GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמירה אהרונוביץ': הנושא של הסדרת רישוי, הנושא של התאמה מקצועית הוא סופר קריטי וצריך יהיה כאן מהלך תשתיתי גם בעניין הזה.
אמירה אהרונוביץ': אנחנו רואים את מסע ככלי מרכזי להביא לעליית צעירים.
אמירה אהרונוביץ': בשלוש השנים האחרונות היו 35,000 משתתפים צעירים שהגיעו לתקופות של בין סמסטר לשנה בישראל.
אמירה אהרונוביץ': מתוכם, כל מי שהגיע מחבר העמים, 90 אחוזים מהם עושה עלייה בתום המסלול של מסע.
אמירה אהרונוביץ': כל מי שהגיע מצרפת, 85 אחוזים מהם עושה עלייה.
אמירה אהרונוביץ': מי שמגיע מאמל"ט, 40 אחוזים עושים עלייה.
אמירה אהרונוביץ': אנחנו רואים בבירור שמסע הוא מכשיר מאוד אפקטיבי לעלייה של צעירים וצריך לתגבר אותו.
אמירה אהרונוביץ': אנחנו מניחים לגבי קהילת אתיופיה, יש כאן איזושהי שעת כושר וצו שעה לאומי ומוסרי לעבר אלפי הממתינים במחנות בגונדר ובאדיס, לאחד אותם עם משפחתם ולהביא אותם למדינת ישראל.
אמירה אהרונוביץ': כדי שהדבר הזה יקרה, ברור לנו שיש אתגרים מרכזיים.
אמירה אהרונוביץ': האחד, צריך לפשט תהליכי זכאות ומתן אשרות בוודאי כל עוד הדברים חלקים סגורים ומושפעים מהקורונה.
אמירה אהרונוביץ': מגבלות התעופה והשמיים הפתוחים הם פקטור מרכזי, מתי נוכל להתחיל לראות את המימוש של האנשים האלה שרוצים לעלות, תעסוקה בישראל בעידן של אבטלה לצד עלויות דיור, שילוב במערכות חינוך והשכלה ומעטפת ליווי וקליטה בחברה הישראלית.
אמירה אהרונוביץ': אני אסיים ואומר שהסוכנות היהודית, היותה פלטפורמה גלובלית שתומכת את מהלכי העלייה, נעשית גם בהקשר לעבודת החיבור והחינוך שאנחנו עושים.
אמירה אהרונוביץ': זאת בעצם מערכת שמבשילה את האנשים להיות בקשר ולדמיין שהם רואים את עצמם מגיעים לישראל.
אמירה אהרונוביץ': את הדבר הזה אנחנו עושים בהרבה מאוד צורות, ביצירת פריסת שליחות ענקית בעולם, פעולות חינוכיות, חוויות בישראל וכולי.
אמירה אהרונוביץ': בכל שנה נתונה הסוכנות היהודית מוציאה מעל 2,000 שליחים לכל רחבי העולם ובהקשר הזה אנחנו מעמידים את הפלטפורמה שלנו על כל חלקיה ויכולותיה עבור היעד הלאומי הזה של רבע מיליון עולים בחמש השנים הקרובות למדינת ישראל.
יצחק הרצוג: אני רוצה להודות לעוד שותפים שלנו בכל התהליך.
יצחק הרצוג: בכל מה שקשור לאישור העלייה מחבר העמים, צריך להזכיר את לשכת הקשר, נתיב.
יצחק הרצוג: בכל מה שקשור לשיווק וקידום העלייה מצפון אמריקה, אנחנו מדברים על ארגון נפש בנפש שמוכר לרבים מכם.
יצחק הרצוג: בצרפת אנחנו עובדים הרבה גם עם ארגון קעליטה שמעורב מאוד בתחומים.
יצחק הרצוג: יש עוד ארגונים והרבה מאוד גופים שעוסקים גם בקליטה בתוך החברה הישראלית אבל ללא שותפות אמיצה בין הסוכנות היהודית למשרד העלייה והקליטה – נמצא כאן גם המנכ"ל הקודם של המשרד, נמצא המנכ"ל הנוכחי ואחרים – אי אפשר היה להתקדם ואני שמח שיש את שיתוף הפעולה הזה.
דוד ביטן: מזכ"ל הסוכנות, ג'וש שוורץ.
גוש שוורץ: תודה רבה ליושב ראש.
גוש שוורץ: אני רוצה להשלים את כל מה שנאמר על ידי אמירה והיושב ראש ולדבר על שני דברים מרכזיים שהסוכנות עושה.
גוש שוורץ: הדבר הראשון הוא כל הפעילות שלנו כאן בכנסת ישראל.
גוש שוורץ: אנחנו יודעים שמה שקורה כאן בכנסת, יש לו השפעה על הקהילות היהודיות בעולם.
גוש שוורץ: עדיין רוב העם היהודי נמצא מעבר למדינת ישראל והחקיקה והחלטות ממשלה, אם זה מתווה הכותל, אם זה גיור אם אלה הרבה נושאים אחרים, יש להן השפעה על העם היהודי.
גוש שוורץ: בעשור הקודם אנחנו זיהינו שיש כאן חוסר באימפוט להביא את הקול של העם היהודי לתוך המשכן ולכן בשנת 2011 הקמנו כאן בכנסת את השדולה של העם היהודי, בהתחלה עם חבר הכנסת זאב אלקין ונחמן שי, אחר כך עם צחי הנגבי ונחמן שי, והיום בראשות דוד ביטן ומאיר כהן.
