GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהודה תמר: רציתי להעיר שתי הערות, קודם כל ביחס לתנאי סף דיפרנציאליים צריך להביא בחשבון שאם יעשו תנאי סף דיפרנציאליים ליוצאי אתיופיה או לעולים חדשים תבוא דרישה גם לקבוצות האחרות שרשומות ב-15א, קודם כל לגבי החרדים שגם שם הם מציפים את הבעיה של ניסיון.
דוד ביטן: אנחנו לא דנים על החרדים עכשיו.
יהודה תמר: בסדר, אתה לא מדבר, אבל הם מחר יעלו את זה.
דוד ביטן: לחרדים יש מספיק לובי חזק.
יהודה תמר: הם עכשיו יעלו את זה ברגע ש - - -
דוד ביטן: לעולים אין לובי.
יהודה תמר: דבר שני, אם אתה מדבר על שינוי של ועדות הבוחנים צריך להביא בחשבון שכרגע זה דבר שמוגדר בתקשי"ר בצורה מסוימת.
דוד ביטן: בסדר, אני פונה לנציב שירות המדינה, מה קרה?
דוד ביטן: אם הוא לא רוצה לעשות כלום שיגיד שהוא לא רוצה לעשות.
דוד ביטן: אנחנו עוזרים לו ליישם את ההחלטות שהוא קיבל.
אורלי אלמגור לוטן: שני דברים קטנים רק.
אורלי אלמגור לוטן: הדיווחים של מערכת הביטחון, הגופים שכן חלה עליהם החובה מועברים לנציבות, אבל לא נכללים בדוח שהנציבות תפרסם.
אורלי אלמגור לוטן: יכול להיות שיש מקום לחשוב על איזה שהוא מנגנון שמישהו בכנסת יראה מה קורה מבחינת הגיוון התעסוקתי בגופים שלא מפורסמים הדוחות.
אורלי אלמגור לוטן: לגביהם לא חייבים לקבל את כל המספרים, זה מסווג, אבל כרגע זה - - -
דוד ביטן: אמרנו, הנושא של תעסוקה צריך דיון נפרד.
דוד ביטן: אין לנו דרך להיכנס לזה עכשיו בשתי שורות.
אורלי אלמגור לוטן: לא, אני מדברת בשירות המדינה - - -
מרב תורג'מן: אבל יש פטור.
אורלי אלמגור לוטן: לא, הם מקבלים דוחות וזה לא מפורסם.
אורלי אלמגור לוטן: אני לא מדברת על מי שפטור, אני מדברת על מי שמקבלים דיווחים וזה לא מפורסם.
אורלי אלמגור לוטן: הדבר השני, רק אם אפשר - - -
דוד ביטן: אני חוזר על הסיכום.
דוד ביטן: אחת, אם אפשר שנציבות שירות המדינה תגיש בקשה גם לתקן את החוק לגבי מה שכתוב שם שהוא עלה בגיר וכל הדברים האלה, כי זה באמת בעייתי.
מרב תורג'מן: אדוני יכול להגיש הצעת חוק לתקן - - -
דוד ביטן: הם יכולים להגיש את זה ממשלתי, למה אני צריך להתעסק בזה?
שלומית אבינח: זה יותר מהר יהיה אם אתה תתעסק בזה.
דוד ביטן: בסדר, אם רוצים, תנסחו לי ואני אגיש.
דוד ביטן: לפחות את זה תעשו בשבילי, לא?
אנדרי קוז'ינוב: אני אצטרף בשמחה.
דוד ביטן: זה דבר אחד.
דוד ביטן: דבר שני, לקבוע את היעד של עולים חדשים בממשלה, כולל אם אפשר, להתייעץ על זה עם משרד המשפטים, שכבר בהחלטה על קביעת היעד יהיו סנקציות שהממשלה נותנת הוראה מראש לנציב שירות המדינה לבצע במסגרת הסמכויות שיש לו.
דוד ביטן: דבר שלישי, קביעה תוך, בוא נגיד כמה זמן אתם צריכים?
דוד ביטן: שלושה חודשים?
דוד ביטן: ארבעה חודשים?
דוד ביטן: לקבוע משרות ייעודיות לכל משרדי הממשלה?
מרב תורג'מן: זה משהו שבשוטף צריך להיות.
דוד ביטן: בשוטף, אבל הם צריכים להתחיל.
שלומית אבינח: שלושה חודשים.
דוד ביטן: אוקיי, קביעה של משרות ייעודיות וועדות מיוחדות למשרות האלה, לא ועדה כללית של כל משרד, אלא ועדה ייחודית עם הרכב אחר של חברי הוועדה.
דוד ביטן: דבר נוסף, שיהיו שתי כשירויות של תנאי סף, אחד לכללי ואחד לעולים חדשים ולאתיופים.
דוד ביטן: אני יודע שזה חריג, תבדקו את העניין משפטית.
דוד ביטן: לעשות את זה כפיילוט, אני לא אומר עכשיו להתחיל להשתגע בכל משרדי הממשלה.
דוד ביטן: קחו משהו כפיילוט באיזה משרד ונראה איך זה עובד, לדעתי זה יעבוד כי זה יאפשר לכל עולים לבוא לידי ביטוי במסגרת המכרז, מה שהם לא יכולים לעשות, בלי לפגוע בנושא של הכשירות הכללית לתפקיד.
