GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלי פלוסקוב: אני אשמח לדעת את ההחלטה.
אברהם שרנופולסקי: בנוסף לזה צריך לציין שהמון פליטי שואה הזכאים לקבלת דיור ציבורי עדיין מחכים לדיור הציבורי יותר מ-20 שנה.
טלי פלוסקוב: אגב, יש לנו נתון, מישהו יודע מה מספר האנשים מהקבוצה הזו שזכאים וממתינים לדיור ציבורי?
שלומית אבינח: טלי, יובל פרנקל מעמיגור.
טלי פלוסקוב: יובל פרנקל, אני יודעת, אני מאוד מעריכה אותו, יובל, שלום לך, איש יקר, יישר כוח על כל העבודה הנפלאה שאתם עושים.
יובל פרנקל: אני לא מכיר את המספרים של אלה שמחכים בתור, אבל מדברים במשרד הקליטה על מעל 20,000.
יובל פרנקל: אני מהצד שנותן את הפתרונות אבל המספרים הם ענקיים, אין ספק.
טלי פלוסקוב: אתה יכול לפתוח לנו תמונת מצב לגבי פרויקט הבנייה נכון לעכשיו?
טלי פלוסקוב: אני ראיתי תמונות מאוד יפות של מקבצי דיור שאתם בונים כרגע, לכמה אנשים זה ייתן פתרון ובאיזה ערים?
יובל פרנקל: אנחנו מדברים על תכנית שאת מכירה אותה מההתחלה, היא הוצגה עוד בוועדות שלך בכנסות הקודמות, שנעשית בשיתוף פעולה של הממשלה, משרד השיכון והסוכנות היהודית.
יובל פרנקל: מדובר על 2,650 יחידות דיור, רובן הגדול הולך למועמדים שהם ניצולי שואה על פי כל ההגדרות.
יובל פרנקל: אנחנו כבר היום מדברים על 1,100 יחידות דיור בבנייה מתקדמת, אני העברתי לך חלק מהתמונות.
יובל פרנקל: בתל אביב אנחנו מדברים על 181 יחידות שממש אנחנו בשלבים של לקראת קבלת טופס 4, באשקלון 471 יחידות, גמרנו כבר, זה שלושה בניינים של 20 קומות.
טלי פלוסקוב: מתי אנשים נכנסים?
טלי פלוסקוב: מתי האכלוס?
יובל פרנקל: בתל אביב מדובר על החודשים הקרובים, באשקלון במשך השנה הקרובה.
יובל פרנקל: חברים, מדובר פה על בנייה ואנחנו בונים את זה מההתחלה.
יובל פרנקל: כבר התחלנו גם 220 יחידות באשדוד, בהרצליה פיתוח ובבאר שבע ובחודשים האחרונים קיבלנו היתרים, פשוט בגלל הקורונה אי אפשר היה להתחיל, לעוד 625 יחידות דיור בנתניה, שגם היא עיר מאוד נדרשת.
יובל פרנקל: בסך הכול אנחנו מדברים על 1,100 יחידות בבנייה ועוד 715 יחידות שקיבלו היתר, בסך הכול 1,825 יחידות, פרויקט שנראה חלום, אבל מי שיילך לאתרים יראה שהיחידות האלה בבנייה.
יובל פרנקל: כמובן, עוד פעם, הצורך הוא הרבה יותר גדול.
טלי פלוסקוב: זו בדיוק השאלה הבאה שלי, 2,600 אנחנו יודעים שזה בבנייה והכול מצוין, הלאה, יש משהו שעוד מתקדם?
יובל פרנקל: כן, כן, אני חושב שאת יודעת את התשובה כי את מאלה שלא נותנים לנו לנוח, מה שעשינו כבר לא נחשב אצלך, אלא רק מה שנעשה, אז אנחנו בהתדיינות, הסוכנות היהודית ומשרד השיכון, על 1,000 יחידות נוספות.
יובל פרנקל: ביקשו מאיתנו אפילו להציב פוטנציאל גדול יותר.
יובל פרנקל: כמובן שהכול היום הוא במגבלות תקציב, אני לא צריך לספר על זה, אבל אנחנו כבר הראינו, ומשרד השיכון ביקש מאיתנו להרחיב, פוטנציאל של בין 1,000 ל-2,000 יחידות דיור שאפשר להכניס אותן להמשכו של אותו פרויקט.
אברהם שרנופולסקי: מה אתם בונים בירושלים?
יובל פרנקל: קודם כל לא צריך לבוא בטענות למי שעושה, אבל גם בירושלים אנחנו מקדמים בפסגת זאב בנייה של בין 240 ל-260 יחידות.
טלי פלוסקוב: אגב, יובל, בטח אתה יודע, אנחנו ב-9 בחודש יוצאים לסיור למקום הזה כי יש, לצערי הרב, הרבה טענות של הדיירים של דיפלומט שנורא מודאגים מהמקום שבחרו לבנייה של המקום הזה, כל הוועדה יוצאת לסיור לראות את המקום.
טלי פלוסקוב: אני ראיתי את הפרויקט, הוא נמצא בירושלים, המהנדסת של עיריית ירושלים תהיה איתנו בסיור ואנחנו נשמע את כל ההסברים ומיד אחרי הסיור אנחנו עוברים לדיפלומט כדי להסביר ולספר לאנשים מה ראינו שם, האם זה באמת מפחיד.
יובל פרנקל: עוד פעם, אני אחראי על הבנייה, את המקום המדינה העמידה לרשותנו.
