GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד ביטן: אבל מי שגר אצל ההורים, אז נותנים לו מענק מסוים שמשמש אותו.
דוד ביטן: את יודעת מה, מי שאין לו חוזה שכירות – שהמענק יהיה יותר נמוך.
דוד ביטן: אבל אי-אפשר לבטל לו את המענק בכלל.
יעל אגמון: התנאים של המענק הזה שניתנו, הם ניתנו לזכאי - - -
דוד ביטן: לא, לא.
דוד ביטן: זה לא מקובל עליי.
דוד ביטן: מה הנוהל שצריך לעשות על מנת שאנשים יהיו זכאים?
דוד ביטן: לקבל החלטת ממשלה?
יעל אגמון: בסבב הקודם, אחרי הרבה התייעצות עם גורמים משפטיים, זאת הייתה הדרך הכי קלה והכי מהירה.
דוד ביטן: הדרך קלה כי היה נוח לכם.
דוד ביטן: וזה בסדר גמור, אני לא בא בטענות.
דוד ביטן: כי רציתם לעשות את זה מהר.
יעל אגמון: זו לא החלטת ממשלה; זה תיקון לחוק חיילים משוחררים.
דוד ביטן: איך אנחנו עושים שגם אלה שאין להם חוזה שכירות יקבלו?
יעל אגמון: תיקון חוק.
דוד ביטן: אז נבקש מכם.
דוד ביטן: עם מי מהם צריך לדבר?
דוד ביטן: חוץ מכם.
דוד ביטן: עם שר האוצר אולי?
דוד ביטן: שצריך תוספת תקציבית.
דוד ביטן: מה צריכים פה?
יעל אגמון: גם תוספת תקציבית עם מקור תקציבי וגם תיקון חקיקה.
דוד ביטן: אז אני מציע דבר כזה: שאלה שאין להם חוזה שכירות והם נמצאים בארץ – ברור שלמי שנמצא בחו"ל לא צריכים לתת דמי מחיה; הוא מסתובב שם בהודו או במקום אחר.
דוד ביטן: משרד הביטחון, כמה, לדעתכם, הם צריכים לקבל?
דוד ביטן: אולי, בואו נגיד, הם לא צריכים לקבל 4,000, כי הם נשענים על המשפחה שלהם ועל איפה שהם גרים.
דוד ביטן: 2,000 שקל זה מספיק פה?
יעל אגמון: כבוד היושב-ראש, אני רק אגיד שממש בימים האלה יש באוויר תזכיר של הממשלה, של שר האוצר ושר הביטחון, שמאפשר לכלל החיילים, גם בודדים וגם לא בודדים, למשוך 4,000 שקל מהפיקדון לכל מטרה.
דוד ביטן: אבל זה לכולם מגיע.
דוד ביטן: זה כסף שלו.
דוד ביטן: את לא יכולה לסחור עליו פעמיים.
אלכס קושניר: בדיוק.
יעל אגמון: אבל ככל שיש חייל שנקלע למצוקה כלכלית לאור משבר הקורונה, הכסף הזה יכול לשמש אותו לכל מטרה.
דוד ביטן: זה לכל החייליים.
אנדרי קוז'ינוב: אבל זה פותר בעיה נקודתית.
יעל אגמון: בניגוד - - -
דוד ביטן: זה אומנם עוזר, אני לא אומר שלא.
דוד ביטן: אבל זה לכל החיילים.
דוד ביטן: אז למה את צריכה לקפח אותו?
דוד ביטן: מגיע לו, מה?
דוד ביטן: אתם יודעים מה?
דוד ביטן: נתתם מיליארדים לכל מיני גופים עסקיים, ופה חיילים, שזה עניין סוציאלי פר אקסלנס, אתם מתעקשים איתם על כל מיני קריטריונים.
יעל אגמון: מי שבאמת שוכר דירה וההוצאות הקבועות שלו נמשכות גם בתקופת הקורונה והן מאוד מאוד גבוהות, קיבל מענה בדבר הזה.
דוד ביטן: אני לא מתווכח על זה.
יעל אגמון: חייל משוחרר, שגר בבית משפחתו – ההוצאות שלו לא מאוד מאוד גבוהות.
דוד ביטן: אז אני אומר שאין בעיה.
יעל אגמון: ולכן לטעמנו המשיכה מהפיקדון, עם המענק הזה שניתן לחיילים משוחררים שכן יש להם שכר דירה והיו צריכים להמשיך לשלם אותו גם בתקופת הקורונה, נותן מענה טוב לאוכלוסייה הזאת.
דוד ביטן: אני לא חושב.
דוד ביטן: אני חושב שאת מפלה אותם, אם את נותנת לכולם.
דוד ביטן: קודם כול, זה כסף שלו.
דוד ביטן: אז את עוזרת לו בכסף שלו?
דוד ביטן: הרי זה עומד לזכותו.
יעל אגמון: זה עומד לזכותו.
דוד ביטן: אז מה העניין?
דוד ביטן: את עושה את זה לכל החיילים.
יעל אגמון: אבל זה עומד לזכותו למטרות מסוימות.
יעל אגמון: ואנחנו מאפשרים עכשיו הרחבה משמעותית של המשיכה של הכסף.
דוד ביטן: כן, קושניר.
אלכס קושניר: יעל, אני חושב שלתת לחיילים למשוך את הכסף, למשוך את הפיקדון, זה אולי יפתור איזושהי בעיה נקודתית היום.
אלכס קושניר: אבל זה יחמיר את הבעיה בהמשך.