דוד ביטן: אנחנו רוצים שאנשים יהיו מוכשרים, אבל אם צריך – דבר נוסף, לעולים חדשים להאריך את תקופת הניסיון.
דוד ביטן: בדרך כלל בכל מכרז אתם קובעים תקופת ניסיון, נכון?
מור ברזני: למה שתעשה את זה?
מור ברזני: אתה תפגע בהם.
דוד ביטן: להאריך מכיוון שהם צריכים יותר זמן לבוא לידי ביטוי.
טלל דולב: אבל זה פוגע בהם.
טלל דולב: זה חושף - - -
מרב תורג'מן: אתה מסיר מעליהם את ההגנה.
דוד ביטן: אם יש התנגדות בסדר.
דוד ביטן: דבר נוסף, לפנות לכל המשרדים, לשרים עצמם, איפה שזה אפס אחוז או 0.1%, דברים מהסוג הזה, על מנת שהם יראו לנו מה הפעולות שהם מתכוונים לעשות כדי לשנות את זה ב-2020, 2021.
שלומית אבינח: ואנחנו נקיים עוד שתי ישיבות.
דוד ביטן: אפס אחוז זה אומר שאין אף עובד שהוא עולה חדש, נכון?
מור ברזני: או אם זה משרד גדול ממש עובד אחד או שניים, משרד של 1,000.
שלומית אבינח: לשוויון חברתי אין כלום.
מור ברזני: בשוויון חברתי אין כלום, זה משרד קטן.
דוד ביטן: שתקבל איזה עובד, שיהיה לה - - -
מור ברזני: לא, אני מדברת על היחסים של ה - - -
דוד ביטן: עוד משהו שכחתי?
דוד ביטן: עכשיו, להמשיך את הישיבות, אנחנו לא נפסיק עם זה.
דוד ביטן: בוקר טוב.
דוד ביטן: על סדר יומנו אירוח יושב ראש הסוכנות היהודית מר יצחק (בוז'י) הרצוג, אותו אנחנו מכירים שנים, ולאחר מכן דיון בנושאים האלה שקשורים לסוכנות והממשק בינינו לבינם בכל מה שקשור לקליטת עלייה.
דוד ביטן: כתבו לי כמה דברים לומר אבל במקום לקרוא אותם, אני אומר לך דבר אחד.
דוד ביטן: שנים הסוכנות פעילה בתחומים שהיא עושה והקשר שלה למדינת ישראל, הוא קשר אמיץ ואי אפשר בלעדיה.
דוד ביטן: מתי היו האמנות שתיקנו?
גוש שוורץ: 2017.
דוד ביטן: פועלים על פי אמנות מ-2017, אלה שאת חלקן אני תיקנתי, כי בעידן החדש המשפטי הם לא יכלו כמעט לעבוד כי לא חשבו על כל מיני דברים שהיום הסוכנות עושה.
דוד ביטן: לכן היינו צריכים לטפל בזה, כי אין מישהו אחר שיכול לעשות את זה, למעט הסוכנות.
דוד ביטן: בנוסף לכך אני יודע שהסוכנות – בנוסף לכך שכל שנה היא מביאה לכאן הרבה מאוד בני נוער כדי שיכירו את מדינת ישראל ואולי יעלו לישראל – אבל לא הכול זה עלייה אלא גם הקשר הזה לישראל, יש לו חשיבות גדולה מאוד.
דוד ביטן: צעיר שמגיע לישראל ונוצר קשר עם ישראל, למוחרת היא יהיה סטודנט ואחר כך הוא אולי יהיה בתפקיד בכיר מאוד בארצות הברית והוא צריך את הקשר הזה כי אנחנו צריכים את היהודים שם, שהקשר שלהם לישראל יהיה קשר חשוב.
דוד ביטן: זה עוזר לנו גם בקו ההסברתי וגם בדברים אחרים.
דוד ביטן: אני יודע שהסוכנות – ואנחנו נדבר על זה, מדינת ישראל צריכה להיכנס לתחום – עוזרת בצורה בלתי רגילה לקהילות הקטנות.
דוד ביטן: זאת לא בעיה בקהילות הגדולות.
דוד ביטן: תמיד יש בעיות אבל לא בארצות הברית, בקנדה, במקסיקו, בצרפת, גם בדרום אפריקה כי יש שם אנשים שתורמים כסף ומנהלים את העסק כמו שצריך, אבל הבעיה היא בקהילות הקטנות.
דוד ביטן: גם בעיה של חינוך, גם בעיה של כל השירותים בקהילה וגם הבעיה של ביטחון שאין בקהילות הקטנות.
דוד ביטן: כאן הסוכנות בשנים האחרונות לקחה את זה לידיה ועושה עבודה מצוינת.
דוד ביטן: יוצא שיהודים מקהילות אחרות תורמים למשימה הזאת, בעוד ישראל, שהיא הקהילה הכי גדולה, לא שמה את היד בכיס בדברים האלה.
דוד ביטן: היא שמה דברים אחרים אבל לא בכל מה שקשור לקהילות קטנות בחוץ לארץ וגם אנחנו צריכים לתרום את שלנו.
דוד ביטן: לא רק יהודי ארצות הברית, לא רק יהודי קנדה, לא רק יהודי מקסיקו וכל היהודים העשירים אלא גם בישראל צריכים לתת את שלהם בכל מה שקשור לקהילות קטנות.
