GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יורי שטרן: יש פה כמה וכמה השלכות טובות למשק, אבל עם זאת יש לך שכבת אוכלוסייה שנפגעת באופן קשה והפגיעה הזאת היא בסדרי-גודל קטנים מאשר הרווח של המשק כולו.
יורי שטרן: לכן מן הראוי, גם סוציאלית וגם מוצדק כלכלית אפילו לפצות אותם.
יורי שטרן: אני ביקשתי בשם הסיעה, במכתב ששלחתי לשר האוצר, לתת כעת פיצוי לשלושה חודשים, ינואר-פברואר-מארס, בתקווה ששער הדולר יתייצב ברמה קצת יותר נמוכה ואולי הדברים ישתפרו.
יורי שטרן: אני חושב שמדינת ישראל צריכה לפצות את מקבלי הסיוע ממשרד השיכון בשיעור של 100 עד 150 שקל בחודש.
יורי שטרן: יש לנו סטודנטים, למשל, שלא מקבלים את הסיוע, והמכה עבורם היא כמעט אותו דבר.
יורי שטרן: אבל היכולת של המדינה וגם הקריטריונים שיש לה מאפשרים לסייע רק לזכאים לסיוע בשכר-דירה של משרד השיכון ועבור אלה אנחנו צריכים לעשות את הפעולה הזאת.
צבי הנדל: אני אוסיף עוד צרה על הצרה שאתה סיפרת ונדון כבר על שתי ההצעות יחד.
צבי הנדל: כתבתי מכתב לשר האוצר, וזה לשונו: "הובא לידיעתי על-ידי התאחדות בעלי הבתים כי בכוונתך להביא בפני הממשלה הצעה לביטול הפטור ממס על השכרת דירות מגורים.
צבי הנדל: אם אמנם הדברים נכונים, הריני להזכירך שרעיונות מסוג זה שעלו בעבר על-ידי קודמיך בתפקיד נדחו על הסף, שכן ההצעה תפגע באופן מיידי דווקא בשכבות החלשות באוכלוסייה: מחוסרי הדיור, הסטודנטים והעולים החדשים, שהרי ברור מאליו שבעלי הדירות יגלגלו את המס על הדיירים".
ישראל שוורץ: יש שני דברים.
ישראל שוורץ: את המס הם יגלגלו והכנסות לא יהיו.
צבי הנדל: "ועוד, ביטול הפטור ימנע מרבים שבבעלותם דירה שנייה, להשכיר את הדירה ולכן מצאי הדיור להשכרה יצטמצם באופן משמעותי.
צבי הנדל: במציאות בה יש למעלה מ-70,000 עולים חדשים המוגדרים כזכאים לקבל דיור ציבורי, ואין להם מענה ממסדי – מוטב ורצוי היה דווקא לפתח שוק דירות להשכרה.
צבי הנדל: אודה לך אם הנושא יירד לאלתר מסדר היום".
צבי הנדל: מר שוורץ, מה שאמרת הוא נכון, אבל אני מדבר על אנשים ישרים והגונים, והם באופן טבעי יגלגלו את התוספת על השוכר.
ישראל שוורץ: בכל מקרה, מהניסיון, חלק מהאנשים שלא רוצים להתעסק עם מס הכנסה, דיווחים וכו', ימכרו את הדירות.
צבי הנדל: כתבתי במכתב "מצאי הדיור להשכרה יצטמצם".
ויקטור בריילובסקי: אני מדבר על אנשים שעכשיו רוצים לקנות דירה.
ויקטור בריילובסקי: הם לקחו משכנתה וברגע זה התברר שהמשכנתה לא מספיקה והם לא יכולים לקנות דירה.
ויקטור בריילובסקי: גם זאת בעיה.
צבי הנדל: הסוגייה של רכישת דירה היא נכונה.
צבי הנדל: בואו נתקדם עם השכרת דירות.
יורי שטרן: המצב עם רכישת דירות הוא, לדעתי, פחות בעייתי, כי במיתון כלכלי לא ממהרים להעלות מחירים.
יורי שטרן: לעומת זאת, כשבחוזה שכירות כתוב מחיר נקוב בדולרים, מה שלא תעשה אתה כבר חייב לשלם.
צבי הנדל: אני מסכים שיש בעיה, ולכן אנחנו יושבים כאן היום.
צבי הנדל: אבל צריך לחשוב מה קורה עם התנודתיות של הדולר.
צבי הנדל: אתה מציע הצעה שהיא אולי הגיונית, היא פשרה.
צבי הנדל: אתה אומר שלושה חודשים ונראה מה יקרה.
צבי הנדל: אני לא בטוח שתהיה יציבות ארוכת-טווח, והדבר האחרון שאנחנו צריכים במדינה הוא עוד 200 פקידים שייחשבו כל פעם את ההפרשים.
צבי הנדל: הבעיה היא בעיה, ותכף נשמע הצעות מהממסד.
צבי הנדל: אבל לפני-כן אני רוצה שנשמע את גב' ילנה קזימירוב.
צבי הנדל: ספרי לנו בקיצור ממה את חיה ומהי פחות או יותר ההתפלגות של ההוצאות הקבועות.
ילנה קזימירוב: (מדברת ברוסית.
ילנה קזימירוב: דבריה מתורגמים על-ידי סגן השר יורי שטרן) אני אם חד-הורית, בתי בת עשר.