אלכס קושניר: כי בפיקדון הזה משתמשים בשביל דברים אחרים: בשביל לימודים, בשביל קניית דירה, בשביל פתיחת עסק, בשביל הרבה מאוד דברים.
אלכס קושניר: ולכן לבוא ולהגיד: אנחנו ניתן להם למשוך את הפיקדון – זה פשוט לפגוע בחיילים האלה.
אלכס קושניר: לכן אני חושב שאין שום סיבה שלא תמצאו עוד 8 מיליון שקל כדי לתת לחיילים.
דוד ביטן: זה יותר מ-8 מיליון שקל.
דוד ביטן: כמעט 3,500 איש.
אנדרי קוז'ינוב: זה פחות או יותר 14 מיליון שקל.
דוד ביטן: אני מציע דבר כזה – ואני מבקש מהאוצר לא להתנגד לזה, כי זה כסף קטן; זה אומנם כל כסף זה דבר גדול, אבל זה כסף קטן תקציבית, אני מתכוון – שאלה שאין להם חוזה שכירות יקבלו מחצית - -
שלומית אבינח: ממענק הקורונה.
דוד ביטן: - - מהמענק הפורמלי של הקורונה שעומד על 4,000.
דוד ביטן: אז הם יקבלו 2,000.
דוד ביטן: אני מקבל את הטענה שאם הם נסמכים על בית אחר, הם לא צריכים – אין להם הוצאות כמו אלה שלא נסמכים על בית אחר.
דוד ביטן: דבר שני, כל הגוורדיה הזאת תקבל עוד חודש.
דוד ביטן: אם לוקחים את זה מבחינה תקציבית, אנחנו מגיעים לזה ש-3 מיליון זה ה-1,500 כפול 2,000; עוד 3 מיליון זה החודש הנוסף זה 6 מיליון; ו-2,000 כפול 4,000 זה 8 מיליון.
דוד ביטן: בסך הכול אנחנו מדברים על 14 מיליון שקל תקציב, נכון?
יעל אגמון: שוב, צריך לבדוק.
דוד ביטן: אני אומר בערך.
דוד ביטן: עשיתי חישוב גס.
יעל אגמון: אבל זה תחת החישוב שאתה עשית, כן.
יעל אגמון: אין לי את הנתונים המדויקים.
דוד ביטן: אז אני אומר לך את הנתונים עכשיו לפי מה שהם אמרו לי.
דוד ביטן: זה בערך בסביבות 14 מיליון.
דוד ביטן: אני מציע שנקבל החלטה בעניין הזה, שמתקנת את הזה.
דוד ביטן: ואתם תדברו עם שר האוצר.
דוד ביטן: תעשו את העבודה המקצועית.
דוד ביטן: אני אדבר גם איתו.
יעל אגמון: אין בעיה.
דוד ביטן: ואם צריך לקבל החלטת ממשלה ולתקן את החוק, אז תגישו את זה.
דוד ביטן: כי בסך הכול, אני פה לא מדבר על מיליארדים ועל כל מיני רפורמות, על כל מיני שיקולים כלכליים במאקרו, שצריך להחזיר אנשים לעבודה.
דוד ביטן: פה מדובר בכסף קטן, תקציב קטן, אבל יש לו תוצאות גדולות.
דוד ביטן: מדובר באנשים שבאמת צריכים את זה.
דוד ביטן: אחרת, הם לא היו חיילים בודדים.
דוד ביטן: הם היו משהו אחר.
דוד ביטן: את מבינה?
יעל אגמון: אדוני היושב-ראש, אם אני רק יכולה להגיד.
יעל אגמון: קופסאות הקורונה שחוקקו בחוק יסוד: משק המדינה, לאור העובדה שאנחנו בתקציב המשיכי, הגיעו לכנסת עם ייעודים ברורים, בסדר?
יעל אגמון: והחוק גם במחייב אותנו לדווח לכנסת על שימוש בכספים האלה לייעודים שהכנסת קבעה.
דוד ביטן: בסדר גמור.
דוד ביטן: איזה ייעודים?
יעל אגמון: אין לי את החוק.
יעל אגמון: אני יכולה להוציא אותו - - -
דוד ביטן: מה זאת אומרת?
דוד ביטן: אתם נותנים הרי לכולם.
דוד ביטן: מה זה ייעודי?
יעל אגמון: החוק נחקק – אם אתה רוצה אפשר לפתוח את חוק יסוד: משק המדינה.
יעל אגמון: יש שם ממש סעיפים עם סכומים.
דוד ביטן: כן?
דוד ביטן: אז למה נתתם 4,000 שקל לקשיש מעל גיל 67?
דוד ביטן: איזה ייעוד יש לו?
יעל אגמון: זה בתוך הקופסה של 14 מיליון.
דוד ביטן: איזה ייעוד?
יעל אגמון: יש בחוק יסוד - - -
דוד ביטן: אז גם פה, אותו ייעוד.
יעל אגמון: אבל זה לא.
דוד ביטן: את מדברת על ייעוד סוציאלי.
דוד ביטן: אז גם פה יש ייעוד סוציאלי.
יעל אגמון: אבל הקופסאות תוקצבו לשימושים מסוימים.
יעל אגמון: תוקצבו במלואן.
יעל אגמון: זאת אומרת, בתוך הקופסה - - -
דוד ביטן: איזה שימוש יש לאלה שמעל גיל 67?
יעל אגמון: יש ממש בחוק סעיף כזה.
דוד ביטן: יש סעיף כזה?