דוד ביטן: יש קהילות גדולות שגם היו צריכות עזרה כמו קהילת צרפת וכולי.
דוד ביטן: דבר נוסף שצריך לקחת אותו בחשבון הוא שהקהילות היהודיות הגדולות נפגעו בעידן הקורונה והן נפגעו בצורה בלתי רגילה.
דוד ביטן: בצרפת נדמה לי שנפטרו קרוב ל-2,200 אנשים מהקהילה היהודית, באנגליה אמרו לי שנפטרו קרוב ל-6,000 יהודים.
דוד ביטן: אני לא יודע כמה בארצות הברית, בניו-יורק ובמקומות האלה, אבל לדעתי המספרים הם מאוד מאוד גדולים.
דוד ביטן: דבר שני.
דוד ביטן: התפתחות האנטישמיות היום היא בלתי רגילה במיוחד באירופה.
דוד ביטן: נוסף לזה גם את החיזוק הכלכלי כאשר מדינת ישראל התחזקה מבחינה כלכלית ועקב כך אנחנו צופים גל עלייה גדול, אולי בעיקר 2021 אבל זה יתחיל קצת ב-2020 ויעבור ל-2021.
דוד ביטן: הגענו למצב שאנחנו צריכים להתארגן לגל העלייה הזה והסוכנות היא נדבך מרכזי בכל מה שקשור לעליית יהודים מחוץ לארץ ומתברר שגם לקליטתם בארץ.
דוד ביטן: זה בכלל לא תפקיד הסוכנות.
דוד ביטן: היא צריכה להביא את היהודים לארץ ומי שצריך לקלוט את היהודים בארץ, זאת מדינת ישראל ולא הסוכנות היהודית אבל גם בזה היא משתתפת.
דוד ביטן: אני רומז לדברים עליהם אנחנו צריכים לדבר.
דוד ביטן: בבקשה, יושב ראש הסוכנות, אני מעביר לך את זכות הדיבור.
יצחק הרצוג: זה תמיד כבוד להיות כאן בוועדה הזאת ובכנסת בכלל.
יצחק הרצוג: אני רוצה לברך אותך אדוני יושב ראש הוועדה דוד ביטן.
יצחק הרצוג: אתה משמש מזה שנים כיושב ראש שדולת העם היהודי, נושא שאתה קידמת בכנסת כבר כמה שנים טובות.
יצחק הרצוג: אנחנו אסירי תודה לך על שיתוף הפעולה ומאחלים לך הצלחה וגם לוועדה הזאת ואני אציין שגם עת כיהנתי כראש האופוזיציה במשך חמש שנים, הקפדתי להיות חבר הוועדה הזו.
יצחק הרצוג: ויתרתי על כל ועדה אחרת ובאתי להיות בוועדה הזו.
יצחק הרצוג: לא פיללתי שאני אהיה יושב ראש הסוכנות, אבל אני חושב שהוועדה הזו, יש בה חשיבות עצומה לעתיד בניינו של העם היושב בציון וזאת שליחות שאני תמיד מכנה אותה מטה-פיזית.
יצחק הרצוג: היא באה ממקום שאתה לא יכול באמת לנתח אותו, איזשהו מנוע שואב לכיוון הביתה לאומי שלנו.
יצחק הרצוג: לכן טוב ונכון שהמקום הזה, הוועדה הזאת תוכל לפקח וללוות את התהליכים הכול כך חשובים שמלווים את עמנו.
יצחק הרצוג: היום נתעסק פחות בתפוצות אדוני היושב ראש, אני אשמח לבוא ולקיים דיון שלם על מצב היהודים בתפוצות וכמובן לענות לכל שאלה שתתבקש.
יצחק הרצוג: כזכור, אנחנו הארגון היהודי הגדול ביותר בעולם.
יצחק הרצוג: חגגנו בשנה שעברה 90 שנים.
יצחק הרצוג: הארגון שהוטל עליו לכונן את הבית הלאומי של העם היהודי בארץ ישראל.
יצחק הרצוג: לאחר מכן הוטלה עלינו המשימה הגדולה של העלאת יהודים מכל קצוות תבל, כארבעה מיליון יהודים עד היום, 35,000 בשנה שעברה מ-45 מדינות ובדור האחרון אנחנו גם נעלה בגלובלי בתכניות מתכניות שונות.
יצחק הרצוג: נשמח להתייחס לכל.
יצחק הרצוג: אני רוצה לציין מי בא אתי.
יצחק הרצוג: קודם כל, עמיתי וידידי סם גרונדוורג שהוא הנשיא העולמי של קרן שנמצא אתנו כאן.
יצחק הרצוג: קרן היסוד שותפה מרכזית בכל התחומים שקשורים לסוכנות היהודית, בוודאי לעלייה וקליטה.
יצחק הרצוג: המנכ"לית שלנו, אמירה אהרונוביץ' שתיכף תציג את כל הפעילות שקשורה לעלייה וקליטה.
יצחק הרצוג: אמירה היא האישה הראשונה בתפקיד הזה.
יצחק הרצוג: היא קודם כל בזכות עצמה אבל מזה 90 שנים לא הייתה אישה שהובילה את הארגון ואני מאוד גאה בכך שאישה מובילה את הארגון.
יצחק הרצוג: ג'וש שוורץ, מזכ"ל הסוכנות שמוכר לכל אחד ואחד בכנסת, עושה מלאכת קודש מזה שנים, כולל השדולה ואנחנו מודים לך מאוד, ג'וש.
