GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלי פלוסקוב: רבותיי, אני ברשות
טלי פלוסקוב: כם מתחילה את הסיכום.
טלי פלוסקוב: אחת, הנושא שהעליתי בהתחלה, על כך שקבוצת אלמנות לא קיבלו את המענק של 500 שקל.
טלי פלוסקוב: פנייה לשר האוצר לוודא שגם אלמנות נכי מלחמת העולם השנייה יקבלו 500 שקל כפי שקיבלה כל האוכלוסייה של אזרחים ותיקים.
טלי פלוסקוב: שתיים, פנייה לרשות לזכויות ניצולי השואה, מידע כמה ניצולי שואה, יזמינו סקר עמוק, בדיוק מה שאתה אמרת, אברהם, זה נכון, אני רוצה שאנחנו לא נגיד שיש לנו במדינה 187,000 ניצולי שואה, מצוין, אבל אני רוצה להבין כל קבוצה ועם איזה קשיים כל קבוצה מתמודדת כדי לנסות לפתור את כל הסוגיות של כל קבוצה בנפרד.
טלי פלוסקוב: אלה קבוצות שונות, גם מבחינה כלכלית, גם מבחינה נפשית, גם מבחינה חברתית אלה קבוצות שונות ולכן אנחנו לא יכולים קבוצה כל כך גדולה של אנשים להשאיר ללא טיפול.
טלי פלוסקוב: זו פנייה לרשות לזכויות ניצולי שואה.
טלי פלוסקוב: לגבי תור לדיור ציבורי.
טלי פלוסקוב: אני חושבת שחבר הכנסת קושניר כאן עשה לי קצת סדר, הוא אמר ש-90% מאלה שממתינים לדיור ציבורי הם פליטי שואה, אז אנחנו לא יכולים לדבר על איזה שהיא קדימות.
טלי פלוסקוב: אולי אפשר לבדוק 10% נוספים בסיוע לשכר דירה, כמו שמקבלים ניצולי שואה שהיו בגטאות ומחנות.
טלי פלוסקוב: זו כן הצעה שבהחלט יכולה להיות, 10% תוספת לסיוע בשכר דירה לקבוצה הזאת של האנשים.
שלומית אבינח: זה שר השיכון בנושא?
שלומית אבינח: שר השיכון ושר האוצר?
טלי פלוסקוב: שוב אני חוזרת ואומרת, אני רוצה מאוד לדעת כמה מהאנשים האלה, ואני לא אתפלא לדעת שרובם, חיים מתחת לקו העוני.
טלי פלוסקוב: גם זה נתון שהוא מאוד חשוב מבחינתי.
טלי פלוסקוב: מבחינת משרד המשפטים, אני מחכה למסמך בכתב ואני אהיה בקשר עם הנציגה.
טלי פלוסקוב: אני הבנתי שמצאתי פה נציגה מאוד אכפתית ורגישה לנושא ואולי אנחנו ביחד נוכל להעביר כמה הצעות חוק שיעזרו כאן לעזור לאנשים האלה.
טלי פלוסקוב: למצוא דרך לימוד של ניצולי שואה לנושא המחשבים, אינטרנט, זום וכל הטכנולוגיות החדשות שכולנו היום חיים בהן.
טלי פלוסקוב: למצוא דרך, אולי שוב פעם, אני לא מדברת על מצוקה כלכלית כי כסף אני אמצא, תמצאו לי דרך משפטית להעביר את הכסף שזה יגיע לאנשים האלה.
טלי פלוסקוב: אני לא רוצה הנצחה, אני רוצה לעזור לאנשים שעדיין בחיים.
טלי פלוסקוב: אני חייבת פה פתרון ואני אשמח מאוד אם משרדי הממשלה שנמצאים איתנו יוכלו לעזור לי בנושא הזה.
טלי פלוסקוב: לגבי המענק השנתי שמקבלים היום.
טלי פלוסקוב: אני חייבת להגיד לכם שאני הגשתי הצעת חוק ואני מקווה מאוד שאנחנו נתחיל לקדם אותה, וזה מתחבר להשוואת תנאים של פליטי השואה שעלו ארצה לפני שנת 53' ואחרי 53', זו בעיניי אפליה חד משמעית.
טלי פלוסקוב: אני יודעת שהמדינה לא יכולה, במיוחד עכשיו במצב כל כך קשה, לעמוד בהוצאה כל כך גדולה, אבל לעשות את זה הדרגתית, להעלות כל שנה ב-10% מענק שנתי אנחנו כן יכולים.
טלי פלוסקוב: זו הצעה שהגשתי וזו הצעה שאני אקדם.
טלי פלוסקוב: אני אשמח מאוד שכל משרדי הממשלה שהיום שותפים איתנו בדיון ייתנו גיבוי להצעה הזו, זה לא הרבה כסף, אפשר להתחיל את הצעדים האלה.
טלי פלוסקוב: דבר נוסף, ניצולי שואה שהיו בגטאות ומחנות זכאים למענק חודשי כאשר ניצול שואה הולך לעולמו, האלמן/אלמנה ממשיכים לקבל קצבה, אתם יודעים, כל החיים.
טלי פלוסקוב: אני רוצה לאנשים האלה לתת אפשרות לקבל את המענק השנתי הזה עוד שלוש שנים מיום פטירתו של ניצול השואה, למה?
