GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד ביטן: ביחד זה לא מספיק, צריכים עוד קצת, אבל סיכמנו שזה 80 מיליון ואז המשרד יצטרך להתיישר עם התקציב שהוא תקציב לא קטן, ואז שר האוצר אמר שיש התחייבות ואין צורך לעשות את זה – החוק מדבר על פּוּּלים כאלה, זאת אומרת לא ספציפי, הוא אמר שיש לכם את זה, אני אדאג שזה יהיה גם סגור מבחינת הודעות, אנחנו נטפל בזה היום ולכן נעשה ישיבה קצרה.
דוד ביטן: אז כל הכבוד לשרת הקליטה קודם כל, שעשתה עבודה בעניין הזה, וכל הכבוד גם לשר האוצר שקשוב לעניינים האלה.
דוד ביטן: זה התקדם בעניינים שדיברנו, זאת אומרת בגדול ברגע שנקבל את ה-80 מיליון אז כל הבעיות שדיברנו עליהן שקשורות לקורונה כרגע הן ייפתרו באמצעות משרד הקליטה.
דוד ביטן: אנחנו לא צריכים להתעסק בזה, אנחנו רק ועדה, מי שאמון על העניין זה משרד הקליטה, אז הם יטפלו בעניין הזה.
דוד ביטן: אני מאמין שתצא היום הודעה לתקשורת בעניין הזה, גם לגבי התעסוקה וגם לגבי עניינים אחרים, רק צריך לנסח, דובר, עם משרד הקליטה את ההודעה הזו.
יגאל אמיתי: עם כל הכבוד ליושב ראש הוועדה, אני לא הדובר, לא של שר האוצר ולא של שרת הקליטה.
דוד ביטן: אתה הדובר שלנו, בסדר?
דוד ביטן: אז לא צריכים גם להגיש השגה ולא צריך שום דבר.
דוד ביטן: לגבי הדיון היום, כרגיל המנהלת שלנו כתבה לי איזה שהיא הקדמה ואם אני לא קורא אותה איך שהיא אני מקבל על הראש אחר כך, אז אני אקרא לכם אותה.
שלומית אבינח: ממש לא, לא נכון.
דוד ביטן: אני צוחק, שלומית.
דוד ביטן: תעסוקה היא הסיבה העיקרית להצלחה בקליטה, השתלבות בחברה במדינה חדשה יכולה להוביל לחיים בכבוד, קשיים בתעסוקה יכולים להוביל לירידה מהארץ.
דוד ביטן: דרך אגב, הרבה מאוד מעולי צרפת חזרו לצרפת בגלל שהייתה להם בעיה בתעסוקה.
יוסף טייב: בין השאר.
דוד ביטן: זה קורה בפועל.
דוד ביטן: מינואר 18' עד יוני 20' עלו לישראל 72 עולים חדשים, 65% מהעולים בגילאי עבודה, חייבת להיות תוכנית לשילוב עולים חדשים במעגל התעסוקה הישראלי.
דוד ביטן: שיעור העולים החדשים עם השכלה אקדמית דורשי עבודה גבוה מהאוכלוסייה הכללית.
דוד ביטן: לפי חוק הביטוח הלאומי התשנ"ה-1995 עולים אינם זכאים לקבל דמי ביטוח לאומי בשנת הקליטה הראשונה שלהם כיוון שהם מקבלים את מענק הקליטה, כך שעולים רבים נקלעו בתקופת הקורונה למצב שבו אין להם רשת ביטחון אמיתית מלבד הסיוע של משרד הקליטה.
דוד ביטן: סל קליטה אין להם, מעבר לזה אין להם כל הכנסה.
דוד ביטן: לרוב, בוא נגיד שזה לא 100%, אבל זה רובם.
דוד ביטן: בעקבות הקורונה יש 28% אבטלה בקרב העולים החדשים כשאחוז האבטלה הכללי בארץ הוא 20%.
דוד ביטן: לכן גם נבנתה תוכנית התעסוקה של משרד הקליטה.
דוד ביטן: מדינת ישראל מעוניינת לעודד עלייה לישראל ויש צפי לעלייה גדולה בעקבות הקורונה.
דוד ביטן: משרד העלייה והקליטה גיבש תוכנית לעידוד תעסוקה וקליטת עולים בשוק העבודה בתקציב של 58 מיליון שקל שמעוכבים באוצר.
דוד ביטן: הכסף הזה ישתחרר, התוספת תהיה לנושאים שאנחנו דיברנו עליהם, בגדול זה יהיה 80 מיליון שקל ואני מאמין שהמשרד יידע לסדר את העניין, פה להוריד שניים, פה להוריד ארבעה והכול יהיה בסדר.
דוד ביטן: נציג האוצר, בוא שב איתנו, אני רוצה שתציג את זה לפרוטוקול.
שלומית אבינח: יש לנו את אייל מדן בזום.
דוד ביטן: אייל יציג את זה, אין בעיה.
דוד ביטן: אייל, נראה לי שאנחנו נהיה חברים טובים בתקופה הקרובה.
דוד ביטן: אני מבקש, אם אתה יכול להצהיר לפרוטוקול את עניין 80 המיליון שקל שסוכמו עם שר האוצר.
אייל מדן: שלום.
אייל מדן: בוקר טוב.
אייל מדן: האמת שברגע זה ממש עדכנו אותי שזה מה שסוכם.