יצחק הרצוג: שי פלבר זה מקרוב בא.
יצחק הרצוג: דהיינו, כשאני הייתי חבר בוועדה, היה כאן יהודה שרף כמי שהיה אחראי על העלייה והקליטה בסוכנות היהודית, שזאת אימפריה חשובה מאוד.
יצחק הרצוג: שי נכנס לתפקידו בתקופת הקורונה ואנחנו מאחלים לו המון הצלחה.
יצחק הרצוג: הוא יענה לכל השאלות הנדרשות.
יצחק הרצוג: אייל שוויקי, ראש המטה שלי, והדיה ליבוביץ, העוזרת שלי.
יצחק הרצוג: לירון, הדוברת שלנו.
יצחק הרצוג: לגופו של עניין חברותיי וחבריי.
יצחק הרצוג: אנחנו צופים גל עלייה גדול מאוד בעקבות הקורונה, בערך 250,000 עולות ועולים בין שלוש לחמש שנים.
יצחק הרצוג: כלומר, אם היינו בשנה שעברה ב-35,000, סביר להניח, בהערכה סבירה, שאנחנו נגיע ל-50,000 בהינתן תנאים בהם המדינה פתוחה ונגישה יותר כמובן, אבל לאור עוצמת הביקושים האדירה שאנחנו נתקלים בה – ואנהי מיד אפרט – לאור הנסיבות שאפשר לקרוא להן באנגלית פוש אנד פול – כלומר, מה שדוחף אותך ומה שמושך אותך.
יצחק הרצוג: פקטורים של משיכה כוללים את המצב הקשה בקהילות בכל רחבי תבל, במיוחד קהילות קטנות אבל לא רק.
יצחק הרצוג: עלייה באנטישמיות גם בתקופת הקורונה וגם לאחר הקורונה.
יצחק הרצוג: המצב שבו אנשים, זה התבשל בתוכם, תחושת ייעוד ושליחות עמוקה ולא ידעו מתי זה יבוא להם וכשהם בידוד וסגר אומרים לעצמם שעכשיו זה הזמן, ועוד מרכיבים ממרכיבים שונים שנשמח לדון בהם.
יצחק הרצוג: אני רק אציין בקצרה, כדי לתת לאמירה להציג, שכאשר אנחנו צופים 250,000 עולות ועולים בחמש השנים הקרובות, אנחנו מעריכים הרבה מאוד זהירים והרבה מאוד בעלי מקצועות חופשיים או בעלי מקצועות בכלל.
יצחק הרצוג: אנחנו גם זוכרים שהעלייה, גם בתקופות הקשות ביותר בהיסטוריה של המדינה, היא זו שהביאה צמיחה, התאוששות והתחזקות.
יצחק הרצוג: יש ישובים בכל רחבי הארץ שפונים אלי ומבקשים לקלוט עולות ועולים חדשים.
יצחק הרצוג: אנחנו רואים שאנחנו נמצאים בעידן שבו למרות החששות והחסמים – ואני חייב לציין כאן את משרד העבודה והקליטה, נמצא כאן מנכ"ל המשרד חביב קצב שעובד אתנו בצורה יוצאת מן הכלל ואני רוצה גם לברך את השרה פנינה תמנו שאטה על שיתוף הפעולה הקרוב והאמיץ – בסוף אני חושב שמכאן צריכה לצאת קריאה לממשלת ישראל להבין שיש אתגר עצום מול עינינו שלא ראינו אותו.
יצחק הרצוג: כשלא ראינו גל כזה מזה שנות דור, עכשיו הגיעה ההזדמנות לגל עלייה שהמדינה צריכה לפתוח את שעריה בלי התלבטות, בלי חשש, יש לנו את כל הכלים למנוע הדבקה, ולא הייתה הדבקה אחת של עולה בכל התהליכים של הקליטה עד עצם היום הזה בכל אתגר של קליטת אלפים במהלך הקורונה.
יצחק הרצוג: אני קורא לממשלה לכונן, אדוני היושב ראש, ואני בטוח שגם אתה אתי באותו ראש, תכנית לאומית להיערכות לקליטת גל העלייה בשנים הקרובות.
יצחק הרצוג: זה אתגר עצום כי אתה לא רוצה שאנשים יתלבטו, אתה רוצה שהם יבואו לכאן וייקלטו בצורה הטובה ביותר.
יצחק הרצוג: הערה אחרונה.
יצחק הרצוג: אני חושב שהעובדה שחברת התעופה הלאומית שלנו נמצאת תחת איום, כלומר, אין תעופה ישראלית, מכבידה.
יצחק הרצוג: עד היום הרבה מאוד מהעלייה בוצעה באמצאות התעופה הישראלית.
יצחק הרצוג: זאת אמנם הערת צד, אבל אנחנו נמצאים כאן עם חברות וחברי כנסת.
יצחק הרצוג: אני באמת חושב שצריך לקחת את זה בחשבון באינטרס הלאומי.
יצחק הרצוג: עד כאן דבריי.
יצחק הרצוג: בבקשה, אמירה.
ישראל אייכלר: שאלה ליושב ראש הסוכנות.
ישראל אייכלר: האם אתה יודע בתקופה האחרונה כמה אנשים רוצים לעלות והבירוקרטיה של משרד הפנים ומערכות העלייה מונעות זאת?