טלי פלוסקוב: אני רוצה לעשות סדר.
טלי פלוסקוב: מר פרנקל, אנחנו מעריכים כל צעד שאתם עושים, אתם עושים עבודה נפלאה, ואם יש פה טענות הן לא טענות אליך, הטענות כאן זה באמת – אתה יודע, מה אני אגיד ל-20,000 ממתינים בדיור הציבורי, שבונים 2,600 ועוד 1,000?
טלי פלוסקוב: אבל מה אני אעשה אחר כך עם אותם 17,000 שעדיין ממתינים?
טלי פלוסקוב: והאנשים האלה מתבגרים, האנשים האלה, מה לעשות, לא נשאר להם הרבה בחיים, הם רוצים לחיות.
יובל פרנקל: קודם כל את יודעת שאני כמובן מקבל את זה ואני מרכין ראש כלפי אלה, כלפי התור, זה מובן מאליו, אבל גם הסוכנות היהודית, גם משרד השיכון, גם כל משרדי הממשלה, צריכים לזכור שקיימים היום 20,000 יחידות קיימות ומתפנות שם דירות כל הזמן, כולל, אני יכול לספר לך שבחודש האחרון אנחנו לבד, גם החברות האחרות, אבל רק אנחנו לבד אכלסנו 50 יחידות דיור במה שנקרא ניצולי השואה.
יובל פרנקל: ועוד פעם, זה כלום לעומת הצורך, אבל גם קיימת פעולה שמתקיימת כל הזמן והיא גם נעשית מול כל מיני עמותות שעוסקות בניצולי שואה כדי לקדם ניצולי שואה בתור.
יובל פרנקל: ממש הבוקר אני מטפל באחד המקרים האלה.
טלי פלוסקוב: קודם כל שוב אני חוזרת, יישר כוח.
טלי פלוסקוב: אני יודעת עד כמה אתה קשוב לכל פנייה וגם פניות שמגיעות מאיתנו פה מחברי הכנסת, על כך אני באמת חייבת להגיד תודה.
טלי פלוסקוב: האם אתה יודע, אולי אתה יודע, או אולי יש לנו על הקו את משרד העלייה והקליטה, האם יש לכם הגדרה מסוימת של האנשים האלה כניצולי שואה?
טלי פלוסקוב: האם אתם מפרידים אותם מכלל האנשים?
טלי פלוסקוב: האם יש התייחסות מיוחדת לאנשים האלה?
יובל פרנקל: אני מקבל את המועמדים ממשרדי השיכון והקליטה בהתאמה, אבל אני יודע שיש קידום בתור למי שמוגדר כניצול שואה.
טלי פלוסקוב: ניצול שואה, אני רוצה לעשות פה סדר - - -
יובל פרנקל: בהגדרה רחבה, כמובן.
יובל פרנקל: רוב ניצולי השואה הם היום עולים מברית המועצות לשעבר ובאחרונה גם הכירו ביוצאי צפון אפריקה, אני מדבר על ההגדרות הרחבות.
יובל פרנקל: אני פשוט רואה את מי שמתקבל, זה ההגדרות הרחבות.
טלי פלוסקוב: אחד מהמשרדים, אני כן מבקשת שתעשו לי סדר בנושא הזה.
טלי פלוסקוב: עד כמה שזכור לי ניצולי שואה, אלה שהיו בגטאות ומחנות, הקבוצה השנייה שכן מקבלים רנטה מגרמניה, להם כן יש זכות קדימות בתור, האם גם לאנשים האלה יש זכות לקדימות בתור?
טלי פלוסקוב: מי שיודע את המידע הזה, אני מבקשת לעלות לזום לתת לי את התשובה.
טלי פלוסקוב: נציגים של המשרדים.
שלומית אבינח: יש מישהו מהמשרדים שיודע לענות האם לפליטי שואה יש זכאות לקדימות בתור?
טלי פלוסקוב: משרד הקליטה איתנו?
טלי פלוסקוב: אנחנו הזמנו אותם?
שלומית אבינח: הם לא איתנו.
טלי פלוסקוב: אני מאוד כועסת למה אין פה נציג של משרד הקליטה.
טלי פלוסקוב: אחת, אני מבקשת לקבל את התשובה הזאת, אני רוצה לדעת לגבי זה, אם תהיה תשובה בכתב שתהיה בכתב.
אברהם שרנופולסקי: יש לי עוד שאלה.
טלי פלוסקוב: אברהם, שאלה אחרונה כי אני רוצה לתת לעוד אנשים לשאול.
אברהם שרנופולסקי: תגיד לי מה אתה חושב על הגדלת סיוע בשכר דירה לניצולי השואה?
טלי פלוסקוב: עוד פעם, אברהם, לא שמעתי את השאלה.
אברהם שרנופולסקי: מה הוא חושב על הגדלת סיוע ל - - -
טלי פלוסקוב: זה לא קשור ליובל פרנקל.
טלי פלוסקוב: השאלה שאתה מעלה היא לגיטימית לחלוטין אבל היא לא קשורה ליובל פרנקל, זו שאלה יותר לאוצר, אולי לשיכון.
טלי פלוסקוב: מי איתנו בזום?
שרון אסיסקוביץ: שמי שרון אסיסקוביץ, אני ממינהל המחקר בביטוח הלאומי, בוקר טוב.
טלי פלוסקוב: יש לך למה להתייחס נכון לעכשיו על מה שדיברנו?