ילנה קזימירוב: עליתי לארץ לפני שלוש שנים.
ילנה קזימירוב: זה לא רק ענין של שער הדולר, כי מצבי הכספי הוא קטסטרופלי ממילא.
ילנה קזימירוב: אני שוכרת דירה בת שני חדרים בפסגת זאב.
ילנה קזימירוב: אפרופו, למצוא דירה בת שני חדרים זה כבר מזל.
ילנה קזימירוב: אני משלמת שכר-דירה 420 דולר, שהיה 1,830 שקל עד לעליית שער הדולר.
ילנה קזימירוב: בחודשים הראשונים שלי בארץ, כשקיבלתי סל קליטה 1,600 שקל והדירה עלתה לי 1,600 שקל, הלכתי לעבוד בעבודה קשה ולא נשאר לי כלום למחיה.
ילנה קזימירוב: בעבודה הקשה ספגתי חומרים רעילים והתפתחה אצלי אסטמה ומחלה אורטופדית.
ילנה קזימירוב: כתוצאה מכך היום אני לא מסוגלת לעשות כל מיני חאלטורות כמו ניקיון.
ילנה קזימירוב: היום אין לי יכולת פיסית להתפרנס.
ילנה קזימירוב: אני מודה מאד למדינת ישראל על כך שמבלי שאני אתרום כלום אני מקבלת מהמדינה כאם חד-הורית 2,700 שקל לחודש, אבל 1,830 שקל מתוך זה הולך לשכר-דירה, ומהסכום שנשאר אני צריכה לשלם בעד חשמל ומים, ולשאת בהוצאות גידול הבת.
ילנה קזימירוב: כל חודש מסתיים בכך שאני צריכה ללוות כסף, וכשאני מקבלת סיוע בשכר-דירה 1,170 שקל פעם בשלושה חודשים, הכסף הולך לכיסוי חובות.
ילנה קזימירוב: בסך הכל אני מקבלת 3,870 שקל, ואחרי הורדת שכר הדירה נשאר לנו 2,000 שקל למחיה לשתינו ולהוצאות הבית.
ילנה קזימירוב: אולי יש כאלה שמצבם קצת יותר קל כי יש להם קרובי משפחה שיכולים לעזור.
ילנה קזימירוב: לי אין אף אחד, אני אחראית לבת שלי ואני חייבת לגדל אותה טוב, ואת זה אני עושה.
ילנה קזימירוב: דרך אגב, בגלל שאני אם חד-הורית הקצבה החודשית שלי מביטוח לאומי היא הרבה יותר גבוהה מאשר הבטחת הכנסה.
ילנה קזימירוב: זאת אומרת, שמצבי הכלכלי מבחינה זאת הוא טוב יותר.
מרינה סולודקין: כבוד היושב-ראש, אורחים נכבדים, אנשי מקצוע, אני רוצה לומר לכם שאנחנו לא מבינים איך אנשים סובלים את ההתפתחויות הכלכליות האחרונות בעקבות עליית הדולר.
מרינה סולודקין: אני רק רוצה לדווח לכם שכאשר היינו אצל ראש הממשלה דיברנו אתו על אחד הנושאים הבוערים ביותר ואמרנו שהציבור שאותו אנחנו מייצגים סובל מעליית שער הדולר.
מרינה סולודקין: הוא ונציגי משרד האוצר אמרו שלצערם הרב אין אפשרות עכשיו, לפני אישור התקציב, להעלות את הסיוע בשכר-דירה.
מרינה סולודקין: אבל הם הבטיחו, וזה מאד חשוב לנו, כי כאן יושבים פוליטיקאים, שגם אתה צבי, גם יורי שטרן ואחרים, יש לכם אג'נדות עם ראש הממשלה, שהן כאילו נפרדות אבל זה אותו דבר.
מרינה סולודקין: ראש הממשלה אמר שבעוד שלושה חודשים, אם המגמה של עליית שער הדולר תימשך, הם מתכוונים להגדיל את הסיוע בשכר-דירה.
מרינה סולודקין: מה שאנחנו צריכים זה להיות כולם ביחד כשזה יקרה.
ישראל שוורץ: אין לי הרבה להוסיף.
ישראל שוורץ: זה נושא בעייתי, כמו שנאמר כאן.
ישראל שוורץ: גם השפעת המקרו, ומצד שני משפחות ש-120 – 150 שקל לחודש זה מרכיב גבוה מההכנסה שלהם, ושר השיכון מתכוון להעלות את הענין הזה בפני ראש הממשלה כדי לראות איזה פתרון אפשר למצוא, בכיוון שנאמר כאן.
צבי הנדל: אתה יכול לפלח פחות או יותר, מבין מקבלי הסיוע בשכר-דירה, כמה מהם עולים?
ישראל שוורץ: יש 183,000 מקבלי סיוע בשכר-דירה.
ישראל שוורץ: הרוב הגדול הוא עולים.
ישראל שוורץ: בין העולים יש שתי קבוצות.
ישראל שוורץ: יש קבוצה שלפי דעתי הטיפול בה הוא יותר דחוף, אלה הנתמכים.
ישראל שוורץ: בקבוצת הנתמכים אין הבדל בין ותיקים לבין עולים חדשים, כולם צריכים לקבל את אותו טיפול.
ישראל שוורץ: ויש קבוצה יותר קטנה, אלה שמקבלים בלי מבחן הכנסה: עולים לאורך זמן, זוגות צעירים לפי ניקוד.