אייל מדן: אני רק אגיד שהמקור של הנושא הזה בתוך המסגרת שאמורה להיות מאושרת ברגעים אלה בוועדת הכספים.
דוד ביטן: זה בחוק הזה שיאושר היום, נכון?
אייל מדן: כן, בחוק שיאושר היום אמורה להיות המסגרת שתאפשר מקור לתוכנית.
אייל מדן: עד עכשיו אני הכרתי את ה-58 שאושר, כרגע עדכנו אותי ב-80 מיליון שזה אושר גם על ידי השר.
אייל מדן: אני מאשר את מה שכבוד היושב ראש דיווח לוועדה.
דוד ביטן: יופי, תודה רבה לך.
דוד ביטן: אני רק מקווה שתדאג להעביר את זה כמה שיותר מהר לקליטה מכיוון שהם באמת צריכים את הכסף מיידי ולא יותר מאוחר.
אייל מדן: זה ייעשה כמה שיותר מהר.
אייל מדן: אני רק אגיד לגבי הנושא השני שהוועדה ביקשה, זה משהו שצריך להיסגר מול המשרד וכמובן בהסכמה.
דוד ביטן: כן, תעשו מקצועית מה שאתם צריכים, אני לא נכנס לזה.
דוד ביטן: המשרד הגיש לנו את התוכנית של ה-43 מיליון, אז לקחנו פחות, אבל בגדול כל ה-80 מיליון יהיו לשני הפרויקטים האלה.
דוד ביטן: השרה הבטיחה לי שהיא תעשה את השינויים בתוך התוכניות על מנת שיהיה מענה לכל הדברים האלה, פחות ממה שרצו, זאת אומרת לא 90 מיליון, יהיה 80 מיליון.
אייל מדן: כן.
דוד ביטן: טוב, תודה רבה לך.
דוד ביטן: אז אפשר כבר לסיים את הישיבה, לא?
שלומית אבינח: בכל זאת גם חבר הכנסת טייב וגם הנציגים של משרד הקליטה פה.
דוד ביטן: בסדר, אתם רוצים לתת לנו קצת הסברים על תוכנית התעסוקה הזאת?
דוד ביטן: יש מישהו שיכול לתת?
אופיר להב: קודם כל בוקר טוב.
אופיר להב: אני כמובן מצטרף לכל הברכות, ליושב ראש ולשרה ולשרים ולכל מי שלקח חלק בנושא.
אופיר להב: הצוות המקצועי של המשרד זיהה את העניין הזה כבר בתחילת המשבר של הקורונה, איציק, קלאודיה, כל מי שפה, המנכ"ל.
דוד ביטן: קוז'ינוב, איפה אתה?
דוד ביטן: שלחנו אותך למשימה, אבל כבר נפתרה המשימה.
יוסף טייב: 80 מיליון, בלי הסתייגויות, בלי כלום.
יוסף טייב: יושב ראש הוועדה, שאפו.
דוד ביטן: עכשיו הם הצהירו, 80 מיליון.
דוד ביטן: אין צורך בהשגה ואין צורך לתקן את ה - - -
אנדרי קוז'ינוב: אני אפשר את הפירוט במה מדובר אני אשמח.
אנדרי קוז'ינוב: 80 מיליון זה טוב.
דוד ביטן: זה גם לתעסוקה וגם לנושא של האולפנים.
דוד ביטן: זה עובר למשרד הקליטה, אתה לא היית, נדווח לך אחר כך.
דוד ביטן: שמענו התחייבות של האוצר עכשיו.
אופיר להב: אז כמו שאמרתי, אחרי התודות, כבר בתחילת המשבר המנכ"ל הנחה להתחיל לעבוד, זיהינו את המספרים הגדולים של העולים שבאים אצלנו לבקש סיוע בהבטחת הכנסה משמעותית באחוזים גבוהים, רואים את זה גם בנייר, יש הרבה דברים שהתחלנו לעבוד על זה מאז וגיבשנו תוכנית במשך התקופה הזאת ועבדנו מקצועית.
אופיר להב: גם כמובן ראוי לומר תודה לאייל מאגף התקציבים שישב איתנו על התוכנית הזו במשך הזמן הזה ומתוך ה-80 מיליון שיושב הראש ציין 48 מיליון הם כרגע משויכים לנושאים ספציפיים שאנחנו יודעים ששם אנחנו רוצים לתת סיוע מיידי.
אנדרי קוז'ינוב: איזה?
אופיר להב: בעצם הרציונל אומר ככה, אם שר האוצר, אם הממשלה כרגע נתנה איזה שהיא שנה של אוויר לאנשים לראות מה קורה, להתכונן לעולם התעסוקה, גם בהתאמה לעולם התעסוקה שהוא פוסט קורונה, שזה הרבה דברים דיגיטליים והרבה שינויים בשוק התעסוקה, אז בעצם אנחנו אומרים עכשיו לכל העולים שצריכים ורוצים לנצל את הזמן הזה בשביל לעשות את ההסבות, את ההכשרות, את כל הדברים שביום יום יותר קשה לעשות כי, כמו שהיושב ראש ציין, צריכים לעבוד בשביל לחיות, יש לנו עכשיו את ההזדמנות ואנחנו נותנים לפי הפירוט הזה כ-10.8 מיליון לשוברים של הכשרות מקצועיות.