טלי פלוסקוב: יש לך התייחסות לדברים האלה מצד הביטוח הלאומי?
שרון אסיסקוביץ: אני רק אעיר שלצערי הרב אין לנו מידע על שיעור, גם ניצולי השואה וגם מתוכם פליטי השואה שנמצאים מתחת לקו העוני מכיוון שהנתונים שעל פיהם אנחנו מפיקים את דוח העוני אלה נתונים שנאספים בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ושם אין סימון של אנשים האם הם ניצולי שואה או פליטי שואה - -
טלי פלוסקוב: לכן אנחנו דנים היום, אני מבינה שאין התייחסות רצינית לקבוצה הזאת.
שרון אסיסקוביץ: - - כך שאין לנו אפשרות למעשה לדעת כמה מהם נמצאים מתחת לקו העוני.
שרון אסיסקוביץ: לצערי.
טלי פלוסקוב: שרון, תרשו לי כאן לבוא בטענות אליכם.
טלי פלוסקוב: למה אנחנו עושים את הדיון הזה?
טלי פלוסקוב: בגלל זה, אתם לא רואים את כל המידע על בן אדם כשאתם נותנים שירותים.
טלי פלוסקוב: הרי האנשים האלה כן מקבלים קצבאות מכם, הם מקבלים קצבת זקנה מכם, רובם מקבלים השלמת הכנסה מכם, אתם לא יודעים שהם ניצולי שואה?
טלי פלוסקוב: איפה הצלבת מידע ביניכם לבין הרשות לזכויות ניצולי השואה?
טלי פלוסקוב: הרי האנשים האלה לא יכולים להיות כמו כולם, הם חייבים לקבל התייחסות מיוחדת.
שרון אסיסקוביץ: אנחנו מדברים פה על דבר שהוא שונה, קו העוני מחושב על פי סקר הוצאות משקי הבית של הלמ"ס, כשהם שואלים את האנשים הם מקבלים את המידע, לנו אין את כל המידע על ההכנסות של כל האנשים ולכן אין לנו אפשרות, לצערי, לתת תשובה לשאלה, שהיא שאלה חשובה, כמה אנשים נמצאים מתחת לקו העוני, כמה נמצאים לא רחוק מעל קו העוני שמצבם לא טוב בהרבה.
שרון אסיסקוביץ: לצערי הרב אני לא יכול לתת תשובה על השאלה הזאת.
טלי פלוסקוב: טוב, אנחנו נחשוב יחד עם הצוות של הוועדה מי יכול לתת לי תשובה כמה מתוך האנשים שחיים מתחת לקו העוני שייכים לקבוצה הזאת, או הפוך, כמה אנשים מהקבוצה הזאת חיים מתחת לקו העוני לפי ההגדרות של הביטוח הלאומי.
טלי פלוסקוב: איך אנחנו נעשה את זה, עוד פעם, אני שמה את זה בצד, אנחנו נחשוב איך אנחנו עושים כדי לקבל את המידע הזה.
טלי פלוסקוב: זה מידע הכרחי כדי שגם אם אני ארצה לעשות משהו עבור הקבוצה הזאת אני צריכה להבין על כמה אנשים אני מדברת, כמה כסף אני צריכה לקבל מהמדינה.
שרון אסיסקוביץ: אני לא חולק עלייך ואני באמת מתנצל שאני לא יכול להביא בפני הוועדה את הנתון, פשוט הנתון איננו קיים כי כרגע בכלים שיש לנו לא ניתן לתת אותו.
טלי פלוסקוב: משרד העבודה והרווחה נמצא איתנו על הקו?
איריס בז'רנו: כן, אני איתכם.
טלי פלוסקוב: יש לך איזה שהיא דרך לתת לנו תשובות לשאלות שהועלו כאן?
איריס בז'רנו: מבחינת הממתינים לדיור לא, אבל אני כן יכולה להגיד שאנחנו כמשרד בשנה וחצי האחרונות נותנים סיוע נוסף לניצולי שואה שמקבלים השלמת הכנסה, שאחוז גבוה מהם הם יוצאי ברית המועצות, כשאנחנו כן מנסים לתת את ההתייחסות, כמו שאת העלית, להבדל התרבותי והשפתי והמענים שלנו הרבה פעמים הם מענים שאנחנו יוצרים רק ליוצאי ברית המועצות.
איריס בז'רנו: יש מועדונים שמיוחדים רק להם כדי שאפשר יהיה לתת מענה של אנשי מקצוע שיוכלו לדבר את השפה וגם באמת שהם ירגישו בנוח.
איריס בז'רנו: הקושי הזה הוא קושי אמיתי, קשה לנו לגייס מתנדבים דוברי השפה הרוסית, אנשי מקצוע שבאמת יוכלו לדבר את השפה.
איריס בז'רנו: אנחנו מנסים היום ב-20 הרשויות שאנחנו פועלים, שאנחנו נותנים את תכנית הסיוע הנוספת, להתגבר על המכשול הזה וליצור שירותים שנותנים מענה ייחודי עבורם.
טלי פלוסקוב: אני לפחות שמחה שאת איתנו ומבינה שהסוגיה היא באמת קיימת, זאת אומרת הבעיה כן קיימת ואנחנו צריכים למצוא פתרונות לתת מענים לאנשים האלה.
טלי פלוסקוב: ברשותכם, אני אתן לחבר הכנסת אלכס קושניר להגיד כמה מילים, כי הוא צריך לצאת לדיון אחר ואנחנו כמובן נמשיך בדיון שלנו.