ישראל שוורץ: בכל מקרה צריך לתת תשובה מה שיותר מהירה לקבוצה הנתמכת, בין שהיא ותיקה ובין שהיא עולה.
וילמה מאור: כמה היא מונה?
ישראל שוורץ: למעלה מ-100,000 ודאי.
יורי שטרן: אצלי רשום 120,000 בתי אב.
צבי הנדל: אבקש שתתייחס למכתב ששלחתי ולנושא של מיסוי שכר-דירה.
רותם פלג: אני לא אגיב על המכתב, כי אני לא מכיר את הנושא.
רותם פלג: אין ספק שנוצרה כאן איזו שהיא בעיה.
רותם פלג: צריך לזכור כמה דברים.
רותם פלג: 1.
רותם פלג: תקציב הסיוע בשכר-דירה עומד היום על כ-1.6 מיליארד שקל.
רותם פלג: הוא גדל בקצב של בין 10% ל-12% בשנה.
רותם פלג: זאת אומרת, יש יותר אנשים נתמכים.
יורי שטרן: זה מדד לכישלון מדיניות הדיור.
יורי שטרן: זה אומר כמה המצוקה בתחום הדיור גדלה מדי שנה.
רותם פלג: זה לא רק תחום הדיור.
רותם פלג: זה נגזר מנתמכי ביטוח לאומי בעיקר.
רותם פלג: שוב, כל שינוי של אחוז לסיוע כאן הוא 16 מיליון שקל בשנה.
רותם פלג: את זה צריך לזכור בתור התחלה.
רותם פלג: 2.
רותם פלג: כמו שכולם יודעים, המצב היום במדינה מבחינה כלכלית הוא לא מי-יודע-מה.
רותם פלג: מקצצים בקצבאות כמעט לכל רוחב הסיוע.
רותם פלג: כך שלבוא עם בקשה להוסיף, לי אישית זה נראה קצת בעייתי.
רותם פלג: 3.
רותם פלג: צריך לזכור ששוק הדיור בשכירות מקבל סיוע מהמדינה באחוזים מאד גבוהים, ברמה כזאת או אחרת.
רותם פלג: כל תוספת שניתנת בשוק הזה מעלה את מחירי השכירות.
יורי שטרן: לא במצב היום.
רותם פלג: זה נכון לגבי הסיוע בשכר-דירה.
צבי הנדל: תסביר את ההיגיון של מה שאמרת עכשיו.
רותם פלג: אם אני לא טועה, כל שוק השכירות הוא 220,000 יחידות דיור שמתוכו 180,000 הם בתי-אב שמקבלים סיוע, אז כל ההגדלה של הסיוע הזה בהכרח מעלה גם את מחירי השכירות.
רותם פלג: דבר נוסף.
רותם פלג: באזור הפריפריה העלייה במחירי הדירות בשקלים, של חוזים מתחדשים, לאורך השנים אנחנו רואים שאין פה עלייה משמעותית.
רותם פלג: אין לי את הנתונים האחרונים של העלייה האחרונה בדולר, אבל לאורך תקופה זה לא ממש משפיע.
רותם פלג: דבר אחרון שצריך לזכור הוא שבכל מקרה כל תוספת סיוע שתהיה, אנחנו תמיד נעמוד על כך שיהיה איזה שהוא שיעור השתתפות של הדייר עצמו.
צבי הנדל: מר קצב, בבקשה.
חביב קצב: אין ספק שהבעיה היא תקציבית, כפי שאמרו ישראל שוורץ ורותם פלג.
חביב קצב: אבל צריך לזכור שקרו שני דברים מאד מהותיים.
חביב קצב: העדכון האחרון בסיוע בשכר-דירה לכלל הזכאים ולעולים בתוכם היה באפריל 1998.
חביב קצב: כשקבענו את הסכומים 820 ו-780 שקל זאת היתה פונקציה של חלוקת תקציב.
חביב קצב: אמרנו, הנתמכים יקבלו יותר סיוע וכל אחוז מביא הרבה מאד כסף.
חביב קצב: נקודה משמעותית מאד שצריך לבחון אותה, אם כבר דנים בזה - בשנתיים האחרונות קרה משהו, שגם מדד השכירות עלה יחסית למה שהיה, מפני שהרבה יותר אנשים לא רוכשים דירות ולכן יש יותר ביקוש לדירות בשכירות.
חביב קצב: זה צד אחד של המטבע, ומאחר שהביקוש לדירות בשכירות עלה, גובה שכר הדירה עלה במיוחד בשנה האחרונה.
חביב קצב: נקודה שנייה.
חביב קצב: היתה שחיקה על פני שנה וחצי או שנתיים, לדעתי יותר, ברמת הסיוע גם מול הדולר מעבר לעדכון הדולרי שהיה בחודשיים האחרונים, וגם בנושא המדד.
חביב קצב: זאת אומרת, כשבאים לבחון את הנושא הזה צריך לבחון אותו כללית.
צבי הנדל: אתה אומר שהשחיקה היתה גם לפני התקופה האחרונה.
חביב קצב: העדכון האחרון שחק הרבה יותר.
חביב קצב: הוא יותר זועק, אבל השחיקה השקטה מתבצעת לאורך כל השנים.
חביב קצב: לעומת זאת תשלומי הקצבאות לא עלו באותה רמה.
וילמה מאור: מתי היה העדכון האחרון?