דוד ביטן: אז תוסיפו את זה.
דוד ביטן: זה לא חוק.
יעל אגמון: זה חוק.
יעל אגמון: זה חוק יסוד.
אלכס קושניר: רגע, ואיך תקצבתם את המענק הראשון של החיילים?
יעל אגמון: בחוק יש סעיף של שונות.
אלכס קושניר: נו, אז תכניסו את זה.
יעל אגמון: אבל הוא זה נגמר.
יעל אגמון: השונות זה הכסף של הפיקדון, שהוא תזרימי אבל עדיין צריך לתקצב אותו, פלוס הדבר הזה.
יעל אגמון: זאת אומרת, לחוק יסוד: משק המדינה יש מטרות, ייעודים.
דוד ביטן: אני סומך עליכם.
דוד ביטן: הרי גם ככה צריך לתקן את החוק לגבי חיילים בודדים.
דוד ביטן: אז תקנו גם את זה.
יעל אגמון: אני רק אציין ואגיד שככל שרוצים לשים את הכסף הזה, הממשלה תצטרך להגיד מה המקור לדבר הזה בתוך קופסת הקורונה.
דוד ביטן: 14 מיליון שקל, והם לא צריכים לעשות קיצוצים.
דוד ביטן: עכשיו, עכשיו, לאחרונה, הוספתם, ראש הממשלה הוסיף עוד מיליארדים.
דוד ביטן: אז מה עשיתם?
דוד ביטן: תיקנתם את החוק?
יעל אגמון: חוק היסוד.
יעל אגמון: הוספנו עוד קופסה.
דוד ביטן: אני לא ראיתי שתיקנתם את החוק.
יעל אגמון: הוספנו קופסה של 14 מיליארד שעברה בכנסת לפני שבועיים.
דוד ביטן: איפה?
דוד ביטן: בתיקון לחוק?
יעל אגמון: עברה בכנסת לפני שבועיים.
דוד ביטן: אז תוסיפו.
דוד ביטן: אני מאמין שחברי הכנסת יתמכו בתוספת שקשורה לחיילים בודדים.
אלכס קושניר: פה-אחד.
אלכס קושניר: יהיו לך כמעט 120 אצבעות.
דוד ביטן: פשוט צריכים רק את הממשלה פה.
דוד ביטן: לא יותר מזה.
יעל אגמון: זה כן דורש מקור תקציבי, מבחינתנו.
יעל אגמון: וזה צריך להיות בתוך סדר העדיפויות של הממשלה לתקציב של התמודדות עם קורונה.
דוד ביטן: 14 מיליון.
יעל אגמון: מבחינתנו, זה צריך להיות חלק מסדר העדיפויות של הממשלה בתקציב של התמודדות של קורונה.
דוד ביטן: שכר דירה יש 2,000.
דוד ביטן: אין יותר.
יעל אגמון: אלא אם כן, כמובן, משרד הביטחון מעוניין לשים את הכסף מתקציבו.
יעל אגמון: ואז כמובן שאין בעיה.
דוד ביטן: המלחמה הזאת של המקור התקציבי לא מתאימה לסעיף הזה.
דוד ביטן: מה אני אגיד לך?
דוד ביטן: הייתי בסרטים האלה בכנסת הקודמת.
דוד ביטן: יש פעמים שכן צריך להתעקש, יש פעמים שלא צריך להתעקש.
דוד ביטן: פה לא מדובר על הרבה כסף.
דוד ביטן: מדובר בתקציב מאוד קטן, תוצאות גדולות.
דוד ביטן: אתם צריכים גם כאזרחי המדינה, לא כנציגי האוצר, אתם צריכים לסייע בעניין הזה.
דוד ביטן: לא כל דבר קשור לעבודה שלכם.
דוד ביטן: התפקיד שלכם כשמדובר בחיילים משוחררים זה לשחרר קצת את המעגל.
יעל אגמון: אדוני היושב-ראש, אני מקבלת את האמירה.
דוד ביטן: כולנו אזרחי המדינה, אתם ואנחנו.
דוד ביטן: אנחנו לא עובדים בחלל ריק.
דוד ביטן: כולנו ביחד.
יעל אגמון: אני מקבלת האמירה לגמרי, אבל בסוף תפקידנו הוא גם לשמור על הקופה הציבורית.
דוד ביטן: מקובל.
דוד ביטן: מקובל עליי, כן.
יעל אגמון: בעיקר בשביל להוריד את החוב לדורות הבאים.
יעל אגמון: אז ככל שאנחנו מגדילים את ההוצאה עכשיו, זה בסוף יהיה לילדים של כולנו לשלם.
אנדרי קוז'ינוב: ולא 14 מיליון הם אלה שיסגרו את החוב עבור ילדינו.
דוד ביטן: כמו שלא עשיתם קיצוץ תקציבי כשאישרתם את 8 מיליארד האחרונים, אלא הוספתם את זה לגירעון, כך תעשו עם 14 מיליון.
דוד ביטן: כי מהרגע שמתחילים לקצץ, אז בסוף לא עושים כלום.
דוד ביטן: ה-8 מיליארד לא ראיתי שקיצצתם.
דוד ביטן: הוספתם את זה, נכון?
דוד ביטן: הגדלתם את הגירעון.
יעל אגמון: בתיקון חקיקה.
דוד ביטן: גם פה תגדילו את הגירעון טיפה.
דוד ביטן: לא יקרה כלום.
דוד ביטן: אני אסגור את זה עם שר האוצר.