טלי פלוסקוב: כי ברגע שאחד מהם נפטר ההכנסות יורדות משמעותית, הסיוע לשכר דירה יורד, קצבת הביטוח הלאומי יורדת והבן אדם ממשיך להתמודד עם כל הסוגיות שהיו לו לפני, גם לפעמים השכירות אותה שכירות, אי אפשר לעצור אותה באמצע, אנחנו חייבים לתת עוד שלוש שנים תמיכה לאותו בן זוג שנשאר בחיים.
טלי פלוסקוב: זו גם הצעה שעומדת על השולחן, שוב אני מבקשת תמיכה של המשרדים הרלוונטיים שנמצאים היום איתנו.
טלי פלוסקוב: עוד נושא שאני מאוד רוצה לקדם, תחבורה ציבורית חינם לניצולי שואה במדינת ישראל.
טלי פלוסקוב: רבותיי, זה כבוד של המדינה לאנשים האלה.
טלי פלוסקוב: בהרבה מדינות בעולם זה קיים, אצלנו לא, חייבים לעשות את זה גם כן.
טלי פלוסקוב: כמובן מה שהציעו משרד המשפטים, להרחיב את מעגל הזכאים לקבלת מענק שנתי מהמדינה.
טלי פלוסקוב: גם פה אני אשמח מאוד לשיתוף פעולה.
טלי פלוסקוב: רבותיי, אני מודה לכולם על ההשתתפות בדיון, אני חוזרת ואומרת, את הקבוצה הזאת אני אלווה כנראה עוד הרבה שנים, אני מבקשת מכולם, תפתחו את העיניים, הנציגים של המשרדים, זו קבוצה ייחודית שנופלת בין הכיסאות, אנחנו צריכים לתת גם להם את תשומת ליבנו.
טלי פלוסקוב: קבוצה מאוד גדולה, 80,000 איש, אני חייבת בצער להגיד, מנותקים ממה קורה במדינה בגלל חוסר בשפה, אנחנו צריכים לתת להם את זה, אנחנו צריכים להגיע אליהם ולא לחכות עד שהם יגיעו אלינו.
טלי פלוסקוב: תודה רבה לכולם, יישר כוח על מה שאתם עושים ונמשיך בשיתוף פעולה.
דוד ביטן: אני מתכבד לפתוח את הישיבה שעוסקת בייצוג הולם בקרב עובדי המדינה לעולים חדשים ובכללם בני העדה האתיופית.
דוד ביטן: זה עלה באחד הדיונים האחרונים והחלטנו לטפל בזה כיוון שזה לא מיושם.
דוד ביטן: בגדול זה לא מיושם.
דוד ביטן: אנחנו מבינים את זה.
דוד ביטן: הייתי רוצה שהיועצת המשפטית תסביר לנו מה קורה מבחינת מערכת החוקים, דבר ראשון, ואחר כך הייתי רוצה שנציבות שירות המדינה גם תתייחס לזה.
שלומית אבינח: יש פה גם את הממ"מ, אורלי אלמגור לוטן.
דוד ביטן: הממ"מ, אוקיי, גם הממ"מ.
דוד ביטן: אני גם רוצה לדווח שבהמשך לדיונים שיהיו לנו, משרד הביטחון הגיש הצעת חוק בנושא של המימוש החלקי של המענק, לדעתי מה שכתבו שם לא מספיק, אבל אנחנו נדבר על זה בוועדה.
דוד ביטן: החוק הזה עבר מוועדת העבודה והרווחה אלינו ואנחנו נטפל בזה בתוך כמה ימים ונסיים את העניין הזה.
דוד ביטן: לוועדת העבודה והרווחה יש כל כך הרבה חוקים שהיא לא הייתה מתחילה אפילו לטפל בזה, אולי בעוד חצי שנה, אז אנחנו ככה זירזנו את העניין.
דוד ביטן: בבקשה, היועצת המשפטית.
מרב תורג'מן: כן, אדוני.
מרב תורג'מן: אני אסקור בקצרה את החוקים שמהווים את התשתית לחובה לתת ייצוג הולם, גם של ועדת העלייה והקליטה וגם מה שבסמכות ועדת החוקה.
מרב תורג'מן: בחודש מרץ 2011 אישרה הכנסת את הצעת החוק להרחבת הייצוג ההולם של בני העדה האתיופית בשירות הציבורי, תיקוני חקיקה.
מרב תורג'מן: מטרת החוק הייתה לסייע בקליטתם והשתלבותם של אוכלוסיית העולים מאתיופיה ובני משפחתם ובעיקר לסייע לקליטתם בשוק העבודה מתוך הבנה שזה אחד החסמים המשמעותיים ביותר לקליטה מיטבית.
מרב תורג'מן: החוק תיקן ארבעה חוקים שונים, אחד זה חוק החברות הממשלתיות ונקבע בו פרק חדש שעניינו ייצוג הולם בקרב עובדי החברות הממשלתיות שלהן יותר מ-50 עובדים, בכל המשרות והדירוגים, נקבע שיינתן ביטוי לבני העדה האתיופית והכוונה למי שהוא או אחד מהוריו נולדו באתיופיה ואין מגבלה של זמן.