חביב קצב: העדכון האחרון היה באפריל 1998.
צבי הנדל: מה שאמרת הוא מאד משמעותי.
צבי הנדל: גם תאריך העדכון הוא מאד משמעותי.
חביב קצב: זו שחיקה שרצה ולכן צריך להתייחס לאורך כל הקו.
חביב קצב: צריך לשבת בוועדה מקצועית ולבדוק מהו אחוז עליית הקצבאות, מהו הפער של מדד שכר הדירה שירד, אפילו שקלי, בלי הדולר, בלי שאני אזלזל בעדכון האחרון של הדולר שהוא מאד משמעותי.
חביב קצב: את זה צריך לקחת בחשבון ואין ספק שבסופו של דבר נגיע לנקודת המפתח.
חביב קצב: נקודה משמעותית שנייה היא שבעקבות האבטלה אחוז העולים שממשיכים להיות נתמכים, או האחוז הגדל של העולים הנתמכים משפיע גם הוא על תקציב סיוע בשכר-דירה, כי בסופו של דבר התקציב הוא תקציב נתון.
חביב קצב: אם תוך שנה 10,000 יחידות משפחתיות של עולים הופכות לנתמכות, אז לכאורה הן צורכות יותר תקציב בסיוע בשכר-דירה, וכשמגיעים לעדכון העדכון יהיה יותר בפרופורציה.
חביב קצב: אנחנו לוקחים את הכל בחבילה אחת.
חביב קצב: את מצב האבטלה, את אחוז העולים הגדל שהופך להיות נתמכים, אחוז העולים היותר גדול שממשיך להיות נתמכים.
חביב קצב: הנושא של השחיקה בסיוע בשכר-דירה מול כל המדדים שדיברנו עליהם מצריך בהחלט דיון רציני ומעמיק בנושא עדכון הסיוע בשכר-דירה, ולא רק עדכון חד-פעמי של חודשיים או שלושה חודשים על-מנת לתת מענה אד-הוק, כי מה נעשה בעוד חודשיים או שלושה חודשים?
צבי הנדל: ניל גילמן, בבקשה.
ניל גילמן: אני רוצה להתייחס לסכומים שהעולים מקבלים ללא בדיקת הכנסה.
ניל גילמן: הסכומים האלה עודכנו לאחרונה ביולי 1993, אז הדולר עמד על 2.8 שקל.
ניל גילמן: זאת אומרת שיש שחיקה ענקית.
ניל גילמן: משפחה שנמצאת בארץ שלוש או ארבע שנים מקבלת סיוע בשכר-דירה בדיוק באותו סכום כמו רווק, דבר שנשמע לי לא כל-כך הגיוני.
ניל גילמן: צריך לשקול איך לתת את הסיוע.
ניל גילמן: עולה צריך את הסיוע כשהוא מגיע ארצה לראשונה, וכשהוא יותר מבוסס הסכומים שהוא מקבל הופכים לפחות רלוונטיים.
ניל גילמן: זה מעין מענק שהוא יכול להוציא על כל מה שהוא רוצה.
ניל גילמן: הייתי שוקל את האפשרות במקום לפרוס את התשלומים על חמש שנים, אפילו אם אין יותר כסף, לפרוס אותם על פחות שנים כך שיהיה לו יותר כשהוא מגיע ארצה ויותר זקוק לעזרה.
גנדי ריגר: אני חושב שהתוספת שאנחנו מדברים עליה לא צריכה להיות חד-פעמית, כי בכל מקרה בשנה הזאת שער הדולר לא יהיה פחות מ-4.4.
גנדי ריגר: התחזית לסוף השנה היא שהדולר יהיה 4.6 שקל לדולר.
גנדי ריגר: בכל מקרה, אני חושב שצריך לחשוב על תוספת שלא תהיה חד-פעמית אלא קבועה.
צבי הנדל: הדברים שאמר ניל גילמן שווים בדיקה.
צבי הנדל: אפילו לא להגדיל את הסכום שהמשפחה מקבלת.
צבי הנדל: כלומר, יש היגיון בענין שאולי במקום התוספת של ארבע שנים להקטין לשלוש שנים או לשנתיים, אבל על אותו סכום.
ישראל שוורץ: זה משחק לשני הכיוונים.
ישראל שוורץ: נכון להיום עולה שקונה דירה, נניח אחרי שנתיים, הוא לא מפסיד את הסיוע בשכר-דירה בגלל שהוא קנה דירה.
ישראל שוורץ: הסיוע הזה הופך לתוספת למשכנתה.
ישראל שוורץ: כך שזה עוזר לקנות דירות.
צבי הנדל: שווה לחשוב על זה.
צבי הנדל: אני מציע דווקא לא להיחפז.
צבי הנדל: בואו נקבע לעצמנו יעד של חודשיים, באמצע מארס, ונראה מה קורה עם הדולר.
צבי הנדל: אני חושב שאנחנו צריכים לעשות אחת משתיים.
צבי הנדל: הטוב ביותר היה להצמיד את הסיוע לדולר.
וילמה מאור: סל קליטה מוצמד, או לדולר או למדד.
צבי הנדל: אני מציע לחכות עד אמצע מארס ולראות מה קורה עם הדולר על-מנת שבסוף מארס נתכנס עוד פעם, ואז לעשות שינוי קבוע, לא לשלושה חודשים.