גוש שוורץ: אנחנו מאוד מודים לך היושב ראש על שכמעט חמש שנים אתה מוביל את השדולה.
גוש שוורץ: השדולה שמה דגש על הבאת הקול של העם היהודי לתוך המשכן.
גוש שוורץ: אנחנו מביאים לכאן מנהיגים יהודיים מכל העולם להיפגש עם חברי כנסת ואנחנו עושים כינוסים.
גוש שוורץ: אני מדבר כמובן על זמנים רגילים ולא על תקופת הקורונה.
גוש שוורץ: הקמנו מפעל של משלחות בו אנחנו לוקחים חברי כנסת לקהילות יהודיות בעולם.
גוש שוורץ: לקהילות אין קשר ישיר עם מקבלי ההחלטות הישראלים.
גוש שוורץ: אם לדבר קצת על ההיקף.
גוש שוורץ: מאז 2012 הוצאנו 27 משלחות עם למעלה מ-100 אנשים.
גוש שוורץ: רק בכנסת ה-20, בין 2015 ל-2020, 45 חברי כנסת טסו אתי.
גוש שוורץ: חלקם נמצאים כאן עכשיו.
גוש שוורץ: החשיבות של המשלחות היא הכרות של הבעיות והכרות הקהילות היהודיות מקרוב.
גוש שוורץ: עד שאתה לא מגיע לשם, יושב אתם, לומד על העלות של חינוך יהודי, על נישואי תערובת, על אנטישמיות, עלBDS , על כל האתגרים שיש לקהילות היהודית בעולם – מאוד קשה להבין את המציאות והרבה מאוד חברי כנסת בתוך המשכן נסעו אתנו ופעם ראשונה שהיו במדינה אליה לקחנו אותם ופעם ראשונה שהם בכלל ביקרו בבית כנסת רפורמי או קונסרבטיבי או בכלל ראו את החיים בתפוצות.
אלעזר שטרן: במה זה עזר?
גוש שוורץ: זה עזר הרבה מאוד.
דוד ביטן: קודם כל הם מצפים והם רוצים שתגיע.
אלעזר שטרן: אני אחדד את השאלה.
דוד ביטן: אל תחדד.
דוד ביטן: אני עדיין לא מאפשר לך.
דוד ביטן: קודם נסיים לשמוע את הסקירה אם אתה כבר שדואל, קודם כל, הקהילות רוצות שתבוא.
דוד ביטן: אתה בעצם מגיע בשם מדינת ישראל, במיוחד הקהילות הקטנות אבל גם לגדולות זה חשוב.
דוד ביטן: דבר שני, עדיף שאתה תראה מה קורה בחוץ לארץ.
אלעזר שטרן: יש סוגיות של גיור ומתווה הכותל אבל אחד מאלה שביקר בקהילה ושמע את המצוקות שינה את דעתו?
יצחק הרצוג: התשובה היא כן.
אלעזר שטרן: מי?
אלעזר שטרן: אני שבע שנים בכנסת ולא פגשתי אחד כזה.
דוד ביטן: אתה תדבר כשתקבל זכות דיבור.
גוש שוורץ: אני חושב שההיקף הוא גם מאוד מאוד חשוב כי אנחנו הוצאנו משלחות לדרום אמריקה, לאירופה, לברית המועצות לשעבר, לארצות הברית, לקנדה, ובאמת זו הזדמנות גם לחברי הכנסת להכיר את החיים בתפוצות וגם למנהיגים היהודיים ברחבי העולם להכיר אותם מקרוב.
גוש שוורץ: זה יום שלם שחברי הכנסת נמצאים בקהילה יהודית וכל הקהילה מצליחה לעשות אתם דיאלוג.
גוש שוורץ: יש לזה השפעה מאוד גדולה.
גוש שוורץ: אנחנו מקווים להמשיך בזה.
גוש שוורץ: מחכים שהקורונה תיגמר ונוכל גם להביא לכאן מנהיגים יהודיים, הם יכולים לבוא לכאן ולקיים דיאלוג, וגם לקחת אתכם לשם.
גוש שוורץ: הנושא השני עליו אני רוצה לדבר הוא נושא של ביטחון קהילות יהודיות.
גוש שוורץ: אני חושב שלפני 10 שנים אף אחד לא חשב הפיגועים של הג'יהד העולמי בטולוז, במוזיאון היהודי בבריסל, בשארלי הבדו, אף אחד לא חשב שיהיה ימין קיצוני ימני בארצות הברית עם פיטסבורג ועם סנטיאגו.
גוש שוורץ: אנחנו זיהינו את זה מיד אחרי הפיגוע בטולוז והקמנו, לבקשת ממשלת ישראל, קרן לביטחון קהילות יהודיות.
גוש שוורץ: הקרן פועלת בכל העולם, חוץ מארצות הברית.
גוש שוורץ: עד היום הקצינו יותר מ-50 מיליון שקלים ל-600 מוסדות ב-60 מדינות.
גוש שוורץ: המענה המרכזי היום לקהילות היהודיות לקבל כספים כדי לעזור במיגון הקהילות, בתי הכנסת ובתי הספר, כל ארגון יהודי, כל מוסד יהודי מוכר יכול לבקש והדבר הזה הוא סופר חשוב.
גוש שוורץ: היום אנחנו רואים עלייה באנטישמיות ואיומים.
דוד ביטן: הכסף בקרן הזאת הולך להיגמר, נכון?