מרב תורג'מן: נקבעו גם חובות על הדירקטוריון של החברה הממשלתית לפעול לייצוג הולם בקרב העובדים, לקבוע יעד ולנקוט את האמצעים הדרושים כדי להגיע ליעד, לייעד משרות, לתת העדפה מתקנת במכרזים, וכאן נכנסת הוועדה, נקבע שחברה ממשלתית תגיש לרשות החברות הממשלתיות אחת לשנה דין וחשבון לגבי ביצוע הוראות החוק ופירוט הנתונים ורשות החברות הממשלתיות מגישה לממשלה, לנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה וגם לוועדת העלייה והקליטה אחת לשנה דוח על יישום החוק.
דוד ביטן: הדוח הזה הוגש אי פעם?
מרב תורג'מן: הדוח הזה באופן עקרוני מוגש אחת לשנה, יש איחורים, לפעמים גם - - -
שלומית אבינח: הדיון האחרון התקיים ב-2018.
דוד ביטן: ולפי הדוחות האלה מה?
דסטה גדי יברקן: קטסטרופה.
יואל רזבוזוב: זה מיושם, אבל חלקית.
דוד ביטן: זה לא מיושם, בקיצור.
דוד ביטן: אז מה הם מגישים בדוח?
דוד ביטן: 'קלטנו אתיופי אחד', מה?
שלומית אבינח: אבל, דוד, עולים חדשים, לא דווח - - -
מרב תורג'מן: אני כבר אגיע לזה, אבל עולים חדשים - - -
דוד ביטן: אבל זה לגבי העדה האתיופית?
מרב תורג'מן: זה לגבי העדה האתיופית.
מרב תורג'מן: הסדר דומה נקבע גם לגבי תאגידים סטטוטוריים ושר המשפטים צריך להגיש לוועדה אחת לשנה דוח על היישום.
דוד ביטן: מה הסנקציות בחוק?
דוד ביטן: אין סנקציות בחוק?
מרב תורג'מן: אין סנקציות בחוק.
דוד ביטן: נו, אז מה?
דוד ביטן: מי רשאי פה לתת סנקציות?
מרב תורג'מן: או רשות החברות הממשלתיות, ככל שיש בסמכותם, או לשר המשפטים לגבי תאגידים סטטוטוריים.
יואל רזבוזוב: מה עם עולים חדשים?
שלומית אבינח: לא היה דיווח בכלל.
מרב תורג'מן: אני אגיע כבר לעולים חדשים.
מרב תורג'מן: ייצוג הולם לבני העדה האתיופית נקבע גם בפקודת העיריות וגם בפקודת המועצות המקומיות ובעניין הזה שר הפנים אמור להגיש לוועדה, נדרש להגיש לוועדה אחת לשנה את הדוח.
דוד ביטן: ומוגש?
מרב תורג'מן: שם יש בעיה, אנחנו מכירים את זה כבר כמה שנים, יש ככל הנראה בעיה באיסוף החומר מכל הרשויות המקומיות שחלקן מגישות למשרד הפנים וחלקן לא וברוב השנים הדוח הזה הוגש באופן חלקי, לא היו בו נתונים לגבי כלל העיריות והמועצות המקומיות.
מרב תורג'מן: חוק שירות המדינה (מינויים), שהוא אינו בסמכות ועדת העלייה והקליטה אלא הוא בסמכות ועדת החוקה, גם הוא מעגן חובת ייצוג הולם וחובת הייצוג ההולם שם היא באמת לכלל העולים החדשים ולבני העדה האתיופית.
דוד ביטן: מה זאת אומרת זה לא בסמכותנו?
דוד ביטן: כתוב בחוק סמכות ועדה איזה?
מרב תורג'מן: הוועדה שדנה וגם חובת הדיווח היא לוועדת החוקה.
דוד ביטן: כתוב?
מרב תורג'מן: כן, כתוב במפורש שחובת הדיווח היא לוועדת החוקה.
דוד ביטן: למה לא לוועדת עלייה וקליטה?
מרב תורג'מן: אדוני יכול לבחון את העניין הזה, אנחנו נדבר על זה, אבל בכל אופן לגבי עולים חדשים ההוראה נוספה רק ב-2016 כך שאני מניחה שהפרספקטיבה היא פחות רחבה.
דוד ביטן: שמה אומר החוק לגבי עולים חדשים?
יואל רזבוזוב: כמה שנים זה עולה חדש?
מרב תורג'מן: עד 12 שנים.
מור ברזני: לא, זה מי שעלה בהיותו בגיר וטרם חלפו 12 שנים מיום עלייתו.
שלומית אבינח: כתוב לך במסמך של הממ"מ.
מרב תורג'מן: ולגבי בני העדה האתיופית, זה אותו דבר, מי שהוא או הוריו נולדו.
דוד ביטן: מה האחוזים באתיופים ומה האחוזים ב – שחייבים לקלוט?
מרב תורג'מן: אין התייחסות באחוזים, אין התייחסות ליעד.
מרב תורג'מן: אני מניחה שנציגת הנציבות תציג את זה.
דוד ביטן: ממה נובע שצריכים - - -
יואל רזבוזוב: יחס באוכלוסייה.
מור ברזני: חוק שירות המדינה (מינויים) מטיל חובה על נציב שירות המדינה להמליץ לממשלה על יעדים ביחס לכל אחת מהאוכלוסיות.
דוד ביטן: נו, ויש המלצה כזאת?
מור ברזני: ביחס ליוצאי אתיופיה היעד שנקבע הוא כפי שיעורם באוכלוסייה, שזה יעד שבעינינו הוא יעד טוב, אפקטיבי, כי בעצם - - -
דוד ביטן: ולעולים חדשים מה?