צבי הנדל: זאת אומרת, אם אנחנו כבר רואים שהדולר מתחיל להתייצב על רמה של איקס אחוזים יותר, לא לשחק, כי אחרת אנחנו נכנסים למשחק חישובי פקידותי אין-סופי.
צבי הנדל: צריך לראות, עד עכשיו העזרה היתה איקס, אנחנו צריכים לעלות ב-2%, כשכל אחוז הוא 16 מיליון שקל.
ישראל שוורץ: מה שקריטי בבחינה הזאת הוא לראות מה קורה לחוזים חדשים.
ישראל שוורץ: כי מי שבתוך העסק "אכל" אותה.
ישראל שוורץ: הוא צמוד לדולר והוא צף עם הדולר כלפי מעלה.
צבי הנדל: איך המדינה יכולה לעשות את זה?
ישראל שוורץ: לבחון בדיעבד.
ישראל שוורץ: למשל, כאשר יתחדש החוזה של גב' קזימירוב, ואין לה יותר, חלק מהעלייה של הדולר יירד.
ישראל שוורץ: כי בדקנו ומצאנו שהחוזים החדשים לא מחושבים לפי 4.5 שקל לדולר, כי אין מי שישלם את זה.
צבי הנדל: כן, אני מסכים אתך.
צבי הנדל: אבל יש חסר בדירות להשכרה, ודאי במרכזי אוכלוסייה.
ישראל שוורץ: צריך לזכור שבחוזים החדשים בשקלים תהיה עלייה לכל שיעור הדולר.
ישראל שוורץ: אני לא יודע איך זה יתנהג, לא בהכרח זה יהיה מלא.
ישראל שוורץ: לכן כשנשב במארס נצטרך לראות גם את זה.
ישראל שוורץ: זה הדבר האמיתי עכשיו.
צבי הנדל: לא אמרתי להצמיד לדולר, אמרתי לעשות חושבים על שינוי הסיוע באורח קבוע, כמו שהיה עד היום.
צבי הנדל: לעשות מדרגה, כי קרה משהו, וללכת עם זה קדימה.
יורי שטרן: באשר לחישוב הפיצוי, זה לא יכול להיות אפילו מוצמד לדולר, כי אנחנו מדברים על הפערים האבסולוטיים.
יורי שטרן: היות והסיוע בשכר-דירה מכסה רק חלק משכר-דירה, אז נגיד מקבלים 760 שקל ומשלמים 1,500 שקל, כשהדולר קופץ הוא מוסיף אחוזים לסכום הכולל ולא לאותו קטע שמכוסה על-ידי סיוע בשכר-דירה.
יורי שטרן: זאת אומרת, אם אתה מעלה גם את הסיוע ב-6%, אתה עדיין משאיר פער של מאות שקלים תוספת לשכר-דירה בחישוב השנתי.
יורי שטרן: לכן אנחנו מדברים רק על פיצוי ואת הפיצוי צריך לחשב במונחים אבסולוטיים כדי איך שהוא לסגור את הפער.
צבי הנדל: זה מה שהצעתי.
צבי הנדל: כי יש פער גם עד העלייה בשער הדולר.
צבי הנדל: אז פעם אחת נתקן את זה בזכות הקפיצה הגדולה.
צבי הנדל: אני מסכים אתך.
צבי הנדל: לא בכל הסכום.
יורי שטרן: מבחינת העיתוי יש אולי היגיון מסוים לחכות, ולו בכדי ללחוץ קצת על בעלי הדירות שאולי יכניסו איזה שהוא תיקון בחוזים החדשים.
יורי שטרן: אבל אנשים מקבלים את המכה הזאת היום, במיוחד אלה שמחדשים עכשיו חוזים ויש כאלה שמשלמים בעד חצי שנה ולפעמים שנה קדימה.
יורי שטרן: אם אנחנו לא נותנים להם פיצוי, לחלק מהמשפחות זו קטסטרופה כלכלית.
צבי הנדל: בכל מקרה, אם זה יתוקן ב-1 באפריל, הם מקבלים את הסיוע כל חודש.
יורי שטרן: לא, הם מקבלים את הסיוע פעם בשלושה חודשים.
ישראל שוורץ: זוג קשישים נתמכים מקבלים פעם בחודש.
ישראל שוורץ: בכל 1 בחודש הכסף נכנס לחשבון הבנק.
צבי הנדל: חלק מקבל פעם בשלושה חודשים.
צבי הנדל: ב-1 באפריל זה לשלושה חודשים.
צבי הנדל: אני מדלג על שלושה חודשים.
צבי הנדל: יש פה נזק, אני מסכים אתך.
יורי שטרן: אם אנחנו לוקחים את המגמות הכלכליות, גם הסיכוי שיוטל מס על רווחים בבורסה, שזה גם יכוון חלק מהביקושים למטבע חוץ, סביר להניח ששער הדולר יתייצב ברמה יותר גבוהה ממה שהוא היה בתחילה, ולכן בכל מקרה נצטרך - - -
צבי הנדל: אני מבקש מנציגי משרד השיכון, משרד הקליטה ומשרד האוצר לקראת 15 במארס להביא איזו שהיא המלצה משותפת.
צבי הנדל: אם תגיעו להסכמה, בסדר.
צבי הנדל: אם לא תגיעו להסכמה, תביאו שתי המלצות – אחת של האוצר ואחת של השיכון.
צבי הנדל: אני מקווה שבין שני המשרדים – קליטה ושיכון אין בעיה.