גוש שוורץ: לא.
גוש שוורץ: ממש לא.
גוש שוורץ: רק השנה גייסנו מיליונים ואנחנו הולכים להקצות, אני מעריך, משהו כמו 10 מיליון שקלים.
גוש שוורץ: החשיבות של הקרן הזאת היא בזה שאם יהודים ברחבי העולם לא מרגישים בטוחים לשלוח את הילד לבית ספר יהודי, ללכת לבית כנסת, ללכת למתנ"ס או ללכת למשרדי הסוכנות להירשם לעלייה, לא יהיו חיים יהודים בטוחים.
גוש שוורץ: לכן המאמץ הזה הוא קריטי היום והוא מאמץ מרכזי שאנחנו נותנים לכל קהילה יהודית באשר היא לגייס כסף ולקבל מאתנו סיוע בעניין הזה.
גוש שוורץ: אני אציין במשפט אחד.
גוש שוורץ: כולכם בטח זוכרים את הפיגוע בעיירה קטנה במזרח גרמניה עם 500 יהודים, 51 יהודים מתפללים בבית כנסת ביום כיפור, מגיע מפגע, מנסה עם נשק לפרוץ פנימה.
גוש שוורץ: קצין הביטחון של הסוכנות היה שם ב-2015.
גוש שוורץ: הקצינו כסף, מיגנו את בית הכנסת ובזכות המיגון של קרן הביטחון של הסוכנות היהודית הוא לא הצליח להיכנס והלך וירה בשני אזרחים גרמנים וכל היהודים שהיו בפנים ניצלו.
דוד ביטן: יושב ראש קרן היסוד, רוצה לומר מספר דברים?
שמואל גרונדוורג: תודה רבה.
שמואל גרונדוורג: תודה רבה ליושב ראש הוועדה על ההזמנה ועל האירוח.
שמואל גרונדוורג: ג'וש הזכיר את המשלחות של חברי הכנסת.
דוד ביטן: בפעם הבאה במשלחת לפרגוואי אליה טסנו 30 שעות אני שולח את שטרן.
אלעזר שטרן: הוא צריך להזכיר.
שמואל גרונדוורג: הזכרתי ליושב ראש הוועדה שנפגשנו נדמה לי ב-2017 עת היית עם משלחת של חברי הכנסת עם ג'וש, כאשר אז כיהנתי כקונסול כללי בלוס אנג'לס והיית אצלי בבית לסעודת שבת.
שמואל גרונדוורג: באמת יש חשיבות למשלחות האלה.
שמואל גרונדוורג: בנוסף לכך שאני משתתף כאן כיושב ראש קרן היסוד, אני חייב לומר שזה מאוד משמעותי להשתתף בדיון כזה – ואני יודע שאני לא היחיד כאן סביב השולחן – גם כמי שעלה לארץ לפני כ-30 שנים.
שמואל גרונדוורג: עליתי מארצות הברית לפני כ-30 שנים כחייל בודד.
שמואל גרונדוורג: זה באמת מאוד מרגש להיות חלק מהעשייה הזאת.
שמואל גרונדוורג: רציתי לומר שני משפטים במיוחד לחברי הכנסת ולוועדה כדי להבין את התמונה הכללית של היכן קרן היסוד, ותודה על המלים של יושב ראש הסוכנות היהודית ודברי המנכ"לית.
שמואל גרונדוורג: אכן יש לנו עבודה ושיתוף פעולה יוצא מן הכלל במיוחד בתקופה האחרונה.
שמואל גרונדוורג: קרן היסוד כאחד מהמוסדות הלאומיים, התפקיד שלנו הוא בעיקר להתמקד בגיוס הכספים מהקהילות היהודיות וגם מידידי ישראל מחוץ לארצות הברית, ואנחנו באמת גאים בחלק שלנו להיות המממן העיקרי לפעילות הסוכנות היהודית בגיוס המשאבים מחוץ לארצות הברית כאשר כמובן הנושא של עלייה וקליטה הוא אחד הנושאים המרכזיים.
שמואל גרונדוורג: אנחנו גם מודים על שיתוף הפעולה עם משרד העלייה והקליטה.
שמואל גרונדוורג: אנחנו פועלים בכ-40 מדינות, 60 מגביות, ואנחנו באמת מחויבים, כפי שנאמר כאן להתגייס ולתמוך במשימה הלאומית הזאת.
שמואל גרונדוורג: זה באמת אתגר לאומי שעומד בפנינו גם כמדינת ישראל ועם ישראל.
שמואל גרונדוורג: אנחנו אומרים כל הזמן, לא רק כסיסמה, שכל ישראל ערבים זה לזה.
שמואל גרונדוורג: אנחנו משתתפים.
שמואל גרונדוורג: יושב ראש הסוכנות הזכיר 90 שנים לסוכנות היהודית ואנחנו בקרן היסוד, אנחנו האח הגדול, נוסדנו 10 שנים לפני, בדיוק בחודש יולי 1920.
שמואל גרונדוורג: אנחנו חוגגים 100 שנים.
שמואל גרונדוורג: אנחנו מאוד מתגאים בפעילות שלנו יחד עם הסוכנות היהודית.
שמואל גרונדוורג: כפי שנאמר כאן, זה ממש צו השעה ואנחנו מחזקים ומשתתפים בכל מה שנאמר כאן לקריאה של עשייה, גם של הוועדה הזאת וגם המדינה והכנסת ונעשה זאת ביחד.