מור ברזני: לעולים חדשים לצערי טרם נקבע יעד ואנחנו עכשיו נמצאים בעבודת מטה יחד עם משרד העלייה והקליטה כדי לקבוע יעד, כששוב נקודת הייחוס שלנו היא שיעורם באוכלוסייה.
דוד ביטן: אבל מה כוללת ההעדפה הזו?
דוד ביטן: הם חייבים לקלוט עובדים, או שאם יש שוויון בין שני מועמדים הם חייבים לקלוט את המועמד?
מרב תורג'מן: גם וגם.
מרב תורג'מן: יש שתי חלופות, אחת באמת לייעד משרות, דבר שני זה העדפה מתקנת, זאת אומרת שאם יש לך שני מועמדים בעלי אותם כישורים אתה רשאי להעדיף כדי לעמוד ביעדים את העולה החדש.
דוד ביטן: בקיצור אף אחד לא מיישם את זה, לא בעיריות, לא בממשלה, לא בתאגידים, לא בכלום.
דוד ביטן: אף אחד לא מיישם, אז איך רוצים שעולים חדשים יעבדו?
דוד ביטן: רק אם יש לו יכולת כמו מהנדס, רופא, דברים מהסוג הזה, רק אז, מעבר לזה אין שום מומחיות.
מרב תורג'מן: שפה אתה מכיר גם את הבעיה של המרת הרישיונות.
דוד ביטן: כן, זה עוד משהו, אבל אני אומר, אז איפה פה ה – ?
מור ברזני: אז תיכף אני אסקור מה - - -
שלומית אבינח: אני רוצה הערה לסדר.
שלומית אבינח: כמנהלת הוועדה אני רוצה להדגיש לפרוטוקול שבכנסת ה-20 קיימנו בנושא הזה את רשות החברות, השלטון המקומי ונציבות שירות המדינה בדיון אחד, השנה החלטנו להפריד את זה כי זה יותר יעיל ויותר נכון, בעיניי, והוועדה תקיים דיון נפרד עם רשות החברות הממשלתיות ועם השלטון המקומי.
דוד ביטן: כן, אבל אין סנקציות אז הם לא מיישמים את זה.
דוד ביטן: טוב מאוד שהם מגישים לנו דוח לוועדה, באמת זה יפה מאוד.
יואל רזבוזוב: יושב הראש, אני רוצה ממש משפט.
דוד ביטן: אבל תכלס אין בזה כלום, קצת על האתיופים אני יודע שפה ושם, אבל לא יותר.
מור ברזני: לא, תיכף אני אסקור מה נציבות שירות המדינה עושה.
דוד ביטן: תיכף אנחנו נראה מה אתם עושים בעניין הזה.
יואל רזבוזוב: משפט.
יואל רזבוזוב: עוד בכנסת ה-19, כשהייתי יושב הראש, קיימנו איזה ארבעה דיונים, לדעתי, אפילו יותר, בנושא.
יואל רזבוזוב: באמת קיימת בעיה, גם דוחות חלקיים, הדיווח הוא חלקי, רשויות מקומיות לא דיווחו, כן יש חברות ממשלתיות שמשתדלות, חברת חשמל אני זוכר, השאלה בסוף גם באיזה תפקידים אותם העולים נמצאים.
דוד ביטן: חברת החשמל משתדלת, אבל לא לגבי עולים חדשים, היא משתדלת לגבי דרוזים - - -
יואל רזבוזוב: לא, גם כלפי יוצאי העדה האתיופית, אבל בסופו של דבר, כמו שאמרתי בסוף, הם כותבים 60-50 עובדים ובסוף אתה מסתכל במה עובדים, עובדים בניקיון, אתה לא רואה במשרות שהיינו רוצים לראות אותם.
דוד ביטן: עם זה יש בעיה.
דוד ביטן: אתה יכול לדרוש שוויון, אבל לא לדרוש שוויון גם במסגרת, זו בעיה קצת.
דוד ביטן: אבל אתה יודע מה?
דוד ביטן: שיקבלו קודם כל.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרנו, מבחינת העדה האתיופית יש אנשים שנולדו פה והתחנכו ויש להם תארים והם יכולים להשתלב בדיוק כמו כולם.
יואל רזבוזוב: אם אנחנו מדברים על עולים חדשים אז יש אנשים שהביאו התמחות והם מומחים לא פחות עם רקע וזה עניין של שפה, אבל ב-12 שנים אפשר ללמוד עם את השפה, אז גם הם יכולים להשתלב.
יואל רזבוזוב: עוד פעם, יש פה אינטרס, אני לא רוצה פה להרחיב ולהגיד, אבל הרבה זה חבר מביא חבר וזה.
יואל רזבוזוב: אנחנו מדינת עלייה, אנחנו צריכים לתת לעולים חדשים הזדמנות שווה ופה הדיון בוועדה הזו הוא בדיוק אמור לתת - - -
שלומית אבינח: אבל בארבע השנים האחרונות לא היה בכלל דיון על שילוב עולים חדשים בשירות המדינה, לא התקיים בכלל.
יואל רזבוזוב: אני בכלל לא ידעתי שהעולים החדשים בתוך הסיפור הזה.
דוד ביטן: כן, אבל עלינו על זה.
יואל רזבוזוב: אז חשוב שאנחנו עושים את זה וצריך לראות באמת מה עושים.