צבי הנדל: אם כך, אנחנו מסכמים שב-15 במארס נקיים ישיבה.
צבי הנדל: עד אז אתם מביאים את ההמלצות שלכם.
צבי הנדל: אם אפשר עם האוצר, ואם בלי האוצר, אנחנו נשמע אתכם.
צבי הנדל: לא רק בגלל שאנחנו ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות אנחנו מקיימים את הישיבה הזאת שאליה הוזמנו כאורחים המרכזיים סגני ראשי רשויות מקומיות ברחבי הארץ, אלא גם מאחר שהייתי ראש רשות מקומית ואני יודע שרשויות מקומיות ברובן המכריע הן אחד מעמודי התווך של ההוויה הישראלית השלטונית.
צבי הנדל: לצערי הגדול הן לא תמיד מקבלות את המיקום והתקצוב הראוי להן.
צבי הנדל: רוב תושבי המדינה, כל אחד בעירו וביישובו רואה בעירייה או במועצה המקומית, או במועצה האזורית, ברשות המקומית את הכתובת הראשונה והמרכזית לכל הבעיות.
צבי הנדל: מעט מאד מהאוכלוסייה, אפילו הוותיקה, יודעת להבחין איפה נגמרים התפקידים של הרשות המקומית ואיפה מתחיל השלטון המרכזי – הממשלה, ודאי וודאי עולים חדשים שזה לא מכבר הגיעו לישראל ועדיין לא התוודעו למבנה השלטוני.
צבי הנדל: אז אם הוותיקים לא תמיד יודעים, ודאי החדשים יודעים פחות.
צבי הנדל: יש מרכזיות לרשות המקומית ויש גם מרכזיות לא מעשית, אלא בתודעה הציבורית של האזרחים שיושבים באותה עיר, או תחת אותה רשות.
צבי הנדל: הכלים שניתנים לרשות המקומית ברוב המקרים אינם מספיקים להיקף הציפייה שיש אצל התושבים, וזה לא קשור עכשיו לא לסגנים ולא לעולים, אלא ככלל, אבל זה לא הנושא שאנחנו עוסקים בו, למרות שאין לי ספק שתוך כדי הדיון יעלו גם נושאים כגון אלה.
צבי הנדל: אני לפחות, כמי שמודע לענין, רוצה לעזור ככל שאוכל בכל מה שנהיה מסוגלים בהקשרים שלק הוועדה שלנו, לשליחי הציבור המקומיים למלא את תפקידם בצורה הטובה ביותר.
צבי הנדל: אני מבין שנמצאים פה גם חברי מועצה שהם לא סגני ראש עיר.
צבי הנדל: אנחנו נכיר אתכם במהלך הישיבה.
צבי הנדל: לשמאלי יושבת סגנית ראש העיר כרמיאל, שיזמה לאגד באגודה אחת את פעילי הציבור ברשויות המקומיות, והיא תפתח בדיון.
צבי הנדל: אבל לפני כן רשות הדיבור לחבר-הכנסת אמנון כהן.
אמנון כהן: בהזמנה לישיבה היום כתוב שהנושא הוא הרחבת סמכויות קליטת העולים ברשויות המקומיות.
אמנון כהן: אני רוצה לדעת מה המשמעות של "הרחבת סמכויות".
אמנון כהן: בין מי למי?
אמנון כהן: בין מה למה?
רינה גרינברג: בין השלטון המרכזי לבין השלטון המקומי.
רינה גרינברג: דבר נוסף, בין הסוכנות היהודית לבין הרשויות המקומיות.
רינה גרינברג: אם אנחנו קולטים את העולים והסוכנות היהודית עושה פרוייקטים לעידוד עלייה, יש כאן הרחבת סמכויות לרשות המקומית.
אמנון כהן: שאלה למנכ"ל המשרד לקליטת העלייה.
אמנון כהן: מדבריך הבנתי שיש הבנה והסכמה להגדיל את התקציבים לקליטת עלייה.
אמנון כהן: הייתי רוצה לדעת - - -
צבי הנדל: חשבתי שהיתה לך הערה בענין הרחבת סמכויות.
רינה גרינברג: זה בסדר היום ואנחנו נדבר על כך, אבל לא עכשיו.
צבי הנדל: חבר-הכנסת כהן, נכון להיום חלק גדול מאד מהנטל נופל על הרשויות המקומיות בתחומים רבים, ודאי וודאי בנושא קליטת עלייה, כשאותו עולה חדש הולך לעירייה ושואל מה עם זה ומה עם זה, גם אם זה לא קשור לעירייה.
צבי הנדל: לכן, קרוב לוודאי שנציגי העיריות רוצים להעלות נושא וגם שיינתנו להם כלים לפתרון הבעיה הזאת.
צבי הנדל: כי יש לפעמים שאין להם סמכות, גם אם הם רוצים.
צבי הנדל: אנחנו נשמע אותם בענין הזה.
צבי הנדל: לדעתי, הכלים שהשלטון המרכזי נותן לרשויות הם קטנים לאין ערוך מהתפקיד שהרשות צריכה למלא.
צבי הנדל: אבל זה במובן כללי.
צבי הנדל: אני חושב, בלי לבדוק, שבעלייה זה עוד יותר חמור.
אמנון כהן: אני חושב שכל הענין של הרחבת סמכויות של ראש העיר הוא כספי.