דוד ביטן: אני אעזור לכם.
שלומית אבינח: אבל מה עם החודש הנוסף?
דוד ביטן: החודש הנוסף בפנים.
אלכס קושניר: 14 מיליון זה כולל הכול.
ענבל פז-פיטל: רגע, אני רוצה לדייק.
דוד ביטן: כולל את החודש הנוסף, כולל את ה-2,000 שקל.
אלכס קושניר: כולל, בפעמיים לחדשים.
דוד ביטן: אני לא מקבל את זה, שאלה שאין להם שכירות – היה לכם נוח, מבחינה פורמלית, לעשות את זה ככה.
דוד ביטן: אולי היה לכם כסף.
דוד ביטן: כל העניין הזה שלא כולם – יש לכם תקציב שם שלא מנוצל, אז ניצלתם אותו.
דוד ביטן: עשיתם טוב.
דוד ביטן: אבל אי-אפשר בגלל זה לא לתת לאלה שמגיע להם.
יעל אגמון: האחרים, אני שוב אומרת, מעבר למקור התקציבי שצריך להימצא לטובת העניין, גם דורש תיקון חקיקה.
דוד ביטן: אני קיבלתי את ההערה שלכם שאין מקור תקציבי.
דוד ביטן: אז אני מבקש שתשקלו את ההערה שלי, שגם ל-8 מיליארד שעכשיו אושרו אין מקור תקציבי.
דוד ביטן: הוספתם את זה לגירעון.
דוד ביטן: אתם יודעים את זה טוב מאוד.
דוד ביטן: אז גם פה תוסיפו.
דוד ביטן: מה ההבדל?
דוד ביטן: אין הבדל.
דוד ביטן: המטרה הזאת לא פחות חשובה, כי ה-8 מיליארד נוספו בלי מטרות.
דוד ביטן: הוספתם את זה באופן כללי, אחר כך תחליטו.
דוד ביטן: פה אנחנו יודעים בדיוק מה המטרה.
יעל אגמון: לא, לא.
יעל אגמון: החוק כולו למטרות ספציפיות.
דוד ביטן: למי נתתם את ה-8 מיליארדים?
דוד ביטן: עדיין לא קבעתם למי נותנים את ה-8 מיליארד.
דוד ביטן: רוצים את זה באופן כללי.
דוד ביטן: ועכשיו אתם התחלתם לתת – 200 לאלה, 300 לאלה, נכון?
דוד ביטן: עכשיו אתם נותנים.
דוד ביטן: נתתם 200 מיליון לאומנים.
דוד ביטן: אז פה 14 מיליון.
דוד ביטן: כן, בבקשה.
ענבל פז-פיטל: אני רוצה רק לדייק את התקופה.
ענבל פז-פיטל: מכיוון שהמתווה היום הוא למשוחררים, זה לוקח להם קצת זמן עד שמביאים חוזה.
ענבל פז-פיטל: ככל שזה עד ה-30 ביוני או עד ה-30 ביולי, אני מבקשת - - -
דוד ביטן: על זה מסכימים.
ענבל פז-פיטל: רגע.
ענבל פז-פיטל: כי מי שהגיש לראשונה, מי שלא מצא עד היום שכירות ומצא אותה בחודש יוני והגיש לנו אותה עכשיו, ולא היה לו חודשים קודמים, אני מבקשת - - -
דוד ביטן: יש הסכמה על זה, נכון?
דוד ביטן: יש לכם בעיה להאריך את התקופה?
יעל אגמון: אני שוב אסביר.
יעל אגמון: המענק ניתן לתקופת הסגר או לתקופה הקשה של הקורונה שהייתה בחודשים מרץ עד אפריל-מאי, בסדר?
יעל אגמון: ולכן, אגב, שכר הדירה ניתן למי שיש לו חוזה שכר דירה בחודשים האלו, החודשים שבהם המשק היה סגור.
יעל אגמון: ככל שמי שיש לו חוזה שכירות - - -
דוד ביטן: אני הבנתי את מה שאמרת.
דוד ביטן: אבל אי-אפשר להציג חוזה שכירות נכון ל-1 ביולי.
יעל אגמון: ביולי.
דוד ביטן: אבל אם היה לו חוזה שכירות ב-1 ביוני והגיש את הבקשה רק ב-1 ביולי, אז אין בעיה.
דוד ביטן: אני מקבל את מה שאת אומרת.
יעל אגמון: אם יש צורך, בשביל לעמוד במכסה של 2,000, להאריך את המועד, אנחנו נדבר עם הקרן ונסגור את זה איתם.
דוד ביטן: אז תסגרו.
יעל אגמון: אבל חוזה השכירות – אבל כן חשוב לי להגיד, אדוני היושב-ראש – חוזה השכירות יהיה לחודשים הרלוונטיים.
דוד ביטן: אני אנסח את זה, שיהיה מקובל על כולם.
שלומית אבינח: מי שמגיש ביוני לא זכאי?
דוד ביטן: האורכה תהיה עד ה-30 ביולי ובתנאי שאלה שמגישים חוזה שכירות – חוזה השכירות חייב להיות לפני ה-30 ביוני.
דוד ביטן: זה מקובל.
דוד ביטן: זה מקובל עליהם?
יעל אגמון: עד ה-31 במאי.
יעל אגמון: זה מה שנקבע.
שלומית אבינח: ה-30 ביוני לא כולל?
שלומית אבינח: אבל זה לא כולל את יוני.
דוד ביטן: מה היום הכללים?
דוד ביטן: מה הכללים?