דוד ביטן: לפני שאני נותן לחברי הכנסת להתייחס, אני רוצה לומר ליושב ראש הסוכנות שאנחנו - כמובן נצא בהצהרה משותפת – מקבלים את האמירה שלך בעניין הזה.
דוד ביטן: חוץ מהטיפול הכללי שלנו בעניין העלייה, אנחנו החלטנו להתלבש בתקופה הקרובה על מספר נושאים שהם משפיעים על הישארות העולים בארץ.
דוד ביטן: הנושא הראשון הוא תעסוקה ובעניין הזה כבר התחלנו לטפל.
דוד ביטן: במיוחד אנחנו נטפל בנושא של כל מיני מקצועות שדורשים רישוי מיוחד שלצערי הרב הבירוקרטיה בישראל לא מאפשרת להם לעבוד.
דוד ביטן: התחלנו קצת בקדנציה הקודמת אבל עכשיו נטפל בזה יותר.
יצחק הרצוג: אישור לאחיות.
דוד ביטן: זאת דוגמה.
דוד ביטן: היו בעיות עם רופאי שיניים בהם טיפלנו.
יצחק הרצוג: לגבי הרופאים הייתה התקדמות אבל לא לגבי האחיות.
דוד ביטן: לגבי האחיות אין התקדמות.
דוד ביטן: נטפל בזה.
דוד ביטן: דבר נוסף הוא נושא של דיור.
דוד ביטן: כאן היינו רוצים לשמוע ממך איך אתם מתכוונים לסייע לנו בעניין הזה מכיוון שבסופו של דבר אנחנו רוצים להחזיר חלק ממקבצי הדיור, זאת אומרת ששוב יהיו מקבצי דיור.
דוד ביטן: גם הנושא של מרכזי קליטה.
קרן ברק: שהפכו להיות דיור קבע.
דוד ביטן: אנחנו רוצים להגדיל קצת את העניין הזה מכיוון שיש כאלה שידם לא משגת לשכור דירה, אז אולי יתחילו במרכז קליטה או מצד שני גם קליטה ישירה, ישר יכניסו אותם לדירות מושכרות וכולי.
דוד ביטן: דבר נוסף הוא הנושא של השכלה.
דוד ביטן: יש את יהדות אתיופיה שאנחנו צריכים לעזור בכל מה שקשור בקליטה באוניברסיטאות וגם מתן מלגות על מנת לשפר את ההכנסה הממוצעת לנפש כשהם מתחילים לעבוד.
דוד ביטן: אלה נושאים שאנחנו כרגע רוצים להתלבש עליהם ואני מאמין שגם נקדם אותם.
שלומית אבינח: גם הייצוג ההולם.
דוד ביטן: ייצוג הולם, זאת תעסוקה.
דוד ביטן: זה חלק מהעניין.
דוד ביטן: דבר נוסף שאנחנו כן רוצים לשמוע את דעתך.
דוד ביטן: אנחנו רוצים להקים איזושהי קרן עם הממשלה והסוכנות שקשורה לסיוע לקהילות קטנות ואולי גם סיוע היכן שאין ברירה כמו למשל נושא של אבטחה וכולי שאתם כבר הקמתם.
דוד ביטן: לא כולם יכולים לעלות לארץ.
דוד ביטן: בכל מקום יש קהילה קטנה.
דוד ביטן: בסופו של דבר הם לא יכולים לקיים את עצמם.
דוד ביטן: אם אנחנו רוצים שיהודים יישארו יהודים בכל מקום בעולם, כולל חינוך, אנחנו צריכים לסייע.
דוד ביטן: הגיע הזמן שהמדינה פעם אחת גם תיתן החוצה.
דוד ביטן: אנחנו קיבלנו מהקהילות היהודיות הרבה מאוד כסף כאשר לאורך שנים עזרו לנו בייסוד המדינה ובכל מה שקשור לזה ועכשיו הגיע הזמן שאנחנו גם נתרום קצת החוצה.
דוד ביטן: אלה לא סכומים גבוהים.
דוד ביטן: אנחנו מדברים על קרן לא גדולה במיוחד אבל נתחיל במשהו על מנת שזה יתקדם הלאה.
דוד ביטן: יש עוד נושאים אבל לא נתחיל למנות את כולם ולגבש אותם היום.
דוד ביטן: מי רוצה לדבר ראשון?
אלכס קושניר: ראשית, אני אתנצל כי בסיום דבריי אני אצטרך ללכת לוועדה אחרת.
דוד ביטן: אם אפשר, שכולם ידברו בקצרה.
אלכס קושניר: מאוד קצר.
אלכס קושניר: אני אדבר קודם כל מניסיוני האישי כמנכ"ל משרד הקליטה.
אלכס קושניר: אני חושב שהעבודה עם הסוכנות היהודית זאת עבודה שמאפשרת גמישות תפעולית שאין לממשלה בחוץ לארץ.
אלכס קושניר: זאת אומרת, ללא הסוכנות היהודית הממשלה לא יכלה לעמוד ביעדיה מבחינת עלייה וגם החינוך בתפוצות.
אלכס קושניר: אני יכול להגיד בחוויה האישית שמדובר באמת בסיירת.
אלכס קושניר: זאת לא רק סיירת מבצעית שיודעת לבצע את המשימה אלא זאת גם סיירת שיודעת להשפיע נכון על קבלת ההחלטות.
אלכס קושניר: אני באמת יכול לומר לכל החברים, כולל כמובן היושב ראש, שאני באופן אישי מאוד נהניתי לעבוד אתכם ואני חושב שאנחנו נמשיך לעבוד.