רינה גרינברג: בחודש פברואר 2001 הקמנו את הפורום של סגני ראשי ערים מחזיקי תיק קליטה ביוזמה של הרוב הגדול של הסגנים על-מנת להתגבש וגם על-מנת לחלק את הידע ולתמוך זה בזה.
רינה גרינברג: הפורום הוא של סגני ראשי ערים מחזיקי תיק קליטה ברשויות המקומיות.
רינה גרינברג: אנחנו פועלים בחסות מרכז השלטון המקומי על-מנת לעזור למנהלי מחלקות קליטה או רשות קליטה לעבור קורסים דרך השלטון המקומי.
רינה גרינברג: אני מוכרחה לציין שעד לפני שנה לא היו קורסים כאלה לאנשים שאחראים על הקליטה ברשויות המקומיות.
רינה גרינברג: אנחנו מודים מאד-מאד ליושב-ראש ועדת העלייה והקליטה שהזמין אותנו היום לכאן לדיון, שבו בקשנו להעלות על סדר-היום שני נושאים: 1.
רינה גרינברג: בעיות נוער עולה.
רינה גרינברג: 2.
רינה גרינברג: הרחבת סמכויות, שעליו נדבר אחר-כך.
רינה גרינברג: אנחנו 40 סגני ראשי ערים מכל מיני מפלגות.
רינה גרינברג: הפורום שלנו הוא לא פוליטי.
רינה גרינברג: אין לנו מקום קבוע.
רינה גרינברג: אנחנו מתכנסים פעם בחודשיים, כל פעם בישוב אחר.
רינה גרינברג: אנחנו התכנסנו באשדוד, בנצרת-עלית ובירושלים.
רינה גרינברג: הפורום שלנו גם תומך וגם עוזר.
רינה גרינברג: זה לא סוד שמחזיקי תיק קליטה מכינים פרוייקטים מול משרד הקליטה ולפעמים הידע שיש למישהו עוזר לכל אחד מאתנו.
רינה גרינברג: יש לנו קשר טלפוני שוטף.
רינה גרינברג: רכז הפורום שלנו הוא מיכאל גינקר, שיושב אתנו כאן, שהוא גם נציג של השלטון המקומי.
רינה גרינברג: הוא יועץ בנושא עולים במרכז השלטון המקומי ולקח על עצמו לרכז את הפורום הזה, בהתנדבות.
רינה גרינברג: עד כאן הצגת הפורום.
רינה גרינברג: תודה.
צבי הנדל: רשות הדיבור למרק בסין, ראש המועצה היחיד שיושב אתנו - בני עי"ש, ואחר-כך נשמע את מנכ"ל משרד הקליטה.
מרק בסין: בוקר טוב לכולם.
מרק בסין: תחילה אני רוצה לברך על היוזמה להקים את הפורום של מחזיקי תיק קליטה ברשויות מקומיות, שהוא חוצה גבולות פוליטיים, לדעתי, בעידוד ותחת המטרייה של מרכז השלטון המקומי.
מרק בסין: נושא הקליטה, לדעתנו, אין בו מתכון אחיד ומוצלח לקליטה מוצלחת ברשויות המקומיות שבהן האנשים נמצאים.
מרק בסין: את הקליטה הטובה ביותר בכל רשות מקומית מבצעת, לדעתנו, הרשות המקומית, לפי הצרכים של אותם אנשים לפי פלגי האוכלוסייה שממנה הם מגיעים לרשות זו או אחרת.
מרק בסין: אנחנו יוצאים מתוך הנחה שכל עולה שמגיע למדינת ישראל רוצה באיזה שהוא שלב להפסיק להיות עולה חדש ולהרגיש אזרח שווה זכויות, עם הרגשה שהוא אזרח במדינת ישראל, והפסיק להיות עולה חדש.
מרק בסין: מתי אזרח מפסיק להיות עולה חדש?
מרק בסין: בענין הזה יש דעות שונות.
מרק בסין: לשרים יש דעה משלהם ולנו יש דעה משלנו.
מרק בסין: לדעתי, ברגע שהעולה מפסיק להרגיש שהוא עולה חדש.
מרק בסין: מתי הוא מפסיק להרגיש שהוא עולה חדש?
צבי הנדל: כשיש לו ראש עיר עולה חדש.
מרק בסין: בין היתר, יכול להיות.
מרק בסין: נכון, זה מתכון בדוק.
מרק בסין: כאשר הוא מפסיק להגיד "אצלנו שם" ומתחיל להגיד "אצלנו פה", וברגע שהוא מתחיל להרגיש שהוא נצרך.
מרק בסין: זו גישה נכונה להגיד שברגע שאין כסף, מה עושים.
מרק בסין: פה כנראה תעלה לדיון שאלת חלוקת התפקידים.
מרק בסין: הרי יש כל מיני גופים.
מרק בסין: מי עוסק בעלייה ומי עוסק בקליטה – אלה שני דברים שונים.
מרק בסין: לדעתנו, בעלייה עוסק משרד העלייה.
צבי הנדל: בעלייה עוסקת הסוכנות היהודית.
מרק בסין: בסדר, הסוכנות.
מרק בסין: מי עוסק בקליטה בפועל של האנשים שהגיעו לאותן רשויות?
מרק בסין: לדעתנו, אלה הרשויות המקומיות.