דוד ביטן: לא נשנה אותם.
יעל אגמון: 31 במאי.
דוד ביטן: אבל הוא יכול להגיש את זה עד ה-30 ביולי.
דוד ביטן: הוא מראה חוזה עד ה-31 במאי.
יעל אגמון: במאי.
יעל אגמון: נכון.
דוד ביטן: הבנתם?
דוד ביטן: את זה אתם עושים דרך פנייה לקרן.
דוד ביטן: לא צריך תיקון.
יעל אגמון: אנחנו נסגור את זה עם הקרן.
דוד ביטן: אז תכתבי שהאוצר מתחייב לסגור את זה עם הקרן.
דוד ביטן: זו החלטה ראשונה.
יעל אגמון: ככל שנצטרך, ככל שנראה שיש חיילים שעוד לא הגישו, אנחנו נסגור את זה עם הקרן.
דוד ביטן: החלטה שנייה – הוועדה מבקשת מהאוצר ומשר האוצר לתקן את החוק באופן שיינתן מענק בסך 2,000 שקל לחודש גם לאלה שאין להם חוזה שכירות, שאין בידם חוזה שכירות.
ענבל פז-פיטל: בשנה הראשונה לשחרור, בבקשה.
דוד ביטן: בשנה ראשונה.
דוד ביטן: זו אותה החלטה, אני לא יודע.
דוד ביטן: אתם תנסחו את זה אחר כך עם מנהלת הוועדה או היועצת המשפטית.
דוד ביטן: בשנה הראשונה לשחרור, כי הוועדה רואה בזה אפליה של חיילים משוחררים, אפליה בתוך קבוצות החיילים מהחיילים המשוחררים.
דוד ביטן: וגם אלה שאין להם חוזה שכירות זכאים למענק.
שלומית אבינח: חצי מהמענק, אמרת.
דוד ביטן: חצי המענק.
דוד ביטן: מענק מופחת.
דוד ביטן: תכתבי מענק מופחת.
דוד ביטן: החלטה שלישית – הוועדה מבקשת מהאוצר ומשר האוצר לתת מענק נוסף לעוד חודש, כפי שנתנו למגזרים אחרים במשק, בסך של 4,000 שקל לחיילים משוחררים שיש בידם חוזה שכירות ו-2,000 שקל לחיילים משוחררים שאין בידם חוזה שכירות.
דוד ביטן: החלטה רביעית – על פי הנתונים שנמסרו לוועדה, העלות התקציבית לשינויים אלה הינה 14 מיליון שקל.
דוד ביטן: האוצר ושר האוצר מתבקשים לעשות את כל מה שצריך, כולל תיקוני חקיקה, על מנת להביא החלטה זו לידי ביצוע, וזאת תוך תקופה קצרה מאוד.
דוד ביטן: אני מתחייב לדבר עם שר האוצר.
דוד ביטן: אני מקווה שהוא לא יעשה לי בעיות.
דוד ביטן: אבל אתם, אני מבקש מכם בדיונים המקצועיים לא להתנגד.
דוד ביטן: באמת זה לא תקציב גדול, וזה גם למטרה חשובה.
דוד ביטן: תאמינו לי, כסף קטן מביא תוצאות גדולות.
דוד ביטן: שמים כסף גדול – לא מביא תוצאות בכלל.
דוד ביטן: אז תיקחו את זה בחשבון, שפה אתם בסך הכול מסייעים לחיילים משוחררים שאין להם בית והם צריכים את העזרה הזאת.
דוד ביטן: אין נגד.
דוד ביטן: פה-אחד.
ענבל פז-פיטל: תודה לך.
דוד ביטן: הנושא היום: תוכניות משרדי הממשלה לעידוד העלייה והשיבה לישראל בעקבות נגיף הקורונה.
דוד ביטן: בהמשך לישיבה אתמול בנושא חיילים בודדים, אני רוצה לדווח לפרוטוקול שסגרתי עם שר האוצר וגם עם האוצר וגם אגף התקציבים שהם יעבירו את ה-8 מיליון שקל, שזה תוספת של 4,000 שקל לכל חייל בודד.
דוד ביטן: זה גם חולק לשני חלקים: החלק הראשון זה תוספת של 4,000 שקל לכל חייל בודד, ה-2,000 הראשונים שיש להם חוזה שכירות, והאוצר הסכים לזה והיום תצא הודעה בעניין הזה, וזה נסגר.
דוד ביטן: אסביר לכם למה רק היום תצא הודעה.
דוד ביטן: היתרון של ה-8 מיליון הוא שאין צורך בתיקון תקציב ואין צורך בתיקון חוק, אפשר לעשות את זה אופן מיידי.
דוד ביטן: כמובן שהסכמתי לזה מייד.
דוד ביטן: לגבי ה-6 מיליון וה-1,500 הנוספים – הטענה של האוצר, שהם לא ידעו אותה אתמול, שיש בעיית זכאות לגבי ה-1,500 האלה, מבחינתם.
דוד ביטן: למשל, זה ילדים של דיפלומטים, גם דברים מהסוג הזה.
דוד ביטן: אמרתי: אין לי בעיה עם זה.
דוד ביטן: לדעתי, העיקר להוסיף את ה-4,000 האלה, ושיסכמו עם משרד הביטחון לגבי הרכב האוכלוסייה של ה-1,500.
דוד ביטן: לא סתם שאין ל-1,500 האלה כזה סכום.
דוד ביטן: רוב העולים שהם חיילים בודדים הם ב-2,000.