ישראל אייכלר: יש הרבה יהודים שרוצים לעלות ואומרים להם לא עכשיו.
דוד ביטן: זה נכון שעצרו את הכניסה אבל עכשיו פתחו אותה, לאחר התערבות השרה והסוכנות.
דוד ביטן: גם אנחנו התערבנו.
יצחק הרצוג: חבר הכנסת אייכלר ידידי, אני רוצה לומר שבמהלך הקורונה קלטנו את כל מי שיכול היה לעלות והתיק שלו ואשרת העלייה הייתה.
יצחק הרצוג: ממילא זה אורך חודשיים-שלושה להכין תיק עלייה.
יצחק הרצוג: זה תהליך מאוד ארוך ומורכב.
יצחק הרצוג: לכן אני חושב שבסך הכול עברנו את התקופה בצורה סבירה.
יצחק הרצוג: כפי שאמר היושב ראש, במהלך יוני גם נפתחה המדינה מחדש באמצעות רשות האוכלוסין וההחלטה של שר הפנים לפתוח אבל זה תהליכי יש עומסים גדולים מאוד על המערכת.
יצחק הרצוג: יש לחץ עצום עלינו ואנחנו רואים את זה.
יצחק הרצוג: אני יכול לומר לך שהמרכז שלנו שנקרא גלובל, שזה בעצם המוקד הטלפוני כמעט 24 שעות ביממה, אנחנו מוצפים לעתים פי 8 עד 10 פעמים מהממוצע, ממדינות מסוימות.
יצחק הרצוג: 50 אחוזים עלייה בכמות הפניות מארצות דוברות אנגלית, 70 אחוזים מארצות דוברות צרפתית ועוד כהנה וכהנה, היד נטויה, מכל קצוות תבל.
יצחק הרצוג: תופעה מרתקת.
יצחק הרצוג: אני לא מדבר על ישראלים חוזרים וישראלים שיש להם בני/בנות זוג שצריכים לעלות.
יצחק הרצוג: כלומר, כל האתגר הזה הוא כל כך חשוב למדינה, שלא לדבר על הציווי הגדול של עלייה לארץ, שאני חושב שאין מקום ראוי מאשר לדון כאן ולבקש מן הממשלה לכונן את התכנית.
דוד ביטן: המדינה צריכה להיפתח שוב.
דוד ביטן: זה אמנם עולה כסף אבל זה מה שיש.
יצחק הרצוג: יש לנו מצגת לא ארוכה שתאפשר לכולם נושאים לדיון.
אמירה אהרונוביץ': תודה רבה ושלום לכולם.
אמירה אהרונוביץ': באמת כבוד גדול ונושא חשוב, כפי שאמר היושב ראש ויושב ראש הוועדה.
אמירה אהרונוביץ': אני אומר שהסוכנות היהודית, כמו שאתם רואים בשקף, פועלת תחת חזון ומשימה מאוד ברורים.
אמירה אהרונוביץ': המשימה שלנו, אגב, עודכנה לפני 3 חודשים ואומצה על ידי חבר הנאמנים וקוראת בצורה מאוד ברורה לסוכנות היהודית לספק את התשתית הגלובלית לעלייה, להבטיח את שלום יהודי העולם, לחזק את הזהות היהודית ולחבר יהודים זה לזה ולישראל, ולייצג את קולות העם היהודי והשפעתו במדינת ישראל ועל החברה הישראלית.
אמירה אהרונוביץ': כשאנחנו מסתכלים על העולם היהודי היום, ויש אתגרים רבים, יש חמישה אולי מרכזיים שלאורם אנחנו קמים בבוקר ומכוונים את הפעולה שלנו.
אמירה אהרונוביץ': בוודאי חלקם מוכרים ולא יהיו זרים לכם.
אמירה אהרונוביץ': מאוד בקצרה.
אמירה אהרונוביץ': פרגמנטציה פנימית בתוך העם היהודי, שסע ומתחים בין חלקים שונים של העם היהודי שמצריכים אותנו לעשות הרבה פעולה ולראות איך מביאים שלום בית ואהבה בין חלקיו של העם היהודי כולו על כל הקשת.
אמירה אהרונוביץ': התרחקות מישראל שמאפיינת חלקים מסוימים בעולם, בעיקר הדור הצעיר יותר ליברלי, בצפון אמריקה אבל לא רק, אל מול עידנים שבהם ישראל הייתה איזשהו טאבו שגורם מאוד מאוד מאחד.
אמירה אהרונוביץ': בחלקים מסוימים היום ישראל היא גורם מעורר מחלוקת בכל מיני היבטים ומייצרת התרחקות של הדור הצעיר, שמאוד מטרידה אותנו ואנחנו עוסקים בזה רבות.
אמירה אהרונוביץ': עלייה באנטישמיות וביטויים של אנטי ישראל ודה-לגיטימציה.
אמירה אהרונוביץ': אנחנו רואים עלייה גם בתכיפות, גם בפריסה הגיאוגרפית וגם בעוצמה וזה מאוד מדאיג אותנו.
אמירה אהרונוביץ': חילופי דורות המנהיגות.
אמירה אהרונוביץ': אנחנו חיים בעידן שבו הדור הצעיר יותר והעולם הטכנולוגי, האופן שבו מידע נאגר ועמדות מגובשות ומנהיגות מבוססת – היא מאוד שונה מאשר בדורות קודמים וזה מייצר עבורנו מציאות שונה.