מרק בסין: וכמו שאדוני היושב-ראש אמר בפתיח, אנשים ניגשים לרשות כי הם רואים בה את הגוף הראשון, וכנראה שזה טבעי מאד, לפתור את הבעיות או להתייעץ.
מרק בסין: וכאן לדעתנו לא צריך תוספת תקציב.
מרק בסין: צריך פשוט להחליט על חלוקה נכונה בין הגופים.
מרק בסין: הבוקר נכנסתי לאתר אינטרנט של משרד העלייה והקליטה וראיתי טבלה אחת של ההוצאות לשנת 2000.
מרק בסין: בשנת 2000 מומנו 120 רשויות על-ידי המשרד לקליטת העלייה ב-20 מיליון שקל, עם 3,000 פרוייקטים.
מרק בסין: אם נעשה חלוקה מתמטית פשוטה, התוצאה היא 25 פרוייקטים לישוב, ואם מחלקים 20 מיליון ב-25, העלות היא 8,000 שקל.
מרק בסין: לעומת זה קיימים במדינת ישראל ארגונים, וטוב שהם קיימים.
מרק בסין: חלק מהם עושים עבודה מצוינת למען קליטת עלייה ועוזרים בקליטת עלייה.
מרק בסין: אבל בעמנו אנחנו חיים ואנחנו גם יודעים שחלק מהארגונים כנראה לא מביאים את הסחורה והעלות של ארגוני הקליטה בשנת 2000 היתה 13 מיליון שקל.
מרק בסין: מדובר ב-300 ארגונים עם 1,500 פרוייקטים.
מרק בסין: אם עושים את אותה פעולה מתמטית מגיעים ל-2.6 מיליון שקל לארגון.
מרק בסין: כאן צריך להחליט באמת מי קולט.
מרק בסין: אם זה הרשויות, כנראה שצריך לעשות איזה שהם שינויים.
מרק בסין: אם זה ארגונים, זה גם בסדר, אבל תעזבו את הרשויות אחר-כך עם הבקשות.
מרק בסין: זה כפתיח לדיון.
מרק בסין: תודה רבה.
צבי הנדל: אחרי שגירית קצת את הענין, נשמע את מנכ"ל המשרד לקליטת העלייה.
רונן פלוט: בוקר טוב לכולם.
רונן פלוט: אני מאד שמח להיות בפורום הזה.
רונן פלוט: מאחר שתפקידי האחרון היה ראש מועצה, הנושא של עיריות ומועצות מאד מוכר לי.
רונן פלוט: אני רוצה שהפורום הזה יידע שמשרד הקליטה מעביר הרבה מאד כספים לרשות המקומית, בתחומים הבאים: תמיכות, תוכניות פל"א, מקבצי דיור, תקציב הרשויות, קרן עזבונות, בתי תרבות, קליטה בקהילה, תעסוקה, כסף לרשויות.
רונן פלוט: אם אני לוקח כדוגמה את נצרת עלית, שבה ביקרתי לא מזמן, אנחנו העברנו אליה בשנת 2001 קרוב לששה מיליון שקל בסך הכל התוכניות של משרד הקליטה.
רונן פלוט: אני מברך על הקמת פורום הסגנים.
רונן פלוט: עם זאת אני רוצה לומר שמשרד הקליטה בראשותו של סגן השר מר אדלשטיין הקים פורום של מחזיקי תיק קליטה בכל הרשויות, הכולל כ-90 אנשים.
רונן פלוט: התקיימו כבר שתי ישיבות.
רונן פלוט: ישיבה ראשונה התקיימה עם ראש הממשלה, וישיבה שנייה התקיימה בחודש דצמבר, שבה כל מנהל אגף פרס לפני כל הנוכחים את העבודה שעושה משרד הקליטה, כיוון שלא תמיד מחזיק תיק קליטה יודע בדיוק מה משרד הקליטה עושה למען העולים החדשים.
רונן פלוט: בחודש פברואר נקיים ישיבה שלישית ושם נעשה קבוצות דיון, כי אנחנו רוצים לשמוע מפי אנשים מהשטח על כל הבעיות שיש בשטח.
רונן פלוט: אנחנו נתכנס לפחות פעם בחודשיים לישיבות עם הפורום.
רונן פלוט: אני שומע כאן, ולא רק כאן, שאנחנו תומכים בארגונים שונים ובעמותות שונות.
רונן פלוט: הוויכוח הזה הוא לא חדש.
רונן פלוט: לכל עירייה שאני מגיע אומרים לי: תפסיקו להעביר כסף לארגונים, תעבירו לנו, העיריות, אנחנו יודעים יותר טוב מהם למה הולך הכסף.
רונן פלוט: אבל מכיוון שכך עובדת מדינת ישראל, ויש ארגונים וולונטריים ויש עמותות, בוודאי כמו כל משרד אחר גם אנחנו מעבירים כסף לעמותות באמצעות תמיכות וקרן עזבונות.
רונן פלוט: בענין הסמכויות, גם אני לא הבנתי מה כתוב בסדר-היום של הישיבה הזאת – סמכויות מורחבות.
רונן פלוט: אשמח מאד לשמוע הסבר על כך.
רונן פלוט: אני יודע שכל מי שמחזיק בתיק קליטה ביישוב שלו הוא הסמכות העליונה לקליטת עלייה באותו ישוב, ומעליו יש רק ראש העיר.
רונן פלוט: אם ראש העיר לא נותן לו סמכויות לקלוט את העולים, זה ספור אחר.