אופיר להב: בעצם כל האנשים שיושבים, ממתינים, לא ממתינים, אלה שחיכו, היינו גם, אני מזכיר, בתקציב המשכי שהקשה עלינו מאוד מאוד את העבודה והעודפים שלו הגיעו, אז יש לנו רשימות ממתינים ואנחנו אומרים להם שעכשיו יבואו לקחת.
שלומית אבינח: כמה, 10.8 מיליון?
אופיר להב: 10.85.
אנדרי קוז'ינוב: מבחינת הכמות של האנשים?
אופיר להב: בגדול זה מכסה 1,500 איש שאנחנו יודעים שאנחנו יכולים לתת להם הכשרה מקצועית וכמובן שההכשרות המקצועיות, האגף המקצועי התאים את סוג ההכשרות לעולם שאנחנו נמצאים בו עכשיו.
אופיר להב: מכוונים אותם למשהו, עוזרים להם להגיע למשהו שייתן להם את התעסוקה.
אופיר להב: הדבר הנוסף, כ-450 איש, זה בערך 6.8 מיליון, אנחנו נותנים לקידומי העסקה.
אופיר להב: בגדול מה זה אומר?
אופיר להב: אנחנו מסבסדים שכר למעסיקים ברמה מסוימת שייקחו את העולים לחצי שנה, לנסות לדחוף אותם פנימה בשביל שהם יוכלו להתרשם מהם, ואם אחר כך הם לא נשארים באותו מקום, לפי הנתונים שלנו, מדדי האפקטיביות שלנו, 95% מהם נשארים בעבודה הולמת כישורים, אם לא אצל אותו מעסיק אז אצל מעסיק אחר באותו תחום, באותו נושא, כי כבר הכירו אותם.
אופיר להב: זה הנושא השני.
אופיר להב: הנושא השלישי זה כל נושא מקצועות הרישוי.
שלומית אבינח: אנחנו מקיימים דיון ביום שלישי על מקצועות הרישוי.
דוד ביטן: זה נושא חשוב מאוד, הנושא הזה.
אופיר להב: מקצועות הרישוי, רופאים, מהנדסים.
דוד ביטן: בא בן אדם מצרפת או מאנגליה, או מקנדה, אלה מדינות שהלימודים שם לא פחות טובים מאיתנו ולא נותנים להם לעבוד.
דוד ביטן: זה לא ייאמן הסיפור הזה.
אופיר להב: בהחלט.
אופיר להב: אז פה אנחנו נותנים מענה לעניין - - -
דוד ביטן: זה שליטה של הבירוקרטיה על המהות.
דוד ביטן: זו התוצאה.
אופיר להב: פה מה שאנחנו נותנים זה את המענה התקציבי לסבסוד, העזרה שאנחנו עוזרים להם, בתכנים - - -
יצחק אוחנה: בהכנה, הכשרה, השכלה.
אופיר להב: בדיוק, במבחנים, הכשרה, כל הדברים האלה.
אופיר להב: חלק מהעניין, מה שיושב הראש ציין על ההכרה בזה ועל החסמים האחרים, שהם לא עניין של כסף, אנחנו בדיאלוג מתמיד איתם ואפילו לדעתי - - -
דוד ביטן: כן, זה לא קשור לממשלה, זה הארגונים עצמם.
אופיר להב: בחוק ההסדרים הקרוב גם יש איזה שהיא ועדת היגוי בנושא מהנדסים ואולי גם רופאים, ועדת היגוי מקצועית שלנו איתם, שתנסה לעשות יותר סדר בעניין.
דוד ביטן: מהנדסים, אני לא מבין מה הבעיה, הרי הנדסה זה תואם בכל העולם.
דוד ביטן: מילא עריכת דין, צריכים קורס לגבי ההיתכנות או התאמה של עורך דין לחקיקה בארץ ולהליכים בארץ, אבל מהנדס, רופא, זה דומה בכל העולם, מה צריכים פה יותר מדי דברים לעשות?
דוד ביטן: אני לא מבין את זה, באמת שאני לא מבין.
יוסף טייב: בפרט שמדובר במקצועות שאנשים כבר עבדו בהם, יש ניסיון תעסוקתי.
אופיר להב: אני הולך עוד צעד קדימה ואומר שממשלת ישראל, בטיוטה של ההסדרים הנוכחית היא כתבה פסקה שלמה על כך שיש חוסר במהנדסים אזרחיים במדינת ישראל והם הציבו יעדים למל"ג לוות"ת להכשיר מהנדסים ואנחנו, משרד הקליטה, השרה, המנכ"ל, האגף המקצועי כולנו ישר קפצנו והוספנו לזה, רגע, אבל לנו יש מהנדסים כרגע שחותמים אצלנו הבטחת הכנסה, מהנדסים אזרחיים, בואו נראה איפה ההתאמה, איפה הבעיה.
אופיר להב: אז התשובה היא פערי תרבות, שפה, דברים כאלה ועל זה אנחנו נשב איתם, נגשר על זה, ניתן כסף איפה שצריך בשביל לגשר על זה ואיפה שלא צריך – לפעמים הדברים פשוט חייבים לדבר אחד עם השני ולסגור את זה ובהסכמה של כולם, משרד רוה"מ, אגף התקציבים, כולם איתנו בתוך הסיפור הזה.
אופיר להב: אנחנו נעשה ועדת היגוי על העניין הזה, בהקדם האפשרי ברגע שהדברים יעברו, ואנחנו נקשר את הפול שיש לנו של מהנדסים אזרחיים לצורך שלהם.