דוד ביטן: ה-1,500 האלה הם יותר משפחות סוציו-אקונומיות, או שהם גרים בבית במקרה הזה, או למשל, ילדים של שליחים.
דוד ביטן: אמרתי לה לתאם את זה עם משרד הביטחון.
דוד ביטן: נושא ה-8 מיליון נסגר.
דוד ביטן: הם כבר יוציאו הודעה שכל החיילים הבודדים ששוחררו מהצבא והיו זכאים ל-4,000 שקל, יהיו זכאים לעוד 4,000 שקל, ובכך סגרנו את הבקשה.
טלי פלוסקוב: ישר כוח, הישג ראשון.
מרב תורג'מן: הם לא צריכים להגיש בקשה נוספת?
דוד ביטן: אני לא יודע, תבררו את זה.
דוד ביטן: לא יודע, זה כבר הליך פורמלי.
דוד ביטן: אני חושב שהם לא צריכים.
דוד ביטן: את צודקת, אפשר לסכם את זה עם האוצר.
דוד ביטן: הם לא צריכים כי יש להם הסכם שכירות כבר מונח, והם יקבלו את זה מייד.
דוד ביטן: כל היתרון הוא בזה שאין צורך בתיקון חקיקה וזה באופן מיידי והם יקבלו את הכסף.
דוד ביטן: את צודקת, אדבר איתם על זה.
דוד ביטן: אלה שהם הגישו את כבר חוזה השכירות וכבר קיבלו את ה-4,000 צריכים לקבל את זה באופן מיידי.
טלי פלוסקוב: אוטומטית, נכון.
דוד ביטן: מנהלת הוועדה הפנתה את תשומת ליבי היום, אבל גם קיבלתי את המידע גם מגורם אחר עוד לפני שאמרת לי, שלצערי הרב בגלל הקורונה, ואני לא יודע מי נתן להם הסמכה ואישור כזה, הם עצרו פתיחת בקשות חדשות עד הראשון ביולי.
קריאה: כן, אבל הנושא טופל על-ידי השרה שלנו, הוא שוחרר כבר אתמול בבוקר אחרי טיפול שעשתה השרה.
דוד ביטן: היום הם שחררו את זה.
דוד ביטן: אני לא מבין למה עשו את זה כי מאז שאדם פותח תיק ועד שאדם עולה עוברת חצי שנה, אז מה הרעיון פה?
דוד ביטן: גם ככה עולים מהיום להיום, אין דבר כזה.
דוד ביטן: זה ממש חוצפה לעשות דבר כזה.
דוד ביטן: עצרו את העלייה.
אופיר סופר: אני קיבלתי פנייה ביום חמישי בשבוע שעבר בעניין הזה.
אופיר סופר: הגשתי שאילתה לשר הפנים על כך שבתקופה המיוחדת הזו שבה אנשים רוצים לעלות לארץ ישראל, אנחנו חוסמים.
דוד ביטן: הם כנראה פחדו שאנשים יעלו עם הקורונה.
אופיר סופר: עזוב, יש גורמים שהיו יכולים לממן ויכולים לממן את מלוניות הבידוד האלה, וזה לא כנסת ישראל, ואין שום סיבה לעצור את זה.
אופיר סופר: זה פשוט חוסר מחשבה, זה פשוט לא יושב לאף אחד בראש.
אופיר סופר: אולי הסיבה שזה נדחה היא בגלל שהחבר'ה בתפוצות לא מצביעים ולא שווים מנדטים.
אופיר סופר: אתמול קיבלתי דחייה לשאילתה, אבל יכול להיות שהתשובה היא: הנה, זה נפתח – תודה רבה.
דוד ביטן: זה נפתח.
דוד ביטן: שכחתי להגיד שאני מודה לשר האוצר על ההיענות המהירה בנושא החיילים הבודדים - כל הכבוד לו.
דוד ביטן: אילה ממרכז המחקר והמידע, אני מבין שעשית עבודה, בבקשה.
אילה אליהו: כבוד היושב-ראש, כבוד חברי הכנסת, אני אילה אליהו ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.
אילה אליהו: הכנו נתונים בנושא עלייה לישראל בתקופת משבר הקורונה.
אילה אליהו: המסמך עלה לאתר הוועדה ויעלה לאתר מרכז המחקר והמידע של הכנסת לאחר הדיון.
אילה אליהו: תקופת הקורונה השפיעה על תנועה גלובלית, הטיסות הופסקו, הייתה חובת בידוד למי שהגיע מחו"ל, ולכן זה השפיע באמת על נושא העולים.
אילה אליהו: נתמקד בשלוש קבוצות: אלו שהגישו בקשות בחו"ל לעלייה, כמו שאמר היושב-ראש, העולים החדשים עצמם וישראלים שרצו לחזור לישראל ונחשבים לתושבים חוזרים.
אילה אליהו: נתחיל עם מגישי בקשות לעלייה.
אילה אליהו: אנחנו רואים שבתקופת הקורונה היו בסך הכול פחות בקשות בהשוואה לאותה תקופה בשנה הקודמת.
אילה אליהו: היו 6,201 בקשות לעלייה מכלל המדינות, בהשוואה ל-7,658 בשנה שלפני.
אילה אליהו: אבל יש הבדל משמעותי בין המדינות.
אילה אליהו: אם מסתכלים על מדינות חמ"ע, אנחנו רואים שהייתה ירידה משמעותית במספר הבקשות בתקופת המשבר לעומת השנה הקודמת, עם 1,755 בקשות לעומת 4,687 בשנה שעברה, וזאת מכיוון שלשכות הקשר היו סגורות ואנשים לא היו יכולים להגיש בקשות.