אלכס קושניר: קודם כל, טלי, אני מברך על הדיון, זה דיון מאוד חשוב, אני חושב שבנושא הזה אני הייתי מתמקד בשני היבטים עיקריים.
אלכס קושניר: האחד, זה פשוט השוואת זכויות.
אלכס קושניר: הרי אין שום סיבה שרק שנת העלייה היא זו שמפרידה בין לקבל את הזכות ולא לקבל את הזכות.
אלכס קושניר: אני יודע שיש הצעות חוק רבות בנושא הזה, גם מהסיעה שלך וגם מהסיעה שלי וגם מסיעות אחרות, אני חושב שכולנו ביחד צריכים איכשהו להקים הצעת חוק אחת, כולנו נחתום עליה וננסה לדחוף את הדבר הזה, כי פשוט אין סיבה.
אלכס קושניר: אז אני יודע שהסכום הוא בסביבות 560 מיליון שקל כדי - - -
טלי פלוסקוב: לי אמרו 700 מיליון.
אלכס קושניר: אז הסכום הוא בערך שם, אבל אם את מורידה את המענק השנתי שיתקזז מזה - - -
טלי פלוסקוב: עשינו את זה כבר.
אלכס קושניר: כן, אז הסכום הוא מאוד מאוד גבוה, אבל יחד עם זאת אפשר לבנות איזה שהיא תכנית ש - - -
טלי פלוסקוב: הדרגתית לפעמים.
אלכס קושניר: כן, שתוכל להשוות את התנאים.
אלכס קושניר: דבר שני לגבי הדיור הציבורי.
אלכס קושניר: אני אגיד לך, כמנכ"ל לשעבר, כ-19,000 אנשים, בזמני, קשישים היו זכאים לדיור ציבורי במשרד הקליטה, כ-90% מהם הם פליטי שואה, ולכן להגיד שנעשה איזה שהוא תעדוף זה - - -
טלי פלוסקוב: הבנתי, אם זה 90% זה לא רלוונטי.
אלכס קושניר: זה כולם, ולכן מאוד מאוד היה קשה לעשות תעדוף.
אלכס קושניר: התכניות שנעשות באמצעות עמיגור, משרד השיכון ומשרד האוצר וכולם ביחד, זה לא מספיק.
אלכס קושניר: אגב, אני לא יכול לבוא בטענות לשום משרד בנפרד, לא משרד הקליטה ולא משרד השיכון, זה פשוט פרויקט כל כך גדול שמי שצריך לקחת אותו ולהוביל אותו זה הממשלה, קבינט הדיור, ראש הממשלה, שר האוצר, צריכים לעשות את זה.
אלכס קושניר: ועוד פעם, אני חושב שבהרבה נושאים בוועדה הזאת, במיוחד בנושא הזה, אין קואליציה, אין אופוזיציה, כולנו ביחד, יש פה משימה חשובה ואני חושב שאנחנו נעשה את זה וכל שיתוף פעולה שאת צריכה אנחנו פה.
טלי פלוסקוב: תודה רבה, חבר הכנסת קושניר, אני יודעת שאתה מכיר את הנושא לפחות ממני.
טלי פלוסקוב: אנחנו נמשיך.
טלי פלוסקוב: אני שומעת ממנהלת הוועדה שמשרד הקליטה כן הוזמן לדיון והוא לא נמצא איתנו ואני רואה את זה כ - - -
שלומית אבינח: כבר בודקים את זה במזכירות.
טלי פלוסקוב: יופי, אני אשמח מאוד לקבל תשובה עוד לפני סיום הדיון כי לא מקובל עליי שהמשרד לא יהיה שותף במה שאנחנו אומרים.
שלומית אבינח: משרד המשפטים.
שרי ורדי: שלום רב, בוקר טוב.
שרי ורדי: שומעים אותי?
טלי פלוסקוב: כן, אנחנו שומעים אותך, את שומעת אותנו?
שרי ורדי: שומעת ומברכת אותך ואת הוועדה החשובה לקידום ובאמת כל קידום של זכויות יכול מאוד לעזור כאן.
טלי פלוסקוב: אני רוצה לשאול אתכם שאלה, כמשרד המשפטים.
טלי פלוסקוב: יש כל כך הרבה ארגונים שהיום רוצים לתת מענה לקבוצת האנשים האלה, זו קבוצה מאוד גדולה, כמו שאת מבינה, האם זה לא נכון לבחור פה ארגון גג שיטפל, כמו שיש לנו של ניצולי שואה, קולט אביטל שעושה עבודה נפלאה וכן הלאה, ולתת מענה לפליטי השואה?
טלי פלוסקוב: כי אם אנחנו מכניסים הכול ביחד לסל אחד אני שוב לא יודעת מה וכמה מגיע לאנשים האלה.
טלי פלוסקוב: האנשים האלה מבחינתי שקופים.
טלי פלוסקוב: אם תשאלי מישהו, גם בכנסת, מי אלה פליטי השואה אנשים לא יודעים, ואני חושבת שלאנשים האלה מגיעה התייחסות של המדינה והתייחסות מיוחדת, שוב, כי מבחינתי הם גם עולים מצד אחד והם גם ניצולי שואה.
טלי פלוסקוב: האם אתם לא חושבים שיש אפשרות, לא יודעת, אני כרגע לא מדברת על איזה תמיכה בארגונים שמטפלים בניצולי שואה.
