקונסול, לרשות אוכלוסין וההגירה.
אייל סיסו: רשות האוכלוסין וההגירה מטפלת בבני ישיבות.
אייל סיסו: אנחנו עשינו חלוקה בינינו לבין סטודנטים רגילים.
אייל סיסו: סטודנטים של מוסדות אקדמיים יגיעו לנציגות ותלמידי ישיבות, הישיבה תעביר במרוכז לרשות האוכלוסין.
אייל סיסו: מאחר ואנחנו מבינים שיש פה צוואר בקבוק ויש פה כרגע היקף גדול של בני ישיבות שצריכים להגיע עד א' אלול, אמרנו, בואו נפשט את העניין וננגיש אותו כמה שיותר מהר.
דוד ביטן: אתה אומר לפשט.
דוד ביטן: במילים אין בעיה לפשט.
דוד ביטן: במעשים לוקח זמן.
אייל סיסו: אדוני היושב-ראש, אני ממש לא מסכים.
אייל סיסו: הצוות שלנו בשגרירויות עובדים במתכונת שלדית אמנם, 50% כבר חמישה חודשים, נותנים את הנשמה יום ולילה.
אייל סיסו: אני יודע להגיד לכם מספרים.
אייל סיסו: להגיד שיש בעיה, חבר'ה, זה סיסמא.
אייל סיסו: אני יודע להעביר לכם את המספרים ולהראות לכם שאין שום בעיה וכל מי שפונה, מקבל תשובה ודי מהר, ואתם מכירים את זה, וכשלא מקבלים, יודעים לפנות אל סטלה ואלי 24/7.
אייל סיסו: אנחנו נותנים תשובות 24/7.
אייל סיסו: חבר הכנסת אייכלר פנה אלי כמה פעמים וחבר הכנסת - - - ועוד הרבה אחרים.
אייל סיסו: לבוא להגיד שיש בעיה, אני לא מסכים אתכם.
אייל סיסו: אין בעיה אני חושב, למרות שאני עובד באופן שלדי, וחבר'ה, אנחנו עובדים בשתי משמרות כדי שלא ידבקו בקורונה.
אייל סיסו: כשנדבק לנו עובד בקורונה כל השגרירות נסגרת ואז באמת אין שירות, אבל כשאנחנו עובדים 50%-50% אנחנו משתדלים לתת שירות ואני יכול לתת לכם גם מאות פניות של אנשים ותודות, שקיבלו שירות מהיר מאוד מעכשיו לעכשיו.
ישראל אייכלר: אייל וסטלה וכל האנשים האלה עובדים קשה מאוד 24 שעות אבל אין להם צוות מספיק לעמוד מול האלפים האלה.
ישראל אייכלר: זה שני דברים.
דוד ביטן: אייכלר, יש בעיה שנובעת מכוח-אדם.
דוד ביטן: זה לא רלוונטי כרגע.
דוד ביטן: אני רוצה להבין דבר אחד.
דוד ביטן: אתה אומר שהוא יקבל וימסור את זה לראשות האוכלוסין אבל עד שהוא מקבל את זה, זאת הבעיה.
דוד ביטן: הוא לא יכול לפנות לרשות האוכלוסין גם במרוכז בגלל הזמן שעובר לאישורים שקשורים למשרד החוץ.
דוד ביטן: איך אתה פותר את הבעיה הזאת?
אייל סיסו: אין אישורים של משרד החוץ.
אייל סיסו: נסגר שאין צורך.
אייל סיסו: בני הישיבות לא צריכים לפנות למשרד החוץ.
אייל סיסו: רשות האוכלוסין מסדירה לאישור להגיע לכאן ולקבל את הוויזה בכניסה בנתב"ג.
דוד ביטן: לגבי הישיבה הספציפית הזאת, הם יגישו את זה בצורה מרוכזת ואתם תעשו את כל מה שאתם צריכים על מנת שזה יהיה מהר.
דוד ביטן: אני לא יודע כרגע, כן צריך, לא צריך.
דוד ביטן: תכל'ס, יש אישור.
אייל סיסו: לא יעבור דרך משרד החוץ ולא דרך הקונסוליות.
אייל סיסו: ישירות לרשות האוכלוסין, ישיבה אל מול רשות האוכלוסין, זה הסיכום.
דוד ביטן: איך אנחנו פותרים את הבעיה של אלה שמתחת לגיל 18?
אייל סיסו: אלה שמתחת לגיל 18 צריכים את האישור של ההורה.
אייל סיסו: אישור של ההורה יכול להיעשות או בקונסוליה מול הקונסול, זה על פי חוק, או לעשות את זה מול נוטריון פרטי שיחתום וישלחו את החומר לנציגות ויקבלו אשרה.
אייל סיסו: העניין שהוא שילד קטין חייב אישור של ההורה.
אייל סיסו: חבר'ה, יש לי פה מקרים של חטיפת ילדים.
אייל סיסו: אנחנו טיפלנו לאחרונה ביחד עם משרד הרווחה ומשטרת ישראל במקרים של חבר'ה שהגיעו לפה צעירים ויושבים עכשיו בכל מיני בתים ובכל מיני מקומות.
אייל סיסו: אני לא רוצה להעלות את זה כי יש פה עניין של צנעת הפרט, אבל קרו מקרים ולכן רשות האוכלוסין והגורמים המשפטיים שלהם קבעו שילד קטין, חייבים לקבל את הסכמת הוריו.