דוד ביטן: טוב, עוד חבר כנסת רוצה להתייחס?
אנדרי קוז'ינוב: סליחה על האיחור.
דוד ביטן: מי את?
דוד ביטן: רק תגידי לנו.
אורלי אלמגור לוטן: אורלי אלמגור לוטן, אני ראש צוות בממ"מ.
אורלי אלמגור לוטן: אז ממש בשתי דקות כי מור מהנציבות תציג אחריי אז בלי להיכנס לנתונים.
אורלי אלמגור לוטן: בהמשך למה שחבר הכנסת רזבוזוב אמר אנחנו סקרנו גם את יוצאי אתיופיה וגם את העולים החדשים בשירות המדינה, אבל יש כאן שתי קבוצות שהן שונות מבחינת ההשתלבות שלהן.
אורלי אלמגור לוטן: אם אצל יוצאי אתיופיה יש יותר מהכמה ופחות מהאיך, כלומר באיזה תפקידים הם מועסקים, אצל העולים החדשים אנחנו רואים שיש פחות מהכמה, לעומת האחוז באוכלוסייה וזה שלא קבעו יעד, אבל יש יותר מהאיך, זאת אומרת התעסוקה שלהם, רואים שהם מועסקים בתפקידים מקצועיים.
אורלי אלמגור לוטן: כאן אני רוצה להגיד עוד משהו בהמשך למה שחבר הכנסת רזבוזוב אמר, שבאמת הדוחות של הנציבות הם מאוד מפורטים, מה שאין בהם, ובעבר למיטב זיכרוני כן היה, ואני חושבת שאם מור פה אז אולי תיקחו את זה לתשומת ליבכם, זה ההתייחסות לסוגי התפקידים שבהם מועסקים יוצאי אתיופיה והעולים החדשים וכל הקבוצות בכלל שמחויבות בחוק.
דוד ביטן: כמה קלטו, למשל, בשנת 2019?
אורלי אלמגור לוטן: אז שוב, את המספרים אני מעדיפה שמור תציג, יש לה את הכול, אבל עניין התפקידים הוא משמעותי.
אורלי אלמגור לוטן: אני לא יודעת, משפטית אולי מרב תוכל להרחיב, מה שאני קוראת זה שהחוק מדבר על ייצוג הולם בכל הדרגות והמקצועות בכל המשרדים ויחידות הסמך ולכן יש כאן מקום, כשמסתכלים על הייצוג ההולם, להסתכל במה הם מועסקים.
אורלי אלמגור לוטן: לא צריך תפקיד תפקיד, אבל מקובל להסתכל על דירוגים, מי מועסק בדירוג המנהלי - - -
דוד ביטן: אני מבין את זה, אבל קודם כל שייקחו ואחר כך נתווכח לאיזה תפקידים.
דוד ביטן: הם גם לא לוקחים.
אורלי אלמגור לוטן: יש גם עניין, יוצאי אתיופיה כרגע בכלל שירות המדינה עומדים בהחלטת הממשלה, לפי כלל שירות המדינה, יש שונות מאוד מאוד גדולה בין המשרדים.
אורלי אלמגור לוטן: יש המון במערכת הבריאות, יש פחות באופן יחסי בשירות המדינה.
אורלי אלמגור לוטן: רוב יוצאי אתיופיה מועסקים בתפקידים בדירוגים מנהליים, הרבה יותר ממה שמועסקים כלל עובדי המדינה.
אורלי אלמגור לוטן: אצל העולים החדשים המצב הוא שונה, העולים החדשים יותר מועסקים בתפקידים מקצועיים, יש פחות עולים, אבל הם מועסקים בתפקידים מקצועיים.
אורלי אלמגור לוטן: יש פחות בכירים יוצאי אתיופיה בשירות המדינה.
אורלי אלמגור לוטן: אז כן יש כאן עניין של ותק בשירות המדינה והתקדמות.
אורלי אלמגור לוטן: שני דברים שכן צריך לשים לב בנציבות כרגע, האחד, כשמסתכלים על תכניות שנועדו לקדם אנשים בשירות המדינה, כמו צוערים בשירות המדינה, שזו תכנית שבאמת מיועדת לקהל שמגיע מבחוץ, יש מועמדים יוצאי אתיופיה, אין בשנים האחרונות לא יוצא אתיופיה ולא עולים חדשים בתכנית.
אורלי אלמגור לוטן: וכאן זה לא כמו תכניות הבכירים האחרות שכבר צריך להגיע אליהם כבכירים.
אורלי אלמגור לוטן: דבר שני, הייתה קליטת עובדי קבלן מסיבית בשנים 2017-2016 למערכת הבריאות במסגרתה נקלטו גם לא מעט יוצאי אתיופיה.
אורלי אלמגור לוטן: זה לפי מה שכתוב בדוח מה שהקפיץ את המספר של הסך הכול.
אורלי אלמגור לוטן: כן מוזכר בדוח שדובר על זה שייבנו תכניות של קידום ושילוב של העובדים אחר כך בתפקידים אחרים.
אורלי אלמגור לוטן: אנחנו עכשיו כמה שנים אחרי, צריך גם להסתכל על זה, איפה העובדים שנקלטו, עובדי הקבלן, האם באמת יש תכניות לשלב אותם בתפקידים אחרים.
דוד ביטן: מה שעשית בטבלאות, הטבלה השנייה של העולים החדשים, זה כולל אתיופים?