טלי פלוסקוב: בזמנו אני גייסתי חמישה מיליון שקל, השר כחלון כשהיה שר אוצר נתן לי את החמישה מיליון שקל ולא מצאתי דרך להביא את הכספים האלה לקבוצה הזאת, הכוונה לדרך משפטית.
טלי פלוסקוב: מה הכוונה שלי?
טלי פלוסקוב: אני לא רוצה עוד כסף, שזה חשוב, לנושא של הנצחה, זה משהו נפרד, אני רוצה כסף שיגיע לאנשים האלה, אני רוצה שלאנשים האלה תהיה אפשרות ללמוד אינטרנט, מחשבים, אני רוצה שהאנשים האלה בדיוק כמונו עכשיו בתקופת הקורונה, ולא רק, יוכלו להשתמש בזום, מישהו צריך ללמד אותם.
טלי פלוסקוב: אני לא מבינה למה האנשים האלה צריכים ללכת ולחפש תרומות, תמצאו לי דרך משפטית איך אני יכולה לכוון את הכסף שאני אגייס, ואני בטוחה שאני אמצא אוזן קשבת במשרד האוצר, לאנשים האלה, איך אני מביאה אליהם.
שרי ורדי: טוב, קודם כל אני משרד המשפטים, אני עורכת דין שאחראית, ממונה ארצית על תחום סיוע לניצולי שואה, כלומר אנחנו ממצים את הזכויות שלהם.
שרי ורדי: אני יכולה להעלות לך ולהראות לוועדה גם בעיות שמגיעות אלינו ואיך אנחנו מתמודדים איתן ואיך הצלחנו לפתור אותן וגם בעיות שאני חושבת שאפשר לפתור אותן, ממש הבעיות שאת דיברת עליהן, התקרה הנמוכה של פעם בשנה, איך אפשר להעלות את התקרה הזאת, דבר שאני מאמינה שלא יעלה כסף רב למדינה ובכל זאת ייתן עזרה רבה לחלק מהאנשים שמאוד סובלים ונמצאים במצב הכלכלי, כמו שניסית קודם להתייחס לקבוצה הזאת שחיה מתחת לקו העוני.
שרי ורדי: אם אפשר אני אתן כמה דברים שאנחנו נותנים סיוע ושהצלחנו וכמה תיקוני חקיקה שאני חושבת שהוועדה יכולה לקדם אותם.
טלי פלוסקוב: אשמח.
שרי ורדי: אני רוצה להגיד שאנחנו נותנים סיוע משפטי בחינם ללא מבחני הכנסה ורכוש לכל ניצולי השואה והלוחמים בנאצים, לא משנה אם הם מקבלים קצבה חודשית או לא.
שרי ורדי: אני פונה לארגונים של הלוחמים ולארגוני פליטי השואה, תפנו אלינו, בהרבה מקרים אנחנו מצליחים לעזור.
שרי ורדי: יש אנשים שמקבלים מענק שנתי ומגיעה להם קצבה חודשית, חבל, אנחנו יכולים לעזור להם.
שרי ורדי: יש אנשים שמקבלים מענק שנתי והם עבדו בארץ ומגיעה להם תוספת של 3% לפנסיה ממקום העבודה ואנחנו עזרנו להם.
שרי ורדי: לפעמים זה מצריך הליך משפטי.
טלי פלוסקוב: אני פשוט לא מצליחה לעקוב אחרייך.
טלי פלוסקוב: ברגע שאת דיברת על הסעיף הראשון, האם יש הנגשה בשפות שונות?
טלי פלוסקוב: באיזה שפה אתם נגישים לאנשים?
שרי ורדי: יש לנו עורכי דין פנימיים שדוברים רוסית ויש לנו גם עורכי דין חיצוניים שדוברים רוסית, יש מקומות שיש לנו יותר, למשל במחוז באר שבע בעצם כל הצוות גם מדבר רוסית וגם עברית, וגם יש לנו עורכי דין בהליכים משפטיים שהם דוברי רוסית.
שרי ורדי: במחוזות אחרים פחות עורכי דין, אבל יש, אנחנו מוצאים את הפתרון, יש לנו עורכי דין דוברי רוסית.
טלי פלוסקוב: אני אבקש ממך משהו, מכיוון שהזמן של הוועדה מוגבל ואת מעלה סוגיות כל כך חשובות שאני כן רוצה לחשוב איך אנחנו מיישמים את ההצעות שלך, יש לי בקשה אליכם, להגיש לי את זה בכתב.
שרי ורדי: כן, אין בעיה, בשמחה.
שרי ורדי: את רוצה שאני אתן בקצרה את שתי ההצעות עכשיו?
טלי פלוסקוב: כן, בקצרה, בבקשה.
שרי ורדי: למשל יש מי שמקבל מענק שנתי ומקבל הבטחת הכנסה יש מענק סל הטבות של 4,000 שקל, אבל זה רק למי שקיבל מהקרן הגרמנית בעבר ולמעשה היום אין משמעות לזה כי מי שקיבל מהקרן הגרמנית בעבר יכול היום לקבל קצבה חודשית ואנחנו חושבים שאם יורידו את התנאי של הקרן הגרמנית יגיעו בדיוק לאותם אנשים שאת דיברת עליהם, אז יוכלו לתת למי שמקבל מענק שנתי והבטחת הכנסה, השלמת הכנסה, יוכלו לתת לו 4,000 שקל בשנה.