אנדרי קוז'ינוב: חוץ מהמהנדסים, זה כולל גם מקצועות רפואה, אחיות, הסמכות?
אופיר להב: כן, פה התקציב כולל את כל המקצועות של הרישוי.
אופיר להב: אני ציינתי את המהנדסים, על זה שהממשלה ציינה את ה - - -
אנדרי קוז'ינוב: רק אם תוכל להרחיב גם על הרופאים ועל האחיות?
אנדרי קוז'ינוב: כי יש כרגע מין פלונטר כזה של רופאים שאמורים לעבור את ההסמכה, המבחנים נדחו וכל הסיפור - - -
יצחק אוחנה: זה לא קשור לתקציב.
אנדרי קוז'ינוב: לא, לא קשור לתקציב, אבל - - -
אופיר להב: האגף המקצועי מכיר את הנושא, הוא יכול לפרט.
שלומית אבינח: ביום שלישי ב-12:00 יש לנו דיון על זה.
יצחק אוחנה: ביום שלישי, מחילה, לדעתי נפרט את זה מול המשרדים שגם זה הזמן להגיד את מרכולתם.
אופיר להב: בדיוק, זה לא ענין פה של תקציב.
אנדרי קוז'ינוב: ברור.
אופיר להב: הנושא השלישי זה הנושא של שוברי אולפן.
יגאל אמיתי: סליחה, לא אמרתם כמה בעניין הזה של ההסמכה של המקצועות, כמה יוקצה.
אופיר להב: כארבעה מיליון כרגע, לפי מה שאנחנו יודעים כרגע, יכול להיות שזה ישתנה בהתאם לעולים שבאים עכשיו.
אופיר להב: שם זה לא הכשרות.
אופיר להב: אם הוא מגיע רופא הוא מגיע, זה לא משהו שאנחנו מכשירים עכשיו.
אופיר להב: כרגע זה כארבעה מיליון, לפי הצפי שיש אצלנו, של אלה שכבר פה.
אופיר להב: הנושא הרביעי זה נושא של שוברי האולפן.
אופיר להב: יש לנו רשימת ממתינים, אתמול בדיון דיברתם על זה, רשימת ממתינים לנושא הזה ואנחנו ברגע שנצא עם הבשורה בנושא השני אנחנו אומרים, אוקיי, מי שרוצה עכשיו את שוברי האולפן הפרטיים, לא האולפן הרגיל, יש לנו שם חוסר, יש לנו שם ממתינים, אנחנו פותחים כרגע, בואו, זה הזמן שלכם, תעשו את האולפן, תהיה לכם אפשרות להתמקד בזה, תמקדו את השפה, כי כמו שציינתי מקודם על מהנדסים ובכלל במקצועות השפה היא תמיד חסם.
אופיר להב: זה הזמן לנצל את התקופה הזו.
יוסף טייב: זה יהיה גם לחדשים או רק מי שהיה ולא הספיק בגלל הקורונה להמשיך?
יוסף טייב: איך זה הולך עם השוברים לאולפנים החיצוניים?
יצחק אוחנה: לכל מי שמתאים.
יוסף טייב: כל מי שירצה.
יצחק אוחנה: חד משמעי.
אנדרי קוז'ינוב: כל מי שנמצא, כל מי שמבקש.
אופיר להב: כל מי שנמצא ומבקש ועוד לא עשה, כן?
אנדרי קוז'ינוב: ומה המסגרת התקציבית של זה?
אופיר להב: ההערכה שלנו כרגע זה 11.2 מיליון בתוך הסיפור הזה.
אופיר להב: שוב, אם נראה און ליין שפה יש יותר, פה יש פחות אנחנו נדע להסיט, לווסת, אבל זו ההערכה הריאלית שלנו.
אופיר להב: הנושא הבא זה עצמאים.
אופיר להב: אנחנו מדברים פה על עצמאים, מדברים על עצמאים קטנים, לא דברים גדולים, אז שם אנחנו נותנים סיוע בשני ערוצים, הערוץ הראשון זה הנושא של החברות שמלוות אותם מטעם המשרד.
אופיר להב: יש, נכון, איציק?
אופיר להב: המון המון קריאות - - -
יצחק אוחנה: אני אתייחס לזה.
אופיר להב: הקריאות כמעט פי שניים לעולים שבאים לבקש עזרה מחברות הייעוץ על איזה דברים שהם יכולים להתמודד, לא אומר בירוקרטיה, אבל אפילו עם המצב הנוכחי של כל ההגשות וכל הדברים והדברים האלה.
אופיר להב: אז אנחנו בעצם ניתן עוד שעות לעניין הזה, יש לנו מכרז מסגרת איתם, השעות נגמרות הרבה יותר מהר השנה ואנחנו צריכים את זה כמו אוויר לנשימה ואנחנו הולכים לתגבר את זה, שאף עולה לא יהיה במצב שהוא מרים טלפון ליועץ עסקי ולא יענו לו כי נגמרו השעות.
אופיר להב: זה אחת.
אופיר להב: הדבר השני זה שאנחנו הולכים לתת להם מתווה הכשרות, האגף המקצועי הכין תוכנית מפורטת על הכשרות לעולם הדיגיטלי או לכל הדברים שצריכים להראות במקוון.
אופיר להב: לא רק עולם דיגיטלי ומקוון, אבל עוד דברים שרלוונטיים לכל מה שעסק קטן צריך לדעת במציאות שנוצרה.