אילה אליהו: לעומת זאת, במדינות אחרות, כמו: צפון אמריקה ומערב אירופה, אנחנו רואים דווקא עלייה במספר הבקשות.
אילה אליהו: אם מסתכלים ספציפית על ארצות הברית וקנדה, אנחנו רואים שהחל מאפריל וממשיך במאי וביוני, יש עלייה גדולה במספר הבקשות – פי 2 בקשות באפריל, פי 3 במאי ופי 8 במחצית הראשונה של יוני, מהנתונים שקיבלנו מ"נפש בנפש".
אילה אליהו: נעבור לעולים – מספר העולים בתקופת משבר הקורונה היה נמוך ממספרם בחודשים שלפני, וגם בשנה שלפני, עם סך הכול 2,693 עולים בהשוואה ל-9,077 בשנה שלפני.
אילה אליהו: אנחנו כן רואים שבחודש מאי היו יותר עולים - 957, לעומת חודש אפריל שלפניו - 362.
אילה אליהו: אם מסתכלים על המדינות שמהן הגיעו עולים שהן: רוסיה, אוקראינה, ארצות הברית, צרפת ואתיופיה, אנחנו רואים בכולן שהייתה ירידה במספר העולים בין מרץ לאפריל ואחר כך עלייה מאפריל למאי.
אילה אליהו: נעבור לתושבים החוזרים.
אילה אליהו: אנחנו רואים שהיו פחות תושבים חוזרים בתקופת הקורונה בהשוואה לאותה תקופה בשנה שלפני.
אילה אליהו: עם זאת, אנחנו רואים שבתחילת משבר הקורונה, בחודש מרץ, הייתה עלייה וגידול במספר התושבים החוזרים עם 556 תושבים חוזרים בהשוואה למרץ בשנה שלפני כן, ומכמה מדינות עלו פי 1.5, פי 2, פי 3 תושבים חוזרים בהשוואה לתקופה שלפני כן.
אילה אליהו: אם מסתכלים על מספר השנים שאותם תושבים חוזרים שהו בחו"ל, היו כ-40% מהתושבים החוזרים שהגיעו שחזרו אחרי יותר מעשר שנים בחו"ל.
אילה אליהו: לסיכום, ראינו שבסך הכול היו פחות בקשות לעלייה לישראל, אבל יותר בקשות מצפון אמריקה ומערב אירופה, וירידה במספר הבקשות במדינות חבר המדינות בגלל סגירת לשכות הקשר, ואנחנו ראינו ירידה במספר העולים ובמספר התושבים החוזרים עקב ביטולי הטיסות וחובת הבידוד למגיעים לישראל.
דוד ביטן: האם יש לחברי הוועדה שאלות?
אנדרי קוז'ינוב: מדובר פה על בין 50,000 ל-100,000, על סמך מה הצפי הזה?
קריאה: אני לא קיבלתי את - - -
אופיר סופר: את אומרת שמצפון אמריקה יש יותר פניות?
אילה אליהו: כן, מצפון אמריקה ומערב אירופה ראו יותר הגשת בקשות לעלייה.
אופיר סופר: האם את יכולה להגיד עלייה באחוזים?
אילה אליהו: ראינו שמצפון אמריקה וקנדה היה בין פי 2 לפי 8.
אופיר סופר: ומערב אירופה?
אילה אליהו: מייד אבדוק זאת.
שי פלבר: לגבי הנתונים – רק כדי לסבר את האוזן, מבחינת פוטנציאל ועולים, שאלת לגבי מערב אירופה וצפון אמריקה, בצרפת בחודש מאי בלבד נפתחו לנו 465 תיקי עלייה של מועמדים לעומת 193 בשנה קודמת.
שי פלבר: במאי לבד ב-2019 נפתחו לנו 275 תיקי עלייה, במאי כרגע - 1,031, גידול של 275%.
אופיר סופר: שניהם אמרת מאי.
אופיר סופר: אמרת מאי צרפת, ומה עוד אמרת?
שי פלבר: זה בצרפת במאי ובאפריל.
שי פלבר: אם נדבר על צפון אמריקה, אז בהחלט אנחנו מסכימים.
שי פלבר: בחודש מאי 2019 נפתחו 452 תיקים, בחודש מאי 2020 – 786, זאת אומרת, גידול של 74%.
שי פלבר: במאי – המספרים מדהימים, אני חייב לומר.
שי פלבר: מאי שנה שעברה נפתחו 623 תיקי עלייה, עכשיו נפתחו לנו 1,607 - גידול של 158%.
דוד ביטן: מה זה "נפתחו"?
דוד ביטן: אתם הרי מנעתם את הרישום אז איך נפתחו?
שי פלבר: לא, אני רוצה להבהיר.
שי פלבר: בכל תקופת הקורונה, כל מי שרצה לפתוח תיק עלייה היה יכול לפתוח תיק עלייה ולהתקדם בתהליך.
שי פלבר: לא מנענו מאף אחד, נהפוך הוא.
דוד ביטן: אז מה זה הסיפור הזה של עד ה-1 ביולי?
שי פלבר: רק האשרה עצמה, אבל לגבי כל הכנת תיק העלייה – יש לנו מוקד טלפוני בחמש שפות 24/6 וכו', ואיפה שנסגרו משרדים ופיזית אי-אפשר היה להגיע, כל פתיחת התיק נעשתה באופן דיגיטלי.