אורלי אלמגור לוטן: לא, אנחנו הפרדנו בין יוצאי אתיופיה לבין עולים חדשים.
דוד ביטן: נציבות שירות המדינה פה?
דוד ביטן: קודם כל אני מבקש שהממשלה תקבל החלטה לגבי אחוז הייצוג ההולם של עולים חדשים.
דוד ביטן: ברגע שאין אז גם אי אפשר לעשות כלום, הם יכולים לקבל אחד, הם יכולים לקבל ארבעה, זה לא משנה.
דוד ביטן: מתי אתם עושים את זה?
מור ברזני: בתוך חודשיים אנחנו נביא המלצה לממשלה לקביעת יעד של עולים חדשים.
דוד ביטן: באתיופים יש, נכון?
מור ברזני: באתיופים יש.
דוד ביטן: כמה האחוז של האתיופים?
מור ברזני: 1.7, 1.8.
דוד ביטן: אז כמה לדעתך בעולים חדשים צריך להיות האחוז?
מור ברזני: שיעורם של העולים החדשים על פי נתוני הלמ"ס באוכלוסייה הוא משהו כמו 3.5%-3% ואני חושבת שהיעד יכוון לשם.
יואל רזבוזוב: 350,000, 400,000 ב-12 שנים האחרונות, אם אנחנו מדברים.
מור ברזני: על פי נתוני למ"ס, 3.5%-3% מהאוכלוסייה בישראל בכוח העבודה הם עולים חדשים.
דוד ביטן: זה בקליטה חדשה או צריכים לאזן רטרואקטיבית?
מור ברזני: לא, זה מי שעלה וטרם חלפו - - -
דוד ביטן: לא, לא על זה אני מדבר.
דוד ביטן: נגיד סתם דוגמה יש בעירייה מסוימת 1,000 עובדים, 3% נקודה משהו זה 35, נכון?
דוד ביטן: אז הם צריכים לקבל לפי זה איזון שנתי שמתחילים או צריך רטרואקטיבית?
מור ברזני: הם צריכים לפצות, הם צריכים להגיע ל-3.5% מסך הייצוג.
דוד ביטן: כן, אבל איך הם עושים את זה?
דוד ביטן: נגיד בשנה הראשונה הם צריכים לקלוט את כל ה-35, או מספיק שיעשו את זה - - -
מור ברזני: אז באמת אתה נוגע באחד האתגרים של הנושא.
מור ברזני: אנחנו צריכים להאיץ תהליכים של פערים שנוצרו במשך שנים, אתה צודק, הדבר הזה הוא קשה, אבל זה התפקיד שלנו.
דוד ביטן: אז בהחלטת ממשלה צריכים לקבוע יעד שנתי?
דוד ביטן: איך אנחנו מתקדמים לאחוז הזה?
דוד ביטן: לא די בזה שקובעים את האחוז, הרי הם לא יבואו, עיריית תל אביב, ויעשו את זה בשנה אחת, היא לא יכולה לעשות את זה, אבל צריך להיות נגיד בטווח של חמש שנים איך הם מגיעים ליעד הזה.
דוד ביטן: בשנים הראשונות הם צריכים לקבל יותר.
יואל רזבוזוב: זה תקנים, אולי במכרז, יש העדפה במכרז.
דוד ביטן: מי אחראי על רשויות מקומיות?
מור ברזני: משרד הפנים.
דוד ביטן: יש שם נציבות שירות מדינה כזאת שלהם?
דוד ביטן: ובתאגידים, אתם?
מור ברזני: רשות החברות.
דוד ביטן: אז אני שואל אותך שאלה, האם משרד הפנים או רשות החברות או אתם יכולים – אתם צריכים לאשר תקנים, נכון?
דוד ביטן: תקנים חדשים או תקנים קיימים?
מור ברזני: לאשר באיזה מובן?
דוד ביטן: לקבלת עובדים.
דוד ביטן: נגיד עכשיו משרד הבריאות צריך לקבל השנה 200 עובדים, אתם מאשרים את זה מראש?
מור ברזני: זה נעשה יחד עם האוצר.
דוד ביטן: לא, בסדר, חכי עם האוצר, אתם מאשרים את זה מראש?
דוד ביטן: אז למה שלא תודיעו לכל משרד ממשלתי שאתם לא תאשרו שום דבר עד שלא יראו איך הם מתקדמים לכיוון הזה?
מור ברזני: זה לגמרי הצורה שבה נציבות שירות המדינה עובדת, וגם בדיוני תקציב ובדיוני התקינה לשנה הבאה בעצם התפיסה היא שהם צריכים להציג לנציבות שירות המדינה איך הם מגיעים - - -
דוד ביטן: לא, כתנאי לאישור.
דוד ביטן: את צריכה לאשר להם את המשרות?
מור ברזני: כתנאי לאישור.
מור ברזני: אחת לשנה - - -
דוד ביטן: כל מכרז את מאשרת להם מראש?
מור ברזני: לא כל מכרז, אבל אחת לשנה מדברים על תכנון התקנים שצפוי המשרד לקלוט.
דוד ביטן: זה לא מספיק.
דוד ביטן: אתם צריכים לקבוע, צריך לדבר עם נציב שירות המדינה שייתן הנחיה שלא מאשרים, אפילו לא מכרזים פנימיים, עד שהם לא מראים לכם התקדמות בכיוון הזה, אחרת אין טעם.
דוד ביטן: מה זה פעם בשנה בדיוני תקציב?