אופיר להב: משרד הכלכלה עושה את זה, אנחנו נעשה את זה מותאם לעולים, מונגש שפתית, תרבותית ונהיה מוכנים לתת את זה, לדעתי אפילו בצורה הרבה יותר יעילה כי אנחנו לא ניתן מענק, אנחנו נותנים את זה בתור הכשרה, כלומר ישירות אנחנו פונים לעולה ומכשירים אותו ואנחנו נעשה את זה - - -
אנדרי קוז'ינוב: ואנשים באמת מסתכנים עכשיו לפתוח עסקים?
יצחק אוחנה: לא, אנחנו מדברים על אנשים שהם עם עסקים קיימים ונקלעו למשבר, מה שנקרא להכין תוכנית וכלים להנגיש לו בגלל מגבלות הקורונה.
יוסף טייב: התקופה שהעסק קיים, זה משנה מבחינת העזרה שלהם, מול הזכאות?
יוסף טייב: מה הקריטריון?
יוסף טייב: בן אדם פתח עסק לפני חודשיים או שהוא פתח אותו לפני שנתיים, תקופת הזמן שלו בארץ, איך הקריטריון הזה עובד?
יצחק אוחנה: אנחנו במטרייה, נקרא לזה מטריית ליווי של עשר שנים מיום העלייה.
יוסף טייב: וכמה זמן העסק צריך להיות קיים?
יצחק אוחנה: הוא חייב להיות לפחות שנה.
יוסף טייב: זה קריטריון?
יצחק אוחנה: כן.
יצחק אוחנה: אבל יש לנו פניות פרטניות, זה לא שעכשיו אנחנו מנחשים.
יצחק אוחנה: אנחנו מרושתים גם מול מי הפונים ומי באמת במצוקה.
אופיר להב: חשוב להסביר מה ששאל חבר הכנסת אנדרי - - -
דוד ביטן: טוב, רבותיי, אנחנו נעשה את זה קצר כי יש לנו היום ועדות כספים וכל מיני דברים כאלה, לא פחות חשוב.
אופיר להב: אין בעיה, יש לי עוד נושא אחד.
דוד ביטן: עוד נושא אחד?
דוד ביטן: יאללה, תמשיך.
אופיר להב: אז אחרי העצמאים, רק לחדד מה ששאלת, כל זה זה תוספתי, כלומר מי שעדיין תיאורטית רוצה עכשיו לפתוח עסק וזה נראה הגיוני עדיין יש את הערוצים הרגילים.
אופיר להב: הנושא האחרון, אנחנו הולכים לסייע לסטודנטים הנדסאים, כל הנושא של ההנדסאים והמקצועות שהם בעצם לא סטודנטים של תואר, אנחנו הולכים לדחוף את העניין הזה קדימה.
אופיר להב: זהו.
אנדרי קוז'ינוב: מסגרת?
אופיר להב: פה אנחנו מעריכים כשישה מיליון שקלים.
אופיר להב: על העסקים שכחתי להגיד מקודם, זה עוד שמונה וחצי מיליון שקלים.
אנדרי קוז'ינוב: הסטודנטים ההנדסאים, מה הסיוע כולל?
אנדרי קוז'ינוב: זה מלגות?
יצחק אוחנה: לא, זה הכשרה.
יצחק אוחנה: הכשרת הנדסאים, מסלול של הכשרה של הנדסאים של שנתיים, להסליל אותם לזה.
אופיר להב: ותוכניות מיוחדות של תעסוקה.
יצחק אוחנה: כהנדסאי יש הרי ביקוש מטורף לעניין, כמו שאתם מכירים, לכן הקטע הזה של ההכשרה זה לסבסד את ההכשרות הספציפיות כדי להכניס אותם מיידית לשוק העבודה.
יצחק אוחנה: כמובן שבגמר ההכשרה יש לנו את הליווי של הצמדה למעסיקים.
אנדרי קוז'ינוב: וההכשרה מתבצעת על ידי מכללות?
יצחק אוחנה: ודאי, של משרד החינוך, המוכרות, אנחנו על פלטפורמות קיימות, לא ממציאים.
אנדרי קוז'ינוב: לא, בסדר גמור.
אופיר להב: אנחנו באים בגדול לסטודנטים שרוצים להיות הנדסאים ואומרים להם: אוקיי, בואו עכשיו, אנחנו נותנים לכם, דוחפים קדימה גם לתוכניות קידום, יש לנו תוכנית תק"א, קדם אקדמאית - - -
יצחק אוחנה: תוכנית קדם אקדמית להכין אותם ל - - -
אנדרי קוז'ינוב: מכיר את התוכנית הזאת.
אופיר להב: אז אנחנו פותחים עכשיו מבחינת המכסות, אנחנו אומרים למי שרוצה שיבוא.
אנדרי קוז'ינוב: יש לכם אומדן מבחינת כמות האנשים שעשויים להתעניין במסלול הזה?
יצחק אוחנה: אני מעריך בסביבות 300-200.
אופיר להב: 300-200 בתק"א ובערך 500-400 בהנדסאים.
יצחק אוחנה: אפשר ברשותך?
דוד ביטן: התוכנית השנייה, אנחנו מכירים אותה.
יצחק אוחנה: לא, אני לא מציג שום תוכנית, רק כמה אמירות חשובות.
יצחק אוחנה: א', באמת אני אומר את זה לא כאמירה סתמית, שאפו, כמובן השרה מתחילת הדרך דחפה בחלון הזמנים הזה להזדרז ולנצל אותו, ולמה אני מזכיר חלון זמנים?