שרי ורדי: נכון שזה לא הרבה מאוד, זה עדיין לא פתרון, אבל גם עוד 4,000 שקל בשנה זה משהו.
שרי ורדי: זה אחת.
טלי פלוסקוב: גברתי, אני כל כך מעריכה את ההצעות שלך ואת הרצון שלך למצוא פתרונות, אני אשמח לשוחח איתך בטלפון אחרי הדיון וגם אני אשמח אם תעבירי לוועדה את ההצעות שלך בכתב ואני מאוד מקווה שמשהו בסוף מזה ייצא.
שרי ורדי: אני גם אשמח.
טלי פלוסקוב: רבותיי, אני מבקשת מכולם סליחה, אני עושה הפסקה של שתי דקות ואנחנו ממשיכים בדיון.
אברהם שרנופולסקי: יש לי שאלה, כיצד אפשר לבצע את האפשרות לקבל 4,000 שקל בשנה בנוסף למענק השנתי לאנשים שמקבלים קצבת זקנה והשלמת הכנסה?
שרי ורדי: מה שאני מבקשת זה שיהיה תיקון לחקיקה שיוריד את התנאי שהם קיבלו בעבר מהקרן הגרמנית ואז יוכלו.
אברהם שרנופולסקי: הבנתי, אז זה תלוי בכנסת קודם כל.
שרי ורדי: נכון, לכן אני פונה לוועדה שיהיה תיקון.
שרי ורדי: כן, תודה.
שרי ורדי: יש עוד רעיונות וגם לגבי הלוחמים, כמו שאמרתי, רק השנה הכרנו בלוחמים.
שלומית אבינח: עורכת דין ורדי, את יכולה, בבקשה, להסביר את הסוגיה הזאת, שאני אעביר אותה לגבי תיקון החקיקה מהקרן הגרמנית, מה צריך לעשות?
שרי ורדי: כן, אני מדברת על סעיף 5א בחוק ההטבות, בסעיף הזה כתוב שצריך תנאים מצטברים, אז יש שם שלושה תנאים מצטברים, קבלת מענק מהקרן הגרמנית בעבר, קבלת מענק שנתי וקבלת הבטחת הכנסה.
שרי ורדי: מה שאני אומרת שאם אנחנו נפחית את התנאי של הקרן הגרמנית אז הם יקבלו.
שלומית אבינח: אם מוציאים את הקרן הגרמנית זה מגדיל את הזכאות?
שרי ורדי: אם מבטלים את התנאי שבעבר הוא קיבל מענק חד פעמי מהקרן הגרמנית אז למעשה היום מרחיבים את המעגל לניצולי שואה שמקבלים מענק שנתי והשלמת הכנסה ומאפשרים להם לקבל את המענק הזה, את סל ההטבות של ה-4,000 שקל.
שלומית אבינח: את מכירה את מה שהיא אמרה?
טלי פלוסקוב: אני לא יודעת על מה דיברתם.
שלומית אבינח: אז אני אחזור.
שלומית אבינח: אני ביקשתי מעורכת דין ורדי לפרט איזה תנאי צריך להוריד מהצעת החוק שהיא מציעה על מנת להרחיב את היריעה, על מנת שיותר זכאים יקבלו, ומה שהציעה עורכת דין ורדי, להוריד את התנאי של המענק מהקרן הגרמנית.
שרי ורדי: נכון, זה עלה ממה שיושבת ראש הוועדה דיברה, על המצב שאנחנו נפגשים עם אנשים שאנחנו מנסים לעזור להם, לראות איך אנחנו נוכל לסייע להם ואנחנו רואים שהם נמצאים במצוקה, הם מקבלים הבטחת הכנסה, הם מקבלים מענק שנתי וזה לא מספיק.
שרי ורדי: אז ראינו שיש סעיף חוק שבתחילה חשבנו שהוא יכול לעזור להם, לסייע להם לקבל לפחות עוד מענק של 4,000 שקל, אבל מה?
שרי ורדי: מסתבר שבסעיף הזה יש עוד דרישה אחת שהם לא עומדים בתנאי הדרישה הזאת וזה המענק החד פעמי מהקרן הגרמנית.
שרי ורדי: למעשה מי שקיבל את המענק, בעבר, מהקרן הגרמנית, הוא זכאי היום לקצבה אז הסעיף הזה בעצם נשאר מרוקן מתוכן.
טלי פלוסקוב: הרבה תודה לך, עורכת דין ורדי.
שרי ורדי: וכמו שאמרתי, יש לי עוד רעיונות והצעה אז אני אשמח לדבר איתך.
טלי פלוסקוב: אז אנחנו סיכמנו להעביר את זה בכתב ואני אשוחח איתך טלפונית לראות איך אנחנו יכולים לקדם את הדברים האלה, בסדר?
שרי ורדי: בסדר, תודה.
טלי פלוסקוב: יש לנו עוד ניצולים בזום שרצו לדבר.
טלי פלוסקוב: אתם יכולים להגיד מי השמות של האנשים שנמצאים בזום?
טלי פלוסקוב: אברהם, מי נמצא איתנו בזום?
אברהם שרנופולסקי: מילה פלייטמן.
טלי פלוסקוב: הנה מילה פלייטמן, אנחנו רואים רק את התמונה שלך, תפתחי לנו גם את המצלמה.
טלי פלוסקוב: את שומעת אותנו?
מילה פלייטמן: (מדברת ברוסית).