אלכס קושניר: אני חושב שגם חביב נהנה לעבוד היום.
אלכס קושניר: לגבי אופק ישראלי.
אלכס קושניר: אופק ישראלי זו חברה לתועלת הציבור שאחראית על עידוד עלייה, שעבדה ועובדת מתוקף החלטת ממשלה שהסתיימה לפי דעתי בדצמבר שנה שעברה ועוד לא חודשה.
יצחק הרצוג: היא עושה עבודה מצוינת.
אלכס קושניר: אני חושב שחייבים לעשות את זה.
אלכס קושניר: חייבים להמשיך כי אחרת נעצור את הסיפור הזה של עידוד עלייה.
אלכס קושניר: אני חושב שאחד הדברים, מעבר למה שאמירה נגעה בו, אחד הדברים החשובים שאנחנו חייבים לטפל בו זה לייצר רצף טיפול במועמד עלייה.
אלכס קושניר: מהרגע שהבן אדם נופל לו האסימון והוא מחליט שהוא רוצה לעלות ועד הרגע שהוא נקלט כאן, מקבל - מה שאתה אמרת – עבודה, תעסוקה וכולי.
אלכס קושניר: כדי שהדבר הזה יקרה, חייבים לייצר כאן מערך אחד שיש לו אבא ואימא והוא יודע לקדם.
אלכס קושניר: כרגע הרבה מאוד גופים מטפלים בנושא הזה של עלייה - גם במגזר השלישי, גם במוסדות הלאומיים וגם הממשלה – אבל בסופו של דבר, נכון להיום, וכמה שניסינו עד עכשיו ולא הצלחנו, להקים איזשהו מערך מתכלל שיודע להסתכל על התמונה כולה.
אלכס קושניר: אני יכול לומר לך שאם תבקש בכל משרדי הממשלה לראות כמה כסף הולך לעלייה, אתה תגלה שמדובר בסכומים מאוד מאוד גבוהים.
אלכס קושניר: הבעיה היא שזה לא מסונכרן וזה לא מרוכז.
דוד ביטן: אני יודע שמשרד ראש הממשלה מטפל בזה.
דוד ביטן: התכלול נעשה על ידו.
אלכס קושניר: אני אומר לך שמשרדים בודדים יודעים לשים דגש על עלייה כפילות חשובה בתוך הפעילות הכללית שלהם.
אלכס קושניר: לכן אני חושב שחייבים להקים כן איזשהו מערך ממשלה-מוסדות לאומיים שידע לקדם את הדבר הזה.
דוד ביטן: הערה, שאני לא אשכח.
דוד ביטן: כתוב לנו אם אפשר את כל המקצועות שיש בעיות אתם על מנת שנטפל בזה או באמצעות חקיקה או באמצעים אחרים.
דוד ביטן: נטפל בזה בצורה מסודרת ושלא יהיה מצב שכל פעם בא מישהו וזורק לנו איזו מילה.
דוד ביטן: שיהיה מסודר.
אלכס קושניר: דבר אחרון שאני רוצה לומר.
אלכס קושניר: כתוב במגילת העצמאות שמדינת ישראל היא בית לאומי לעם היהודי ולא מוגדר שם איזה יהודי.
אלכס קושניר: ולכן אלה כל היהודים וכלל היהודים.
אלכס קושניר: לכן אנחנו כמדינה חייבים להתקרב וחייבים לפתוח את הדלתות לכל סוגי היהדות ולכל זרמי היהדות.
דוד ביטן: לא מונעים מאף יהודי לעלות לארץ בכלל זרם כלשהו.
דוד ביטן: חוק השבות לא מבדיל.
אלכס קושניר: הפעילות שלנו כאן
אלכס קושניר: בכנסת והחוקים שאנחנו מעבירים או מתווים שאנחנו לא מעבירים, גורמים להרבה מאוד אנשים בחוץ לארץ, יהודים בחוץ לארץ, להתחיל להתרחק ממדינת ישראל ואסור שזה יקרה.
אלכס קושניר: חייבים לראות שאנחנו יודעים לתת את הבמה לכל יהודי באשר הוא כדי שהוא יוכל לעלות.
אלכס קושניר: את זה אני מרים להנחתה לשטרן.
דוד ביטן: שטרן בעדך.
דוד ביטן: אתה מרים להנחתה ל-ש"ס.
אנדרי קוז'ינוב: בהמשך לדברי חברי אלכס קושניר לגבי הרצף הטיפולי, מספר שאלות.
אנדרי קוז'ינוב: אמירה, דיברת במצגת על ייעוץ תעסוקתי וגם על הדיור.
אנדרי קוז'ינוב: בעצם היום, במה זה מתבטא?
אנדרי קוז'ינוב: יש לנו כמיליון מובטלים, אז הייעוץ התעסוקתי הוא בעייתי מלכתחילה.
אנדרי קוז'ינוב: האם יש כבר שיתופי פעולה פרקטיים?
אנדרי קוז'ינוב: כלומר, האם יש תכנית אופרטיבית גם מבחינת השמה מקצועית וגם מבחינת ההשמה מבחינת הדיור.
אנדרי קוז'ינוב: כמו שגם אלכס אמר, אין כרגע ממש יכולת ואם יגיעו הרבה מאוד עולים מאזורי אוקראינה או רוסיה, לא תהיה להם יכולת קליטה ישירה, לשכור דירה וכולי.