יצחק אוחנה: מכיוון ששאפו לך, לשר האוצר ולשרה שלנו ולאוצר שבאמת הזדרזו והביאו בשורה, רק אני אומר שאם הכסף, כמו שאתה נגעת היום - - -
דוד ביטן: לא, אל תדאג, זה יהיה.
יצחק אוחנה: לא, יגיע בטיימינג אנחנו לא נהיה מוכנים לבצע אותו.
דוד ביטן: יגיע, יגיע.
דוד ביטן: אין לך מה לדאוג.
יצחק אוחנה: זה החשש שלי.
דוד ביטן: הם מודעים לזה.
יצחק אוחנה: מאה אחוז.
דוד ביטן: זה גם כסף לכל מה שקשור לקורונה, לכן זה חייב להיות מהיר.
יצחק אוחנה: נכון.
יצחק אוחנה: אז בדבר הזה יישר כוח באמת לכל הנוגעים בדבר.
דוד ביטן: וצריך להגיד מילה טובה לשר האוצר.
יצחק אוחנה: חד משמעית.
דוד ביטן: באמת שהוא לא עושה חשבונות ועושה מה שצריך.
אנדרי קוז'ינוב: אדוני היושב ראש, לפני שאתה מסכם.
שלומית אבינח: יש כמה אנשים בזום שמאוד ביקשו לדבר.
דוד ביטן: אני לא אשמע אותם היום.
אנדרי קוז'ינוב: מכיוון שאיחרתי, ואני מבקש את סליחתכם, גם סליחתך, אם רק עכשיו על הארכת סל הקליטה להרחיב מבחינת מסגרת הזמנים, עלויות.
דוד ביטן: לא, על זה דנו אתמול, יש תוכנית, הסברתי.
דוד ביטן: אנחנו מקבלים 80 מיליון שקל גם לפרויקט הזה של התעסוקה, שזה כולל גם ואוצ'רים וכל הדברים האלה - -
אנדרי קוז'ינוב: כן, זה מה שהוסבר.
דוד ביטן: - - וגם לתוכנית של סל הקליטה והנושא של האולפנים.
דוד ביטן: זה לא מספיק לשתי התוכניות, אם תחבר את שתיהן זה יהיה הרבה יותר, אבל שרת הקליטה התחייבה בפניי שהיא מקבלת את הכסף והיא תדאג כבר לעשות את הדברים הנכונים על מנת שהכול ייסגר בתוך המשרד.
דוד ביטן: אם נצטרך עוד איזה שהוא תקציב קטן אני מאמין שהשר יילך לקראתנו.
דוד ביטן: כרגע קיבלנו 80 מיליון שקל, אין צורך בתיקון חקיקה ולא צריך השגות ולא זה, זה בתוך התקציב, הפּוּל הגדול, הנציג של האוצר פה התחייב לפרוטוקול שזה מה שיהיה.
אנדרי קוז'ינוב: אבל הוא יהיה כסף ספציפי צבוע לצרכי הארכה?
דוד ביטן: לא, שם בחוק הזה אין צבוע, הם יצבעו חלק מהכסף הזה לצורך העניין.
קריאה: המשרד יחליט לפי הצורך.
דוד ביטן: אז אני משחרר אתכם ממה שאמרתי לכם על ועדת הכספים, אין צורך, תודה שהייתם מוכנים כבר לקרבות, אבל בעצם אין צורך בזה.
דוד ביטן: תודה רבה, הישיבה נעולה.
דוד ביטן: אני פותח את הישיבה.
דוד ביטן: הנושא: דיון מהיר של חבר הכנסת משה ארבל בעניין עידוד תושבים חוזרים ועליית משקיעים לאור החלטת הממשל האמריקאי.
דוד ביטן: תיכף אתן לך להתייחס.
דוד ביטן: המדובר פה בהחלטה של נשיא ארה"ב שביטל ב-22 ליוני 2020 מתן אשרות עבודה לעובדי הייטק וחוקרים בארה"ב עד סוף השנה.
דוד ביטן: הנשיא חתם על צו נשיאותי המשעה זמנית מתן סוגים רבים של אשרות עבודה לארצות הברית, כולל HIH1B, אשרות זמניות הנפוצות מאוד בחברות הייטק.
דוד ביטן: הצו יהיה תקף מיידית ועד סוף 2020.
דוד ביטן: הצו הזה מאריך את הצו שניתן באפריל ומוסיף כניסה לארה"ב של כל זר ומשפחתו באמצעות האשרות הבאות המושעות ומוגבלות.
דוד ביטן: B2H -ו 1BG H, למתמחים, אנשים בהכשרות מורים, יועצי קמפוס, עבודות קיץ.
דוד ביטן: הנימוק להשעיית האשרות הוא אבטלה המזנקת בארה"ב בעקבות משבר הקורונה.
דוד ביטן: בהודעתו הוא כתב כי אשרות העבודה מהוות איום בלתי רגיל לתעסוקה של עובדים אמריקאים, הממשל טוען כי ישחרר 525,000 משרות.
דוד ביטן: תעשיית הייטק האמריקאית מתנגדת למהלך בטענה שהתעסוקה בה גבוהה והאבטלה נמוכה.
דוד ביטן: ואף יש מחסור בעובדים.