אמירה אהרונוביץ': אולי נקודה מאוד מעניינת.
אמירה אהרונוביץ': כשאנחנו מסתכלים על העם היהודי והאופן בו הוא פרוס היום בעולם, בשש גיאוגרפיות מרכזיות, אנחנו רואים שיש קהילות שכאשר אנחנו שואלים את עצמנו מה יהיה מצבן בעוד דור, לא בטוח שאנחנו יודעים לתת את התשובה.
אמירה אהרונוביץ': קהילות כמו קהילה יהודית בוונצואלה שנותרו בה פחות מ-5,000 יהודים, כאשר לא לפני שנים רבות היו שם מעל 15,000, קהילות שנמצאות במצב מאוד מורכב כמו תורכיה או אירן או אחרות, עבור לקהילות כמו אתיופיה ואפילו קהילות כמו דרום אפריקה שנמצאות במשבר מאוד קיצוני.
אמירה אהרונוביץ': לצד זה אנחנו קמים כל בוקר למצב שבו קבוצות שונות ברחבי העולם, של אנשים, מתדפקים על דלתות העם היהודי ומבקשים להצטרף או טוענים שהם חלק מהעם היהודי בשל היסטוריה ושורשים, והדבר הזה מייצר מארג שאנחנו צריכים לגבש כלפיו מדיניות ולפעול.
אמירה אהרונוביץ': אחרון אני אומר, והוא נמצא כאן באדום לא סתם משום שהוא בעצם תוצר של ארבעת החודשים האחרונים והמציאות המאוד מורכבת בתוכה אנחנו נמצאים, אנחנו רואים שמשבר הקורונה שתקף ותקע כל פינה בעולם ובתוך כך גם את הקהילות היהודיות, יצר משבר מאוד קשה הן של הממסד הקהילתי, מוסדות הקהילה, הרווחה, היכולת לספק את השירותים הבסיסיים של חיים יהודיים, בתי הספר, החינוך וכולי והן משבר של האינדיבידואלים.
אמירה אהרונוביץ': אנשים, אוכלוסיות מוחלשות שהפכו להיות יותר מוחלשות.
אמירה אהרונוביץ': במובן הזה ברור לנו היום – על אף שהמצב הוא שונה במדינות שונות – שתקופת השיקום תהיה ממושכת, היא תהיה מורכבת והיא תצריך הידרשות גם של מדינת ישראל, אולי באיזשהו שינוי פרדיגמה, מאשר שנים קודמות.
אמירה אהרונוביץ': הסוכנות היהודית היא הפלטפורמה היהודית הגלובלית של העם היהודי, פרוסה במעל 65 מדינות ברחבי העולם עם צוותים מקומיים, עם שליחים מישראל, ופועלת בכל הנקודות שאתם רואים כאן על המסך.
אמירה אהרונוביץ': אולי שני דברים חשובים כאשר האחד הוא היכולת שלנו להידרש לצרכים ולמשברים מהיום למחר, ככל שיש צורך לשנע כוחות, לתגבר כוח אדם ופעולות, ואנחנו עושים את זה ככל שמשברים קורים.
אמירה אהרונוביץ': הדבר השני, אנחנו עובדים וחיים מאוד מאוד קרוב אצל מנהיגות הקהילות.
אמירה אהרונוביץ': עובדים צמוד עם מנהיגות הקהילות ומנהיגות המוסדות.
אמירה אהרונוביץ': נמצאים אתם שם.
אמירה אהרונוביץ': שוב, תקופת הקורונה הוכיחה איך אנחנו כתף אל כתף פועלים ובעצם הופכים להיות חלק ממערך החירום של הקהילה, מהנעה של מתנדבים ועד עבודה עם מנהיגות הקהילות לראות איך הם מתמודדות עם המשבר.
אמירה אהרונוביץ': הסוכנות ההודית של היום מרכזת את הפעולה שלה סביב שלושה אזורים אסטרטגיים, שלושה אזורי השפעה.
אמירה אהרונוביץ': הראשון שבהם – עלייה, השני – חיבור יהודי העולם לישראל וזה לזה, והשלישי – ייצוג קולות והשפעת העם היהודי בחברה הישראלית.
אמירה אהרונוביץ': כשאנחנו מדברים על עלייה – שזה הנושא המרכזי בו אנחנו עוסקים היום – כפי שהוזכר כאן, ב-2019 אנחנו הבאנו מעל 35,000 עולים למדינת ישראל.
אמירה אהרונוביץ': אתם יכולים לראות את הפריסה על המסך.
אמירה אהרונוביץ': כ-70 אחוזים מהם מגיעים מחבר העמים לשעבר, אחר כך אירופה וצפון אמריקה מייצרות פחות או יותר את אותו מספר, ואמריקה הלטינית שנמצאת אף היא בגידול.
אמירה אהרונוביץ': כשאנחנו מסתכלים עם העלייה בעשור האחרון, חשוב להגיד שיש עלייה בעלייה.
אמירה אהרונוביץ': אם אנחנו הולכים אחורה, 11 שנים אחורה, ב-2009, וצונחים אל עבר 2020, אנחנו רואים שעלינו מהיקף של בערך 16,000 עולים לשנה ל-35,000 עולים בשנה.
אמירה אהרונוביץ': חשוב לומר שהדבר הזה לא קורה רק מעצמו.