אנדרי קוז'ינוב: אני מדבר על הרצף התעסוקתי ועל ההשמה מבחינת הדיור.
אנדרי קוז'ינוב: אם הצפי בשנה הקרובה הוא של 50,000 עולים בעיקר מאזור ברית המועצות לשעבר – אוקראינה ורוסיה – סביר להניח שלא תהיה להם יכולת גם להיכנס מיד לשוק העבודה וגם לבצע קליטה ישירה, כלומר, לשכור דירה.
אנדרי קוז'ינוב: גם על זה דיברת.
אנדרי קוז'ינוב: מה ההיערכות האופרטיבית ואם היא קיימת וככל שקיימת?
מיכל וונש: אני אצטרף לזכות ולחובה שיש גם למי שמשתתפים סביב השולחן שעלו בעצמם ו/או העלו ילדים ארצה ומבינים לעומק את האתגרים קשורים בהשארת החיים מאחור.
מיכל וונש: בהקשר הזה אני חושבת – ואני אומרת את זה כמעט בכל הקשר בוועדות השונות בהן השתתפתי לאחרונה – שבקורונה יש לא רק אתגרים אלא הזדמנות מאוד מאוד גדולה ובל נחמיץ את ההזדמנויות שהאתגר הזה מביא עמו.
מיכל וונש: אני חושבת שבהקשר של אתגור הפרדיגמה כפי שאנחנו רואים אותה, משך אולי 72 שנות קיומה של מדינת ישראל, יש כאן הזדמנות היסטורית אולי, חד פעמית שאני לא יודעת מתי היא תשוב, באמת להגביר את הפרדיגמה של מערכת היחסים שלנו עם יהדות התפוצות כולה, להתעלות מעל הפוליטיקה, להתעלות מעל ההבדלים ולהבין שיש כאן משהו שיכול להעמיק את השיח ולדייק את השיח שלנו אל מול יהודי התפוצות, בין אם עולים ארצה או לא.
מיכל וונש: בנושא של העלייה והקליטה, אני משתמשת הרבה יותר במונח השתלבות כיוון מה שיושב ראש הוועדה העלה, ואני חושבת שיש כאן אתגרים מאוד גדולים, וגם חבר הכנסת קושניר וחבר הכנסת קוז'ינוב התייחסו לזה, אני חושבת שחשוב מאוד להבין שהנושא של ההכשרות המקצועיות - וגם ההכרה בתארים האקדמיים - וכל התהליך הזה, לרבות לימוד השפה העברית, כאשר מתחיל התהליך בחוץ לארץ, אנחנו בעצם לא מנצלים את הזמן – זה מהכרות – עד שאנשים מגיעים ארצה.
מיכל וונש: יכול להיות שיש אפשרות לייעל את הדבר הזה כדי שכאשר אנשים יגיעו ארצה, במיוחד בנסיבות של אתגרי הקורונה והצורך להשתלב בעבודה מיידית, הם יוכלו כבר להשתלב אחרי שהם עברו הכשרות מקצועיות בחוץ לארץ.
מיכל וונש: אני מאוד מקבלת את הצעתו של יושב ראש הסוכנות, ואני אעשה את כל מה שאני אוכל – בין אם במסגרת השדולה שאני אשמח להצטרף אליה – ואני חושבת שחיוני להקים גוף כזה, גוף בין-משרדי, על-משרדי, גוף שבוחן את כל שיתופי הפעולה.
דוד ביטן: משרד ראש הממשלה לא מתכלל את הדברים האלה?
חביב קצב: הוא עושה את זה.
יצחק הרצוג: זה תלוי.
יצחק הרצוג: לא כל דבר.
יצחק הרצוג: יש המון ידיים.
מיכל וונש: אני אשמח להתייחסות לזה.
דוד ביטן: מנכ"ל הקליטה ידבר על זה.
מיכל וונש: גוף כזה הוא הכרחי באתגרים בהם אנחנו עומדים.
מיכל וונש: חייבים להבין שהקהילות שיושבות היום בחוץ לארץ, כל אחד עם אתגריה, אלה לא רק האתגרים הבריאותיים אלא כל הפילנתרופיה תקרוס בקהילות שם.
מיכל וונש: זאת אומרת, מערכות החינוך תקרוסנה.
מיכל וונש: החינוך היהודי, כפי שאנחנו מכירים אותו היום, גם כך הוא לא בר קיימא ועכשיו הוא יהיה לא קיים.
מיכל וונש: להמשיך לשלם 67,000 דולר לשנה על בתי הספר.
מיכל וונש: כאן יש הזדמנות, שדווקא לא מתרגמת לעלויות ענקיות, של מדינת ישראל לשוב למה שהיה פעם – שליחים בצורות כאלה ואחרות שמתגברות את מערכות החינוך.
מיכל וונש: הם יצטרכו אותם כדי שהם יוכלו להמשיך להיות קיימים.
מיכל וונש: עוד מילה בנושא האנטישמיות.
דוד ביטן: אנטישמיות זה הדיון הבא שלנו.
מיכל וונש: אני רוצה לגעת בו כיוון שהוא משפיע על הגל שמגיע לכאן.
דוד ביטן: ברור.
דוד ביטן: הוא כבר השפיע קודם כי לא סתם ב-2018 היו 35,000 עולים.
דוד ביטן: הוא הגיע מכוח העניין הזה.
יצחק הרצוג: לא רק.
דוד ביטן: גם, אבל בעיקר.