דוד ביטן: בעידן הקורונה הנשיא טראמפ מוביל מדיניות אנטי הגירה, החלטתו זו תשפיע על מאות חברות ואלפי אנשים בישראל.
דוד ביטן: חברות הטכנולוגיה מסתמכות על אשרות כאלה, בעיקר להעסקת עובדים זרים בתחמי המדע וההנדסה המתנגדים לאשרות אומרים שהחברות ניצלו את מתן האשרות על מנת להחליף עובדים אמריקאים.
דוד ביטן: מטרת הדיון הנוכחי לברר איך מדינת ישראל מתמודדת עם הצו שהוצא, האם יש צפי לחזרת אנשי הייטק לישראל, בכמה אנשים מדובר, האם קיימות תכניות מיוחדות לקליטתם בישראל.
דוד ביטן: אני רוצה לשאול אותך מה רע לנו שהם יבואו לישראל, עובדי הייטק?
דוד ביטן: טוב לנו, לא?
דוד ביטן: אנחנו צריכים מהנדסים, צריכים אנשי הייטק, ושלא יעזבו.
משה ארבל: הפוך.
משה ארבל: צריכים לעודד.
משה ארבל: אני קודם כל מברך אותך על קיום דיון מהיר בנושא החשוב הזה ובאמת בהקדם.
משה ארבל: הסוגיה כפי שסקרת אותה היא חשובה עד מאד, אבל לפני שאני אכנס לנושא עצמו אני רוצה לדבר רק ככותרת במסגרת של הדיון, ולומר שדווקא עכשיו בתקופה הזו שאנחנו נמצאים במשבר עולמי קשה מאוד, המציאות שבה מדינת ישראל סוגרת את שעריה, ותיכף גם ידבר ד"ר שלמון ממשרד הבריאות, אבל סוגרת את שעריה דה-פקטו לעליית יהודים, אני חושב שהאירוע הזה הוא אירוע בעייתי וקשה מאוד כשלעצמו.
משה ארבל: החזון הציוני בעצם היה שמדינת ישראל תהיה בית בשעה של מצוקה שבה בעצם יהודים מכל רחבי העולם יוכלו לבוא ולמצוא בה- - -
דוד ביטן: אבל אני יודע שזה בוטל, הצו הזה שאי אפשר להכנס.
משה ארבל: עוד לפני הצו, אני מדבר באופן כללי על העליה.
דוד ביטן: לא, אני מדבר על ישראל.
דוד ביטן: ביוני זה בוטל.
משה ארבל: בפועל גם אם עדיין באופן רשמי מתאפשרת עליה, באופן מעשי הבירוקרטיה חונקת את התהליכים האלה בצורה קיצונית, חוסר היכולת של אזרחים להשיג אישורים על היעדר רישום פלילי מהגורמים המדינתיים שלהם ב-FBI, חוסר יכולת לקבל שירותים מקומיים מהמדינה, מדינת המוצא, ובעקבותיה גם כן מעכבים את תהליך העליה, אני חושב שבאמת, אני במקרה ספציפי של עליה ממדינות ערב פניתי ליו"ר הסוכנות יצחק בוז'י הרצוג, ובאמת הוא פעל כדי לאפשר מה שנקרא 'עליית חירום' וזה בוצע.
משה ארבל: אבל ממדינות מפותחות יותר, העיכוב הזה דווקא בעת הזו הוא לא נכון.
משה ארבל: עכשיו לגבי הנושא שלשמו הגשתי את ההצעה לסדר לדיון מהיר.
משה ארבל: ההזדמנות שיש לנו בעקבות החתימה של הנשיא טראמפ על הצו הנשיאותי להשעות היתרי עבודה לזרים, ההזדמנות הזו, דווקא זה לכאורה - - -
דוד ביטן: שיבואו לישראל.
דוד ביטן: זה מה שאני אומר.
דוד ביטן: אני מסכים.
משה ארבל: - - - דווקא זו הזדמנות עבורנו ולשמו באמת התכנסנו, כדי לבוא - - -
דוד ביטן: מה אתה מבקש מהוועדה?
משה ארבל: הציפיה שלי מכל הגורמים הרלוונטיים, קרי רשות האוכלוסין וההגירה, משרד העליה והקליטה, משרד הבריאות, משרד החוץ, לאפשר לייצר מנגנון של מעין רילוקיישן בתקופה הזו גם אם הם לא מבצעים עליה - --
דוד ביטן: אנחנו יכולים לסכם את הדיון.
משה ארבל: אני חושב שכן כדאי אבל לשמוע את העמדות השונות.
דוד ביטן: נשמע.
דוד ביטן: אבל אני אומר, בגדול אני מסכים לזה.
משה ארבל: זה מצוין.
דוד ביטן: אני חושב שהצו הזה יכול להיות טוב לישראל.
משה ארבל: הוא הזדמנות פז שחבל לנו לא לנצל אותו, יש מוחות טובים מאוד שעושים רילוקיישן ועוברים מניו יורק ללונדון, ואין שום סיבה שהם לא יעשו את זה לישראל.
דוד ביטן: מה שאני הייתי רוצה זה שתצא החלטה מטעם הוועדה שאנחנו קוראים לשר הפנים ולמשרד הבריאות- - -
משה ארבל: משרד החוץ גם.
דוד ביטן: משרד החוץ ורשות האוכלוסין, לעשות את כל הפעולות הדרושות על מנת לאפשר לעובדי ההייטק, מהנדסים וכל העובדים האלה שהיום לא יכולים להמשיך לעבוד בארצות הברית, להגיע לישראל למרות תקופת הקורונה.