דוד ביטן: בדיוני תקציב מאשרים תקנים בלבד, הם לא מאשרים מכרזים.
דוד ביטן: אתם צריכים לעצור את זה לתקופה מסוימת.
דוד ביטן: עד שלא תראו לנו במשרד הממשלתי שאתם מתקדמים ליעד אנחנו לא נאשר לכם שום דבר, למה לא?
דוד ביטן: פעם אחת ולתמיד תעמידו את הדברים האלה בתוך העניין.
דוד ביטן: וגם משרד הפנים וגם רשות החברות צריכים לעשות את זה ואז תהיה התקדמות לכיוון.
דוד ביטן: אם לא, לא תהיה שום התקדמות.
דוד ביטן: זה טבעי גם, כשיש מכרז אז קולטים מה שאפשר וממשיכים הלאה.
אורלי אלמגור לוטן: היושב ראש, נציב שירות המדינה התבטא ככה בנובמבר 2019 בוועדת הכספים כשהיה הדיון בנוגע לאפשרות ובאמת הוא אמר שהם מתכוונים לעשות, זו אחת השאלות ששאלנו את הנציבות, הוא אמר שהם יבחנו אפשרות להשתמש כנגד משרדים שלא עומדים ביעדי הייצוג ההולם בדיוק בסנקציה הזאת, של לכפות עליהם יותר מכרזים שהם מכרזים ייעודיים.
אורלי אלמגור לוטן: שאלנו את הנציבות, ובאמת כמו שמור אמרה, מה שקיבלנו כתשובה זה שנציבות שירות המדינה טרם סיימה לגבש את המדיניות.
אורלי אלמגור לוטן: זה משהו שהנציב הצהיר עליו.
מור ברזני: התפיסה היא שייעוד משרות זו סנקציה, כלומר אם אתם לא מראים לנו שכמות המועמדים שאתם מקבלים וכמות הנכנסים שאתם מקבלים היא באמת בכיוון ליעדים - - -
דוד ביטן: בסדר, אבל בפועל זה לא קורה, את יודעת את זה.
דוד ביטן: זה לא קורה, מה אפשר לעשות?
מור ברזני: לא, אני רוצה לומר שאנחנו מדברים על מגמות ואם אנחנו מסתכלים על המגמות אז בהחלט יש מגמות חיוביות, בין היתר בזכות זה שהוקם האגף - - -
דוד ביטן: לא לגבי עולים, לדעתי לעולים לא מיישמים את זה בכלל.
דוד ביטן: אולי לגבי אתיופים.
מור ברזני: ביחס ליוצאי אתיופיה, זה נכון גם ביחס לאוכלוסיות אחרות, אני מסכימה איתך שיעד ביחס לעולים חדשים הוא קריטי כדי להזיז את המערכת.
דוד ביטן: רשות החברות לא הוזמנה, נכון?
שלומית אבינח: לא, זה דיון נפרד, זה מה שאמרנו.
אליהו חסיד: אני רוצה לשאול את שירות המדינה, אנחנו מדברים פה על עלייה, על אתיופים, בציבור החרדי יש 1.2 בשירות המדינה שעובד במקום שאמור להיות 7%, מטפלים בזה?
מור ברזני: אז אני אומר, 7% מכלל הגיוסים, זה היעד ביחס לחרדים.
אליהו חסיד: ואנחנו עומדים ב-1.2.
מור ברזני: סך הייצוג בשירות המדינה של חרדים הוא 1.2.
מור ברזני: ועדת חוקה, חוק ומשפט זימנה דיון בעניין הזה של כלל האוכלוסיות שהיום אנחנו לא דנים בהן, ובין היתר נדון שם לעומק בחרדים.
דוד ביטן: מישהו עוד רוצה?
דוד ביטן: את אחריו.
דוד ביטן: את גם חדשה, נכון?
דוד ביטן: מהחוק הנורבגי?
מיכל וונש: אני מהחוק הישראלי יותר, אדוני היושב ראש.
דוד ביטן: בחוק הנורווגי מחליפים את כולם, בחוק שלנו, זה באמת ישראלי, שניים, שלושה.
קריאה: בליכוד אין נורווגי.
דוד ביטן: כי ראש הממשלה לא לוחץ עליהם לעשות את זה.
דוד ביטן: אצלכם ראש המפלגה לוחץ, אצלנו לא.
דסטה גדי יברקן: אדוני היושב ראש, קודם כל אני רוצה לאחל לך בהצלחה בוועדה ובתפקיד, אין ספק שאתה תצליח בו, וחבריי חברי הכנסת.
דסטה גדי יברקן: מאחר שזו ועדת עלייה וקליטה אני רוצה לפתוח עם פתגם באמהרית שאומר (מדבר באמהרית), זאת אומרת אדם שעושה את עצמו ישן גם אם יעירו אותו לא יתעורר, כי הוא מראש יודע שבאים להעיר אותו.
דסטה גדי יברקן: לכן הדיון הזה בנושא של שילוב עולים מתקיים אין ספור פעמים בכנסת, בממשלה, יש רצון טוב, אבל בפועל הפקידים מתחלפים, הפעילים מתחלפים, יושבי הראש מתחלפים, הטיעון הוא אותו טיעון, הטיעון של נציבות שירות המדינה הוא אותו טיעון, של משרדי הממשלה אותו טיעון, של האוצר אותו טיעון, הבעיה נשארת.