שי פלבר: יתרה מזו, אני רוצה גם לציין שבתקופה הזו המשכנו לקדם תיקי עלייה.
שי פלבר: לא יכולנו לראיין מועמדי עלייה בגלל סגירת המשרדים, ונכון להיום ביצענו מעל 630 ראיונות עלייה באמצעות זום.
שי פלבר: קיבלנו אישור ממשרד הפנים ולמעשה כל מי שרצה להתקדם בתהליך, התקדם בתהליך.
דוד ביטן: מה המשמעות שאין אשרה?
שי פלבר: שאתה לא יכול לעלות.
דוד ביטן: האם לא לוקח זמן עד שאתה פותח תיק ועד שאתה עולה?
שי פלבר: בעת שאתה פותח תיק, במקרה הסביר זה לפחות בין חודשיים לשלושה למסמכים וכו'.
דוד ביטן: האם הנושא הזה השפיע במשהו?
שי פלבר: לא בצורה דרמטית.
שי פלבר: אני שמח שבאמצעות השרה ועבודה משותפת, הפקק הזה שוחרר.
שי פלבר: אנחנו אתמול, יחד עם משרד העלייה והקליטה, נפגשנו עם משרד החוץ כדי לוודא שהם ערוכים כבר להתמודד עם הוויזות שצריכים להגיש עבור אותם עולים.
אנדרי קוז'ינוב: שי, התייחסת בנתונים שלך לגבי צפון אמריקה ואירופה.
אנדרי קוז'ינוב: האם תוכל להתייחס לנתונים של ברית המועצות לשעבר?
שי פלבר: אנחנו לא פותחים תיקים, זה באמצעות "נתיב".
דוד ביטן: ראש "נתיב", בבקשה.
נטע בריסקין פלג: "נתיב" אמונה על המרחב הפוסט סובייטי שרוב העלייה מגיעה משם.
נטע בריסקין פלג: בחודשים האלה כל השגרירויות היו סגורות ולכן לא הייתה קבלת קהל בלשכת הקשר "נתיב".
נטע בריסקין פלג: אם אני מתייחסת למה ששי אמר, 600 – 1,000 פניות, אנחנו מדברים בשנה שעברה על 43,000 פניות ל"נתיב" מהמרחב הפוסט סובייטי, צפון אמריקה, מזרח אירופה ואירופה, לכאלה שנולדו בברית המועצות לשעבר.
נטע בריסקין פלג: זאת אומרת, אנחנו מטפלים בכל ילידי ברית המועצות לשעבר בכל העולם.
נטע בריסקין פלג: הצפי שלנו מייד אחרי קורונה הוא למעל 60,000 פניות.
דוד ביטן: כמה יהודים יש או בעלי זכות?
נטע בריסקין פלג: אני מדברת על פניות.
נטע בריסקין פלג: מתוכן אנחנו בערך מאשרים, זכאי חוק השבות, כ-65%, אבל עדיין צריך לטפל בכל הפונים כדי לבדוק את זכאותם.
נטע בריסקין פלג: יש כאלה שחסר להם מסמכים והם פעם נוספת וכדו'.
נטע בריסקין פלג: אני מתריעה שכרגע היום, מייד בתום תקופת הקורונה, אנחנו לא נדע בגלל בעיות כוח אדם ובגלל בעיות תקציב להתמודד עם כמויות כאלה של פונים.
נטע בריסקין פלג: לפני הקורונה, במוסקבה, ברוסיה, היו כבר חמישה חודשי המתנה.
נטע בריסקין פלג: זאת אומרת, אדם שהיה רוצה להתקבל ל"נתיב" לבדיקת זכאות חיכה חמישה חודשים.
נטע בריסקין פלג: אין לי מושג מה הולך להיות.
דוד ביטן: מי מממן את "נתיב"?
נטע בריסקין פלג: קודם כול, אנחנו יחידת סמך של משרד ראש הממשלה, אנחנו בתקציב של רוה"מ.
דוד ביטן: האם יש לכם בעיות תקציב?
נטע בריסקין פלג: מאוד קשות.
נטע בריסקין פלג: אנחנו היום בקושי מכסים את הקשיחות.
נטע בריסקין פלג: התקציב קוצץ במהלך שנים, גם תקנים.
נטע בריסקין פלג: אני רוצה להתריע לגבי הקיץ הזה.
נטע בריסקין פלג: חוזרים לנו קונסולים שליחים ולא אושר לי על-ידי אג"ת לפתוח קורס שליחים.
נטע בריסקין פלג: זאת אומרת, אין לי גם כוח אדם לקבל את האנשים האלה.
נטע בריסקין פלג: השר אלקין קיבל מינוי, עבר ביום ראשון, כשר ממונה מטעם רוה"מ על "נתיב".
נטע בריסקין פלג: אני אפגש איתו ביום ראשון ואציג את הדברים, אבל אני מתריעה ש"נתיב" היא תחילת התהליך.
נטע בריסקין פלג: בלי הבדיקות שלנו לבדיקות זכאות אין המשך, לא לסוכנות, לא למרכז קליטה, לא למשרד הקליטה, לאף אחד.
נטע בריסקין פלג: תודה רבה.
דוד ביטן: האם עוד מישהו רוצה לדבר?
דגנית סנקר: אני דגנית ואני מנהלת אגף בכיר לעידוד עלייה ולתושבים חוזרים במשרד העלייה והקליטה.
דגנית סנקר: קודם כול, ברכות להרכב החדש.