אמירה אהרונוביץ': כמו שאמר היושב ראש שלנו, הדבר הזה קורה בשילוב.
אמירה אהרונוביץ': ב-10 שנים עלינו מבערך 16,000 ל-35,000.
אמירה אהרונוביץ': זה כמובן תוצר של מרכיבים של משיכה ודחיפה, פוש אנד פול, פקטורים שונים אבל גם עבודה מאוד משמעותית שנעשית ביחד ואני רוצה במובן הזה או בהקשר הזה לציין את העבודה המאוד מאוד צמודה שלנו עם המשרד לעלייה וקליטה והעובדה שבחמש השנים האחרונות יש מהלך אסטרטגי סופר משמעותי של המשרד ביחד עם הסוכנות היהודית, ההסתדרות הציונית העולמית וגם קרן היסוד שנמצאים כאן אתנו, שנקרא אופק ישראלי, להגברת עידוד העלייה.
אמירה אהרונוביץ': אנחנו רואים שחמש שנים של פעולה פרו אקטיבית שהושקעו בה גם הרבה מאוד מיליוני שקלים משותפים בין ממשלת ישראל והעם היהודי, הייתה לה תרומה חשובה מאוד לגידול במספרי העולים.
אמירה אהרונוביץ': עשינו הגעה פרו אקטיבית לעולים, הרחבה משמעותית של לידינג וקונטנטים והכנה מיטבית יותר לעלייה, כולל ייעוץ תעסוקתי וכולי.
אמירה אהרונוביץ': אנחנו רואים שהדבר הזה עובד.
אמירה אהרונוביץ': כשפנינו לעבר גל עלייה עולה, חשוב מאוד להזכיר את הדבר הזה ולראות איך מסדירים את המשך העשייה שלו קדימה.
אמירה אהרונוביץ': חשוב לומר שהעלייה למדינת ישראל לא הפסיקה לעולם גם לא בזמן הקורונה ולא תיפסק.
אמירה אהרונוביץ': במהלך החודשים מארס עד תחילת יולי עלו 2,500 אנשים למדינת ישראל על אף התנאים המאוד מורכבים, ותוך שאנחנו עומדים בכל ההסדרים ובכל ההנחיות של הגורמים הפורמליים, כולל הסדרי בידוד למיניהם.
אמירה אהרונוביץ': אנשים המשיכו להגיע מכל קצוות תבל, כולל למעלה מ-240 אנשים מאתיופיה.
אמירה אהרונוביץ': בזמן הקורונה נאלצנו לעשות שלושה דברים מרכזיים.
אמירה אהרונוביץ': הדבר הראשון הוא להפעיל את התהליכים של העבודה בכל נושא תהליך העלייה והקליטה ביחד עם המשרד, ביחד עם רשות האוכלוסין וההגירה, ביחד עם המל"ן, משרד הבריאות וכל הגורמים, כולל למשל להעביר חלק מתהליכי העלייה ולעשות ב-זום, מרחוק, תהליכים וירטואליים.
אמירה אהרונוביץ': אני רוצה לציין לחיוב ולהודות לרשות האוכלוסין וההגירה ששיתפה אתנו פעולה בעניין.
אמירה אהרונוביץ': מאז שהעדכון הזה יצא נערכו מעל 800 ראיונות עלייה ב-זום, דבר שאפשר לרווח ולפתור חלק מצווארי הבקבוק ולהבטיח שתהליכי העלייה לא נפסקים.
אמירה אהרונוביץ': בתוך הדבר הזה אנחנו לומדים גם איך לעשות מבצעי הטסה מורכבים.
אמירה אהרונוביץ': כמו שאמר היושב ראש השמים הסגורים מאוד מקשים עלינו ובכל זאת אנחנו מוצאים את הדרך שלא יישאר מאחור אף עולה שיש בידו את הוויזה ואת תיק העלייה והוא יכול להגיע.
אמירה אהרונוביץ': במסגרת הקליטה - חשוב להבין שתהליך העלייה מורכב עד בן גוריון ואחר כך תהליך הקליטה שהוא לא פחות חשוב – עשינו התאמות בתהליכי ובמתקני הקליטה שלנו, גם להבטיח את הסדרי הבידוד הנדרשים אבל לא פחות מזה, לעזור לכל מיני עולים ומשפחות שנולדו צרכים ייחודיים לאור התקופה, אנשים שלא היה להם מקור הכנסה, צעירים שלא היה להם מקום לצאת אליו בתום התכניות וביצענו התאמות רבות בהקשר הזה.
אמירה אהרונוביץ': אנחנו מסתכלים על הנתונים מהחודשיים האחרונים ומבינים שיש כאן צפי לגידול בכמות העולים.
אמירה אהרונוביץ': תיכף נראה קצת נתונים וסטטיסטיקה.
אמירה אהרונוביץ': ארבעה אלמנטים משמעותיים משפיעים על הדבר הזה.
אמירה אהרונוביץ': האחד, ישראל נתפסת בעולם כמדינה יחסית בטוחה.
אמירה אהרונוביץ': כוכבית, השבועיים האחרונים, יכול להיות שהם מעכבים במובן מסוים את הדבר אבל עד כה כך היא נתפסה.
אמירה אהרונוביץ': מצב כלכלי קשה במדינות המקור שולח אנשים לחשוב על יכולת העלייה בצורה יותר קונקרטית.
אמירה אהרונוביץ': האנטישמיות הגוברת שסוגרת עליהם בחלק מהמקומות, גם היא מהווה פקטור.