דסטה גדי יברקן: אני רוצה להגיד גם מילה טובה למשרד ראש הממשלה שעומדת בראשו טלל דולב, בשנים האחרונות הם עשו עבודה מאוד טובה.
דסטה גדי יברקן: חוץ מזה אני חושב שצריך להגיד את האמת, לפי הנתונים שמוגשים לנו כרגע לוועדה אפשר להגיד שהמדינה מצאה שואבי מים וחוטבי עצים.
דסטה גדי יברקן: זאת אומרת לא היה צריך את החלטת הממשלה, את החקיקה הזו, כדי שציבור עולים ימצא את עצמו מתפרנס בעבודה, הם היו מגיעים גם ככה לנקות את משרדי הממשלה, הם היו מגיעים גם ככה להגיש את הקפה במשרדי הממשלה והם היו מגיעים גם ככה לאבטח בכניסה בבתי החולים, בשביל זה המדינה לא צריכה להעביר החלטות ממשלה.
דסטה גדי יברקן: מה שאנחנו רואים כאן זה פשוט אחיזת עיניים מוחלטת.
דוד ביטן: כן, אבל גם בזה האחוזים לא מגיעים ליעד.
דוד ביטן: גם בזה.
דסטה גדי יברקן: יכול להיות שהמדינה לא צריכה להתערב כי אנשים היו מוצאים גם פרנסה.
דסטה גדי יברקן: אני רואה כרגע, בשנים האחרונות, בתקופה האחרונה לפחות, בגלל שיש גוף שמתכלל את זה במשרד ראש הממשלה, עכשיו מוציאים אנשים לתעסוקה, יש תכניות ויחד עם זאת ללא סנקציה החוקים האלה, כמו שאמרת, אדוני היושב ראש, הם לא יכולים להועיל לאף אחד.
דסטה גדי יברקן: יגישו את הדוחות האלה כל שנה, כל דיון, שום דבר לא יקרה.
דוד ביטן: הכי יפה זה המשרד לשוויון חברתי, שהוא צריך להיות הכי הרבה, הוא אפס אחוזים.
דוד ביטן: אתה הבנת את זה?
דסטה גדי יברקן: זו בדיחה.
דסטה גדי יברקן: אפס אחוז?
דוד ביטן: אפס אחוזים, המשרד לשוויון חברתי.
דוד ביטן: נו, זה רציני?
דסטה גדי יברקן: אז למה אנחנו בכלל - - -
דוד ביטן: הם צריכים שפה יהיה 8%, במשרד לשוויון חברתי.
דסטה גדי יברקן: אז אתה מבין, אדוני היושב ראש, כאילו מה?
דסטה גדי יברקן: אנחנו לא - - -
דוד ביטן: מה זה, זה בדיחה.
דסטה גדי יברקן: באמת בדיחה והדיון הזה הוא פשוט זרקור לכולנו לראות איך אנחנו - - -
דוד ביטן: פיתוח ופריפריה, אפס אחוזים.
דוד ביטן: שם גם צריכים להיות הרבה.
דוד ביטן: אני לא מבין את זה, באמת אני לא מבין.
דסטה גדי יברקן: יותר מזה, כששמעתי קודם בדרג בכיר, יש שם פחות יוצאי אתיופיה.
דוד ביטן: הנה, תסתכל, משרד הבריאות, ששם צריכים את חוטבי העצים, יש להם 2.2.
דוד ביטן: אני מדבר על העולים החדשים עכשיו.
דוד ביטן: תיירות, שגם צריכים, 1.8.
דוד ביטן: כל השאר אפס, 0.4, 0.6.
דוד ביטן: תהיו רציניים, באמת.
דסטה גדי יברקן: אדוני היושב ראש, ה-2.2 האלה גם במשרד הבריאות, זה לא שהמדינה עודדה אותם, הם קולטים כי הם צריכים אותם דרך כוח אדם, דרך גוף שלישי שמעסיק אותם.
דסטה גדי יברקן: כל מה שאני עושה בתקופה הזאת זה ללמוד את זה.
דסטה גדי יברקן: כל מה שאני עושה זה ללמוד את התפקיד שלי בתקופה האחרונה.
דוד ביטן: קודם כל תשלחו מכתב למשרד לשוויון חברתי שזה – אל תכתבו בושה, אבל - - -
דסטה גדי יברקן: לא, שיחליפו את השם.
דוד ביטן: אבל עם כל הכבוד הם לפחות צריכים ליישם את החוק הזה בצורה רצינית.
דוד ביטן: לא יכול להיות שהם יהיו בדוחות אפס אחוז, לא בא בחשבון.
שלומית אבינח: הם לא היחידים.
דוד ביטן: אז שהשרה תראה לנו איך היא מיישרת את הקו פה בשנת 2020 או 2021.
דסטה גדי יברקן: יותר מזה, אני רוצה לדעת כמה בכירים יש יוצאי אתיופיה במשק, בתאגידים, בחברות הממשלתיות, במשרדי הממשלה?
דסטה גדי יברקן: מה זה מעט?
שלומית אבינח: גדי, אמרתי, עם רשות החברות אנחנו נקיים דיון נפרד כי הבעיות שם שונות.
שלומית אבינח: אמרתי, יהיו שלושה דיונים.
דסטה גדי יברקן: מעולה.
שלומית אבינח: היום אנחנו מתמקדים רק בנציבות שירות המדינה.