דוד ביטן: למה באים מצרפת?
דוד ביטן: בעיקר בגלל האנטישמיות.
מיכל וונש: הם הפסיקו לבוא.
מיכל וונש: אתה צודק אבל אתה נוגע במשהו מאוד מאוד חשוב שבעיני חשוב להעלות אותו לדיון בפורום הזה.
מיכל וונש: למרות האנטישמיות, אנחנו יודעים שלמשל מצרפת – בדיוק נגעת בזה - הפסיקו לבוא.
מיכל וונש: הפסיקו לבוא בגלל הרבה מאוד מהחסמים.
מיכל וונש: היה הגל שבאו וחזרו, ועכשיו יש גל שפשוט לא באים.
דוד ביטן: יש כאלה שבאים ועוזבים.
יצחק הרצוג: אגב, זאת הזדמנות לברך את חברת הכנסת קוטלר בגלל הרקע הקנדי שלה והעובדה שהיא הצטרפה ואחריה את חבר הכנסת טייב שלמיטה ידיעתי הוא בכלל עבד עם הסוכנות היהודית בעברו.
מיכל וונש: אדוני היושב ראש, אני חייבת לסיים את המשפט.
מיכל וונש: אמירה התייחסה לאלפים שממתינים בגונדר ובאדיס.
מיכל וונש: אין להם פה, אין להם לובי והמצב אקוטי.
מיכל וונש: אנשים גוועים מרעב.
מיכל וונש: ממש ממש כך.
דוד ביטן: אחר כך תתייחס לעניין - דיברת אתי על השין-שינים האלה – שבעצם מדינת ישראל משלמת הרבה מאוד כסף אבל על אלה שנוסעים לחוץ לארץ, היא לא משלמת כלום.
דוד ביטן: חבר הכנסת יוסף טייב.
דוד ביטן: דרעי ידע כשהוא שם אותך ברשימה שאתה היית עובד הסוכנות היהודית?
יוסף טייב: ידע הכול.
יצחק הרצוג: הוא היה בפרויקט חי.
יצחק הרצוג: נכון?
יוסף טייב: אגב, פרויקט שנותן מענה איכותי בתוך מערכת החינוך בצרפת שנותנת את הזהות היהודית ואת החיבור לציונות ולמדינה.
יצחק הרצוג: עבדת עם שי?
יוסף טייב: גם עם שי.
יוסף טייב: ברשות היושב ראש וברשות יושב ראש הסוכנות היהודית, אני רוצה לשאול שאלה.
יוסף טייב: אני רואה שעלו כאן נתונים.
יוסף טייב: אני התמקדתי בנתונים של צרפת מטבע הדברים כי אני מחובר באופן אישי.
יוסף טייב: אנחנו רואים עלייה של 280 אחוזים בפתיחת תיקים לעלייה.
יוסף טייב: השאלה האמיתית היא האם אתם יכולים לתת לנו נתון שמראה כמה זמן לוקח מרגע פתיחת התיק ועד לקבלת תאריך עלייה.
יוסף טייב: אני מדבר במקרה נורמטיבי שבן אדם מביא את המסמכים, עושה את האפוסטיל והכול.
יוסף טייב: הייתי כבר בקשר מספר פעמים עם שי ואני מקבל עשרות פניות, אנחנו מתקרבים כמעט למאות, פניות של יהודים שכבר עשו את התהליך, התחילו אותו.
דוד ביטן: אני מודאג מכך שמדינת ישראל תשים ברקס לעלייה רק בגלל שיקולים תקציביים.
דוד ביטן: תאמין לי, זה הכי מדאיג אותו.
דוד ביטן: הפעם יכולים לעלות מאות אלפים.
יוסף טייב: היכולת של המענה, נתינת תאריך בצורה מהירה נובעת – ואני מבין זאת גם משי – מחוסר כוח אדם שיכול באמת להגיע, לצורך העניין משפחות שנמצאות בליאון והשליח נמצא בפריס והוא צריך לרדת לליאון.
יוסף טייב: אני חושב שיש כאן צורך אמיתי להגביר בכוח אדם כדי לתת את המענה המהיר כי יש כאן מומנטום ואנחנו יכולים להשתמש בו.
יוסף טייב: הוא חשוב.
יוסף טייב: מדובר בעלייה איכותית.
יוסף טייב: נקודה שנייה.
יוסף טייב: כרגע יש 130 תלמידי כיתות י"ב שמסיימים את מערכת החינוך בצרפת וברוב המקרים מגיעים לכאן לשנה, לשנתיים, לשלוש ללמידה בישראל.
יוסף טייב: התלמידים האלה כבר רשומים ורוצים להגיע לכל מיני מוסדות ולא עוברים דרך מסע מסיבה כזאת או אחרת או שאינם מוכרים דרך מסע או שבגלל בעיות בירוקרטיות לא עוברים דרך מסע.
יוסף טייב: בגלל תקופת הקורונה הגבולות סגורים בפני אותם תלמידים.
יוסף טייב: אנחנו מדברים על תלמידים שברוב המקרים, כ-70 אחוזים מהם, נשארים בישראל, מקימים כאן בית, אנחנו מדברים על נוער שמגיע בגיל 18 ואנחנו חוסכים אחר כך את כל הטיפול גם ברמה התעסוקתית, גם ברמת הקליטה.
יצחק הרצוג: כמו נעל"ה.
יצחק הרצוג: זה דומה לנוער נעל"ה.
שי פלבר: אתה מדבר על התיכונים הצרפתיים?