דוד ביטן: עכשיו אחרי שסיכמנו את הדיון, נשמע את האנשים.
דוד ביטן: ד"ר אשר סלמון.
שלומית אבינח: הוא לא מחובר.
שלומית אבינח: מייקל אייזנברג נמצא.
דוד ביטן: בבקשה מייקל אייזנברג.
מייקל אייזנברג: צהריים טובים.
מייקל אייזנברג: תודה כבוד היו"ר.
מייקל אייזנברג: יש כאן כמה וכמה סוגיות שחשוב גם להפריד ביניהן וגם לטפל בכולן, כי יש פה באמת הזדמנות גדולה למדינת ישראל לשגשג כלכלית ולטפל בעם היהודי.
מייקל אייזנברג: אני רוצה להתחיל במה שאמר כבוד היו"ר, שטראמפ נשיא ארה"ב באמת הסיר את הצו שהטיל הגבלות כניסה של זרים בכל התחומים לארצות הברית ולאוניברסיטאות, אבל האווירה הכללית בעולם ההייטק האמריקאי וגם עצם מהגרים פוטנציאלים לארצות הברית היא שלא נכנסים לארצות הברית.
מייקל אייזנברג: חברות כמו פייסבוק ואפל וסיילספורס כולם מעסיקים אנשים שמגיעים על H1B ויזות לארצות הברית ורוצים אותם גם אוניברסיטאות.
מייקל אייזנברג: כולם פועלים בארץ גם.
דוד ביטן: רגע, אמרת שהוא הסיר את הצו?
מייקל אייזנברג: הנשיא קבע את הצו בהתחלה ובינתיים יש טענה לא מבוססת, שהוא מסיר אותו, הסיר אותו יסיר אותו.
מייקל אייזנברג: לא ברור.
מייקל אייזנברג: אבל האי ודאות הזאת יוצרת הזדמנות גם.
מייקל אייזנברג: אין שום סיבה שאנחנו נייבא לפה 25,000 חקלאים תאילנדים שמשלמים להם שכר מינימום ולא נייבא לפה אנשים שמשתכרים 40,000, 50,000 שקל לחודש שגם רק ממיסי עבודה יכניסו למדינת ישראל בעידן המשבר הזה המון כסף לטפל בבעיית הקורונה.
מייקל אייזנברג: אם רק ניתן ויזות לאותם מעסיקים שבדרך כלל מעסיקים אותם בארצות הברית, יביאו אותם למרכזי הפיתוח בארץ.
מייקל אייזנברג: זה נושא אחד.
מייקל אייזנברג: הנושא השני, מדינות בעולם מציעות למשקיעים, מיוחד בניו יורק, ראשי ממשלה אפילו מתקשרים באופן ישיר לפתות אותם לעבור מדינה, כי בעולם של היום ההון האנושי שזה המוחות בהייטק, זה משקיעים ואנשים אחרים, מייצרים כלכלה וגורמים לכלכלה לשגשג.
מייקל אייזנברג: אם מדינת ישראל רוצה להתחרות בתחרות העולמית בכלכלה החדשה, עליה להביא לפה את טובי המוחות, יהודים ושלא יהודים, ועליה להביא לפה גם את טובי המשקיעים שישקיעו פה את כספם ולתת גם הטבות מפליגות בשביל הדבר הזה, כדי שנהיה תחרותיים.
מייקל אייזנברג: יש אבסורד היום במערכת ה מיסוי בארץ שאנחנו גורמים לתושבים שעברו למדינה זרה לחכות שם או שש או עשר שנים כדי לחזור ולקבל הטבות מס.
מייקל אייזנברג: מגיעה הקורונה, אנשים טובים יושבים בארצות הברית, אנגליה, עושים חישוב 'אני אחכה פה עוד שנתיים שלש ואני אחזור למדינת ישראל.
מייקל אייזנברג: , אני אחכה להטבת המס של שש או עשר שנים או אני אחזור'.
מייקל אייזנברג: זה אבסורד שאין כדוגמתו.
מייקל אייזנברג: דבר רביעי, כמו שאמר כבוד ח"כ ארבל, לא ייתכן בחזון הציונות שמדינת ישראל תהיה סגורה או תעלה קשיים בירוקרטיים בפני עולים.
מייקל אייזנברג: כפי שאתם שומעים מהמבטא שלי, אמנם אני פה 27 שנים אבל נולדתי בארצות הברית.
מייקל אייזנברג: זה שהיום בעקבות הקורונה יותר קשה לעלות למדינת ישראל מאשר שבימי הצנע של בן גוריון זה אבסורד שאין כדוגמתו.
מייקל אייזנברג: אנחנו צריכים עכשיו מסלולים מהירים, מסלול מהיר לוויזות, אנשים שבאים לעבוד בהייטק, לתת את הוויזות לאותו אפל וסיילספורס.
מייקל אייזנברג: אנחנו צריכים ויזות ליהודים שיגיעו לפה שנה פלוס שלא יעלו לארץ.
מייקל אייזנברג: אנחנו צריכים לקצר את המס הזה, או את השש שנים או עשר שנים שצריך לחכות כדי לקבל את הפחתת המס לתושבים חוזרים, ובעיקר בעת מצוקה הזאת, ובעת ההזדמנות הזאת להוריד את כל החסמים להכניס לפה יהודים.