אייל סיסו: הסכמת הוריו צריכה להיעשות או בפני עורך דין נוטריון או בפני הקונסול.
אייל סיסו: אני חוזר ואומר, מדובר פה על 5% מכלל הפונים.
מיכל וונש: כן, אבל זה אלפים.
דוד ביטן: יש בעיה לישיבה, למשל אלה מתחת לגיל 18, לדאוג שהם יחתמו אצל נוטריון ציבורי ואז תגישו את זה בצורה מרוכזת?
נפתלי מייזלמן: מה היה עד לפני הקורונה?
נפתלי מייזלמן: שנה שעברה כל תלמיד מתחת לגיל 18 יכול היה להגיע לארץ וההורים שלו אחרי ההגעה לארץ סידרו את זה מול הקונסוליה.
נפתלי מייזלמן: מה שהשתנה היום, שאי אפשר אפילו להיכנס.
נפתלי מייזלמן: למה השינוי הזה קרה?
נפתלי מייזלמן: מה זה קשור לקורונה?
נפתלי מייזלמן: זו השאלה.
אייל סיסו: זה לא נכון.
אייל סיסו: מאז ומעולם קטינים שמגיעים לישראל נדרשים באשרה.
אייל סיסו: כל סטודנט נדרש באשרה בכל העולם.
אייל סיסו: אין פטור מאשרות.
אייל סיסו: מאז ומעולם קטין שמגיע לישראל, בין אם הוא בן ישיבה ובין אם הוא סטודנט או בין הוא תלמיד בבית ספר הכפר הירוק, נדרש להגיע ולחתום בפני הקונסול או בפני נוטריון פרטי.
אייל סיסו: ההורים חייבים לתת הסכמה לילד להגיע.
אייל סיסו: מדובר פה בקטין שמגיע בגפו לישראל.
אייל סיסו: זה מאז ומעולם.
אייל סיסו: מעולם זה לא היה אחרת.
נפתלי מייזלמן: מה שקרה אז, הם נכנסו כתיירים ואז עשו את האשרה.
נפתלי מייזלמן: כרגע לא ניתן לעשות את זה.
ישראל אייכלר: זה פשוט לא מדויק.
ישראל אייכלר: הסטודנט היה מגיע כתייר והיו מסדרים את זה פה בארץ.
דוד ביטן: עכשיו הוא לא יכול להגיע כתייר, אז מה לעשות?
דוד ביטן: אם יש לכם ריכוז, אתם לא צריכים בכלל את הקונסוליה, אתם מגישים את זה ישר.
דוד ביטן: תיכף אנחנו נסכם את זה עם רשות האוכלוסין.
דוד ביטן: תגישו את זה בצורה מרוכזת לרשות האוכלוסין.
דוד ביטן: לגבי אלה שמתחת לגיל 18, שזה לא הרבה מבחינת הישיבה - - -
מיכל וונש: זה הרבה, זה אלפים אדוני היושב-ראש.
דוד ביטן: אלפים זה בכלל הסטודנטים.
מיכל וונש: לא, לא, אני שאלתי את הרב אייכלר מה זה 5%.
ישראל אייכלר: כל הצעירים שבאים פה לישיבות, באים לפני 18.
ישראל אייכלר: בגיל 18 הוא כבר כמעט הולך להתחתן.
דוד ביטן: אם הם רוצים שזה יהיה מהיר, שהישיבות יגישו את זה בצורה מרוכזת שהם דואגים שכל קטין יחתום אצל נוטריון ציבורי.
דוד ביטן: בזה נגמר הסיפור.
דוד ביטן: אייל, אתה מסכים איתי?
נפתלי מייזלמן: נוטריון ציבורי זה פתרון מצוין.
דוד ביטן: נסיים את זה עם רשות האוכלוסין.
דוד ביטן: נעבור לסטלה.
דוד ביטן: תראי, אנחנו שמענו אותך לפני שבוע.
דוד ביטן: הסברת לנו את התהליך ואמרת לנו שלמרות הבעיות בכוח-אדם אתם מטפלים בצורה מהירה בדברים.
דוד ביטן: לעומת זאת עלו מקרים כמו למשל בנושא של ההורים של היולדות, ששם לוקח זמן עד שמקבלים את האישור.
דוד ביטן: אנחנו רוצים תהליך מהיר.
דוד ביטן: זה גם טוב לכם, גם טוב למשרד החוץ שהדברים האלה יזוזו בצורה אחרת.
דוד ביטן: אפשר לפתור את הבעיות בצורה מסוימת, שאתם תעבדו פחות קשה והפתרונות יינתנו בארץ כי פה יש מספיק כוח-אדם על מנת לעשות את זה.
דוד ביטן: זה מה שאנחנו היינו רוצים ואני חושב שזה גם לפי האינטרס שלכם, לכן אנחנו צריכים למצוא פתרון מהיר יותר לאישורים של הקונסוליה.
יוסף טייב: חשוב להגיד שסטלה מצוינת, נותנת מענה מהיר וטוב.
יוסף טייב: אני לא חושב שראוי שהעוזרים שלי ושל מיכל יצטרכו כל יום לפנות אלייך בשביל תיקים כאלה ואחרים.