יוסף טייב: לאו דווקא.
יוסף טייב: גם תיכונים.
יוסף טייב: גם תיכוניים כמו כפר מימון וכולי.
יוסף טייב: אני מדבר גם לצורך העניין על ישיבות שקולטות אותם אם זה בבני ברק, בירושלים, באשדוד, והם לא נמצאים בתכנית מסע ואנחנו חייבים לתת לזה מענה.
דוד ביטן: אתה יכול להשיב לו על זה?
שי פלבר: לגבי התיכונים הצרפתיים, שני סוגים.
שי פלבר: יש תלמידים שבאים ללמוד כאן
שי פלבר: כמו נעל"ה ותיכוניים צרפתים בכפר מימון, גבעת וושינגטון, מי שזוכר את חוות הנוער הציוני.
שי פלבר: הם מגיעים על אשרת תלמיד ולא על אשרת עולה ודינם כדין נעל"ה.
שי פלבר: אני נפגשתי בשבוע שעבר עם המינהל לחינוך התיישבותי ואנחנו הולכים לבקש מרשות האוכלוסין להכיר בהם כמו תלמידי נעל"ה, כמו עולים חדשים.
שי פלבר: הם באים כתלמידים רק מסיבה טכנית, כי הם לא בגירים כדי לעלות בפני עצמם.
שי פלבר: ישבתי לפני שבוע עם אנשי המינהל לחינוך התיישבותי כי אנחנו רוצים להסדיר את הסוגיה הזאת.
שי פלבר: לגבי חניכי מסע.
שי פלבר: מי שמוכר כמארגן מסע, אין שום בעיה והוא יכול להגיע למסע, לישראל.
שי פלבר: אם יש ישיבה פרטנית שאולי היא לא מוכרת, אני אשמח לבדוק אתך ביחד עם מארגני מסע היכן הם נמצאים.
יצחק הרצוג: הייתי ראש שדולה עם שטרן בדיוק על אותו נושא.
יצחק הרצוג: אני אתייחס.
אלעזר שטרן: כמובן שאני שותף להערכה ליושב ראש הסוכנות היהודית, לסוכנות היהודית, לתפקיד הקריטי שהיא ממלאת לאורך שנים וגם בשנים האחרונים בעידוד עלייה, עלייה וגם שיתופי הפעולה עם גופים שלא היו פעם והיום נמצאים.
אלעזר שטרן: הדבר השני.
אלעזר שטרן: לצד העיסוק כאן במסע, שהוא נכון מאוד, החשיבות בזמן הזה, אני חושב שנכון רק להזכיר שתכנית שהסוכנות היהודית היא שחקן מרכזי בה, תגלית, כרגע מוקפאת מכורח הנסיבות.
אלעזר שטרן: חשוב שאנחנו נרשום את זה כדי לפתוח אותה הכי מהר שאפשר.
אלעזר שטרן: בסך הכול זה פרויקט דגל בעם היהודי.
אלעזר שטרן: בקשר לדברים.
אלעזר שטרן: אני יכול לומר שאני חבר הכנסת הכי ותיק בדיון.
יצחק הרצוג: חוץ ממני.
אלעזר שטרן: אתה כבר לא.
אלעזר שטרן: חשבתי על זכה.
דוד ביטן: לא משנה.
דוד ביטן: אם תהיה עוד 10 כנסות, אתה לא תעבור את התקופה שהוא היה.
דוד ביטן: ממני אתה יותר ותיק אולי בשנה-שנתיים.
דוד ביטן: שנה ושמונה חודשים.
אלעזר שטרן: אני כמובן צריך לברך את דוד ביטן שלקח על עצמו את הנושא החשוב הזה, ועכשיו אני מדבר ברצינות, נושא הקליטה.
אלעזר שטרן: לדעתי, ג'וש, זה כמעט הפרי היחיד של המשלחות לחוץ לארץ של חברי הכנסת, שהצלחת לשים את ביטן שיבין את חשיבות הנושא של העלייה.
אלעזר שטרן: אני לא הייתי אף פעם במשלחת שלכם.
גוש שוורץ: הזמנתי אותך.
אלעזר שטרן: הזמנת אותי כמה פעמים.
דוד ביטן: ניקח אותך למשלחת הבאה.
דוד ביטן: זאת אידיאולוגיה?
אלעזר שטרן: זאת לא אידיאולוגיה.
אלעזר שטרן: עזוב אותך, הנושא הוא יותר רציני מעוד נסיעה או פחות נסיעה לחוץ לארץ.
אלעזר שטרן: אני בכוונה שאלתי את ג'וש מה יצא באמת ממה שהבניין הזה עושה, לא בהצהרות דקלרטיביות אלא בעשייה היום יומית שלו.
דוד ביטן: אני אענה לך על זה.
דוד ביטן: קודם כל, יצאו שני חוקים שאני חוקקתי כאשר האחד קשור להר הרצל והשני קשור להתאמה של האמנות לימים האלה כדי לאפשר לסוכנות לבצע את העבודה בצורה טובה יותר כיוון שהיועצים המשפטיים במדינת ישראל החליטו שצריך מכרזים.
דוד ביטן: תיקנו את העניין הזה.
דוד ביטן: זאת דוגמה אחת.
דוד ביטן: דוגמה שנייה עליה אנחנו מדברים עכשיו, הקמת הקרן.
דוד ביטן: זה נובע מהדברים האלה שהיינו בשדולה ושראינו בעיניים.