טלי פלוסקוב: קודם כל עוברים לעברית כי אנחנו בדיון, אני יודעת שאת מדברת עברית.
מילה פלייטמן: אני איתכם.
טלי פלוסקוב: לא רואים אותך, את יכולה לפתוח גם את האופציה לראות אותך חוץ מלשמוע?
מילה פלייטמן: אני בעבודה ואני לא יודעת איך להעביר לתמונה שלי.
טלי פלוסקוב: לא חשוב, מילה, אנחנו שומעים איתך וזה מה שחשוב.
טלי פלוסקוב: תני לנו תמונת מצב מהצד שלך.
טלי פלוסקוב: מה התואר שלך?
טלי פלוסקוב: תזכירי לי, בבקשה.
מילה פלייטמן: קודם כל, טלי, אני מאוד מודה שהזמנת אותי לפורום כזה מכובד והבאתי לך ד"ש גדול מנתניה ואני מאחלת לך הכול הכול, כל הדרך שלך נהדרת.
מילה פלייטמן: אני גרה בנתניה ואני עובדת עיריית נתניה ומאז שעליתי ארצה תמיד אני עוזרת לעולים חדשים.
מילה פלייטמן: באוגוסט 2019 הקמתי עמותה בהתנדבות, 'ניצולי למען העתיד בנתניה'.
מילה פלייטמן: העמותה מאחדת כ-700 חברים ואנחנו חלק מקבוצה גדולה של ארגונים התומכים בתנועת חזית הכבוד.
מילה פלייטמן: לפני הפנדמיה ערכנו פגישות וכנסים וזה היה שמחה גדולה לאנשים.
מילה פלייטמן: כמובן לפני הפנדמיה היה לנו בית חם ופעם בחודש היינו בפגישות, דיברנו על כל מיני נושאים ואנשים ממש חיכו ליום הזה.
מילה פלייטמן: הקמתי קבוצה בווטסאפ בנושא הנ"ל עם קשר רציף וברכות בשמחות ובימי הולדת.
טלי פלוסקוב: מילה, סליחה שאני עוצרת אותך, אנחנו קצת מוגבלים בזמן.
טלי פלוסקוב: כל הדברים מבורכים כמובן, מה שעשיתם, מה אתם צריכים עכשיו?
טלי פלוסקוב: איפה את מרגישה שהמדינה לא נותנת לכם?
מילה פלייטמן: דרך אגב, רוב האנשים שבעמותה שלי נמצאים במצב קשה, הם חיים רק על קצבת זקנה ואין להם פנסיה ממומנת, רבים מתגוררים בדיור להשכרה ולא נשאר להם כסף למחייה.
מילה פלייטמן: זה לא מונע להיות אנשים נהדרים ולאהוב את ישראל.
מילה פלייטמן: האנשים האלה עם ביוגרפיה, עם עבר עשיר, הם עבדו קשה בברית המועצות ופה הרבה שנים לפני שהגיעו לגיל הפרישה והם כמובן לא יוצאים מהקירות.
מילה פלייטמן: לכן אני חושבת שחשוב מאוד לתת להם הזדמנות לשוחח באינטרנט ורצוי שתהיה תכנית חינוך ממלכתית שתעזור להם להשתמש באינטרנט ובתקשורת החדשה, בזום, בווטסאפ, קורסים וכו'.
מילה פלייטמן: אני מבקשת את עזרתכם בנושא הנ"ל, מאחלת לכולם בריאות טובה, בכבוד רב, מילה פלייטמן.
טלי פלוסקוב: כרגיל, את מקסימה.
טלי פלוסקוב: שוב, אתם מבינים, עוד פעם עלתה הסוגיה של ללמד את האנשים להיות חלק מהחברה.
טלי פלוסקוב: נמצאת איתנו נציגה של מועצת תנועות הנוער.
טלי פלוסקוב: כמו שאתם יודעים, לא פעם דיברתי על הקשר הבין דורי, עד כמה הוא חשוב, במיוחד בתקופה הזאת.
טלי פלוסקוב: נופר עזר איתנו?
נופר עזר: כן, כמובן.
טלי פלוסקוב: שמעת את הדיון, תגידי מה את מרגישה.
נופר עזר: אני אגיד שמהמקום שלנו אנחנו מפעילים תכנית ביחד עם המשרד לשוויון חברתי שהמטרה שלו היא חיבור בין דורי בין חניכי תנועות הנוער מגילאי השכבה הבוגרת יחד עם קבוצות של אזרחים ותיקים.
נופר עזר: הם פועלים כרגע ב-200 מוקדים ברחבי הארץ במגוון רחב של סוגי פעילויות כשהמטרה העיקרית היא לייצר באמת פעילות משמעותית וחיבור קבוע.
טלי פלוסקוב: נופר, האם אתם יכולים ללמד אותם גם להשתמש בזום?
נופר עזר: אני אגיד שכן.
נופר עזר: הרבה מהפעילויות הן סביב העולם הדיגיטלי, חיבור בין העולם העכשווי שבני הנוער משתמשים בו לבין העולם שהוותיקים מכירים.
נופר עזר: בהחלט אפשר ללמד אותם, אנחנו יכולים לעשות את זה.
טלי פלוסקוב: יש ביניכם גם בני נוער שמדברים את השפה הרוסית?
נופר עזר: כן, כמובן, בטח.
נופר עזר: יש סניפים ברחבי הארץ שמוגדרים יותר כסניפי קליטה, קליטת עלייה, מה שהיה יותר בעבר, אבל גם היום, יש שם אוכלוסיות יותר של דוברי רוסית.