אמירה אהרונוביץ': צריך לומר שגם הסרה של חסמים פסיכולוגיים.
אמירה אהרונוביץ': אנשים שלא דמיינו שהם יוכלו להחזיק את העבודה שלהם מרחוק, פתאום אחרי ארבעה חודשים בבידוד מבינים שאפשר.
אמירה אהרונוביץ': אנשים שלא חלמו שהם יוכלו להיות רחוקים הקרובים שלהם, אחרי ארבעה חודשים של בידוד מבינים שאפשר.
אמירה אהרונוביץ': יש כל מיני אלמנטים, חסמים פסיכולוגיים שהוסרו ובעצם מאפשרים לאנשים לראות את אפשרות העלייה הרבה יותר קונקרטית.
אמירה אהרונוביץ': האזורים המרכזיים שאנחנו רואים את זה הם צפון אמריקה, צרפת, חבר העמים לשעבר ואמריקה הלטינית.
אמירה אהרונוביץ': כשאנחנו מסתכלים על הנתונים אני חושבת שרואים כאן עלייה מדהימה בנתונים סטטיסטיים מהחודשיים-שלושה האחרונים, שהיא עלייה בפתיחת תיקים.
אמירה אהרונוביץ': זאת אומרת, אלה לא רק שיחות של אנשים שמתעניינים, שכאן יש עוד מאות אחוזים יותר של פניות.
אמירה אהרונוביץ': לקחנו כאן את הסטטיסטיקה היותר שמרנית ויותר קשוחה של אנשים שכבר דה פקטו עשו מהלך שפותח תיק עלייה.
אמירה אהרונוביץ': לפתוח תיק עלייה אומר שאני מצהיר שאני מעוניין לעלות בזמן הקרוב, להעביר את מרכז החיים שלי לישראל, אני ערוך להעמיד את האישורים הנדרשים, להביא את משפחתי לתוך התהליך וכולי.
אמירה אהרונוביץ': מבחינתנו זאת אינדיקציה הרבה יותר משמעותית.
אמירה אהרונוביץ': אתם יכולים לראות לבד את המספרים, גם בצפון אמריקה, עלייה של 570 אחוזים בפתיחת התיקים, גם באמריקה לטינית, עלייה של 100 אחוזים, צרפת עלייה של 270 אחוזים, וזה באמת רק משלושת החודשים האחרונים.
קרן ברק: מאמריקה בחודש האחרון 3,236 בקשות?
אמירה אהרונוביץ': כן.
אמירה אהרונוביץ': פתיחות תיקים.
אנדרי קוז'ינוב: אלה תיקים חדשים?
אמירה אהרונוביץ': אלה תיקים חדשים.
מיכל וונש: זה כולל ישראלים חוזרים?
אמירה אהרונוביץ': לא.
שי פלבר: אתה מועמדי עלייה שפתחו את התיקים בחודש הספציפי הזה כדי להתחיל את התהליך.
אמירה אהרונוביץ': תושבים חוזרים עושים את זה בדרך אחרת, דרך הקונסוליות, משרד החוץ, משרד העלייה.
אמירה אהרונוביץ': לא דרכנו.
אמירה אהרונוביץ': לכן אנחנו חושבים, כמו שהזכיר כאן היושב ראש שלנו, שיש כאן צו שעה, פוטנציאל ענק, מומנטום לאומי עבור מדינת ישראל לקחת ולקטוף בשתי ידיים את הפוטנציאל הענק הזה שיכול להגיע ולחזק ולבסס את החברה בישראל, את שוק העבודה בישראל ולחזק את מדינת ישראל, ורוצים לקרוא לממשלה להכריז על תכנית לאומית חמש-שנתית להבאת רבע מיליון עולים למדינת ישראל.
אמירה אהרונוביץ': אנחנו חושבים שהדבר הזה יצריך קבלת החלטת ממשלה והקמה של שולחן בין-משרדי.
אמירה אהרונוביץ': כמובן המשרד לעלייה וקליטה כשותף מרכזי אבל משרדים נוספים שרלוונטיים, בוודאי בהקשר של הקליטה ולא רק.
אמירה אהרונוביץ': אנחנו חושבים שצריך לבנות כאן איזושהי תכנית כלכלית הוליסטית שתיקח בחשבון את כל ההיבטים, הן של ההכנה לעלייה וההגעה, אבל הן של הקליטה, ההיטמעות ברשויות, במערכות החינוך, בתעסוקה, דיור וכולי.
אמירה אהרונוביץ': אנחנו חושבים שצריך לייצר מהלך תשתיתי, לפשט ולעשות דיגיטציה של כל תהליך העלייה, שכל אדם יוכל מאוד בקלות, דרך המכשיר הזה, כמו שהוא עושה כל דבר בחיים שלו, יוכל גם דרך המכשיר הזה מאוד בקלות לעקוב אחר תהליך העלייה שלו, לקבל את האינפורמציה, להתקדם בתהליך ולממש אותו.
אמירה אהרונוביץ': אנחנו חושבים שהאוכלוסייה, אוכלוסיית המקצוענים הצעירים – אנחנו רואים את זה גם בדמוגרפיה של מי שפותח תיקים, אלה משפחות עם ילדים, אנשים בגילי 35 עד 50 ברובם, אנשים עם מקצועות שמוכנים לשקול ולהעביר.