טלי פלוסקוב: באיזה ערים אתם פועלים היום, באיזה יישובים?
נופר עזר: יש לנו בערך 170 רשויות שאנחנו פועלים בהן.
טלי פלוסקוב: הרבה.
נופר עזר: מכל הגוונים, מכל המגזרים גם.
נופר עזר: בערים הגדולות, במושבים, בקיבוצים, 200 מקומות ברחבי הארץ.
טלי פלוסקוב: אז אני אשמח גם איתך להיות בקשר ולראות איך אני מקשרת ביניכם לבין קבוצות של ניצולי שואה בערים שמרגישים שעדיין שיש צורך בזה.
טלי פלוסקוב: יישר כוח על העבודה שאתם עושים, כל הכבוד.
נופר עזר: תודה רבה.
טלי פלוסקוב: - - -את הקשר איתכם, שהם יודעים שאתם מעריכים את מה שהם עברו ואתם מכירים את ההיסטוריה ואתם יודעים לדבר ולספר מה שרוצים.
טלי פלוסקוב: זה מאוד מאוד חשוב, אז שוב, יישר כוח ואנחנו גם איתך נהיה בקשר, ברשותך, כדי לקשר ביניכם לבין הקבוצות שעדיין לא קיבלו מענה.
איריס בז'רנו: אפשר להגיד משהו?
טלי פלוסקוב: כן, בקצרה בבקשה.
איריס בז'רנו: בקצרה.
איריס בז'רנו: אם אנחנו עוסקים באוריינות דיגיטלית אז אצלנו יש מיזם שותף עם הקרן לרווחת ניצולי שואה שעוסקת גם בחיבור בין תלמידים במחויבות האישית שלהם, והם באמת מלמדים את זה, את התקשורת הדיגיטלית, שזה פרויקט שגם קורה בכל הארץ.
איריס בז'רנו: עכשיו בנוסף לזה אנחנו יוצאים בחיבור ל-5,000 ניצולי שואה גם, שיאפשר להם רווחה מרחוק, שהם יוכלו להיות בקשר גם עם הקהילה וגם עם המשפחה ולקבל תכנים מרחוק.
איריס בז'רנו: אז יש גם היום באותן רשויות שאנחנו פועלים תכניות שעושים באוריינות דיגיטלית, אני יכולה אפילו להגיד שבחיפה שהם עובדים עם מקבצי דיור על הסוגיה הזאת של ללמד איך להשתמש בזום ואיך לעשות את התקשורת מרחוק.
איריס בז'רנו: אז זה קיים ואנחנו מוכנים להיות בקשר גם ולעשות את החיבורים.
טלי פלוסקוב: אני מברכת על זה שזה קיים, אבל אני תוהה, 5,000 זה לא מספיק.
טלי פלוסקוב: צריכים להרחיב את זה.
טלי פלוסקוב: לפי דעתי אנחנו צריכים לעשות פרויקט של חודש אחד ולהיכנס לכל בית שבו גר אזרח ותיק ערירי ולתת לו את המענה הזה.
טלי פלוסקוב: תאמינו לי שזה יכול להציל את החיים שלהם.
שלומית אבינח: גם לא עריריים.
טלי פלוסקוב: גם ללא עריריים, גם למשפחות.
טלי פלוסקוב: זה יכול להציל את החיים שלהם, הם ימשיכו בתקופת הקורונה להרגיש חלק מאיתנו.
טלי פלוסקוב: היום המצב הוא קשה, הוא לא יכול לראות את הילדים שלו, הם לא יכולים לראות את הנכדים שלהם, אסור לצאת לשם, אסור לצאת לפה, זה כלי יוצא מן הכלל להשאיר את הבן אדם עם הרגשה שהוא לא לבד, אנחנו פה ודואגים לו.
טלי פלוסקוב: ושוב פעם אני חוזרת, זה מציל חיים.
טלי פלוסקוב: זו הגדרה חד משמעית, זה מציל חיים.
טלי פלוסקוב: צריך לחשוב איך אנחנו עושים את זה עכשיו.
טלי פלוסקוב: עם הקורונה אנחנו נמשיך עוד שנה, עכשיו.
טלי פלוסקוב: הלוואי שזה יסתיים בשנה.
טלי פלוסקוב: ברשותכם, אני מתחילה לסכם את הדיון.
אברהם שרנופולסקי: אפשר משפט אחד?
טלי פלוסקוב: משפט אחד, אברהם.
אברהם שרנופולסקי: שמעתם וראינו שלאף משרד אין מידע מדויק על מצבם של פליטי השואה, אז לכן אנחנו מבקשים להזמין סקר עמוק שיאפשר לנו ל - - -
טלי פלוסקוב: הצעה מאוד נכונה ומאוד חשובה.
טלי פלוסקוב: אנחנו חייבים לקבל נתונים ולהתייחס לקבוצה הזאת כמשהו מיוחד.
טלי פלוסקוב: זו קבוצה מיוחדת, מצד אחד ניצולי שואה, מצד שני אנחנו לא רואים בהם ניצולי שואה כי הם לא אלה שמקבלים מענק שנתי והם הבעייתיים ביותר בחברה הישראלית.
שלומית אבינח: הם מקבלים רק מענק שנתי.
טלי פלוסקוב: חודשי, סליחה, התכוונתי, הם לא מקבלים קצבה חודשית, תודה על התיקון.