GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רונן פלוט: בודאי, ולא מעכשיו אלא כבר משנת 1998.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: גם כאשר אתם לוקחים מבנה קיים?
רונן פלוט: בודאי.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: איך אתם מפרסמים את המכרז?
רונן פלוט: אנחנו מפרסמים מכרזים בארבעה עיתונים.
רונן פלוט: אנחנו אומרים שאנחנו רוצים מקבץ דירות בין שמונים למאתיים דירות במקום מסויים.
רונן פלוט: אנחנו גם פונים לראש העיר ומבקשים ממנו המלצה באיזה איזור בעיר הוא היה רוצה שהמקבץ יקום.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: איך אתם מגייסים דירות קיימות?
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: האם אתם שוכרים גם דירות בודדות?
רונן פלוט: אנחנו עושים גם את זה.
רונן פלוט: התחלנו בפרוייקט חדש של שכירות לטווח ארוך, משרד השיכון יחד עם משרד הקליטה.
רונן פלוט: משרד השיכון בעבר היה מעביר מאה חמישים דולר עבור כל שכירות דירה לבודד.
רונן פלוט: היום משרד הקליטה משלים עוד מאה דולר, בתנאי שהדייר שוכר את הדירה לחמש עד עשר שנים.
רונן פלוט: זה פרוייקט חדש והפיילוט שלו נעשה היום.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: מי שוכר את הדירה, אתם או העולה?
רונן פלוט: העולה שוכר ואנו מסייעים לו במאה דולר נוספים.
רונן פלוט: מדובר בשלושה-ארבעה חודשים, ויש כמאה שישים, מאה שבעים איש בפרוייקט.
רונן פלוט: הפיילוט נעשה בגוש דן.
רונן פלוט: אינני יכול לומר שזו הצלחה מסחררת.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: האם אין לכם היום הצעות של בתי מלון שנקלעו למצוקה?
רונן פלוט: אנחנו במפורש מתנגדים לבתי מלון, מכיוון שבית מלון מביא למצב כמו שהוצג בכתבה.
רונן פלוט: החדרים קטנים ויש עם זה בעיה.
רונן פלוט: אנחנו רוצים חדר בגודל עשרים וחמישה או שלושים ושישה מטר מינימום.
רונן פלוט: כל המקבצים שהוקמו משנת 1998 הם כאלה.
רונן פלוט: אתם מוזמנים לצאת לסיור ולראות מקבצים לתפארת.
מיכאל נודלמן: היום שמעתי על מצב של סדר ותנאי דיור טובים.
מיכאל נודלמן: עם זאת, קיימת השאלה בנוגע למה שהיה קודם, איך אפשר היה להשכיר בתנאים הקודמים.
מיכאל נודלמן: הסוכנות זה לא המדינה, הם יכולים לשלם גם שלושת אלפים דולר.
מיכאל נודלמן: אלף מאתיים עשרים דולר עבור דירה קטנה זה לא מובן ולא מקובל.
מיכאל נודלמן: גם בירושלים יש דירות טובות יותר וגם שם משלמים אלף מאתיים דולר על דירה.
מיכאל נודלמן: בשוק ניתן לשכור דירה כזו עד חמש מאות חמישים, שש מאות דולר.
מיכאל נודלמן: ביקרתי שם וראיתי את המקום לפני כשנה.
מיכאל נודלמן: אלף מאתיים דולר זה ביזבוז כסף.
מיכאל נודלמן: אני מבין שעכשיו משפרים את המצב, אבל בכל זאת בראיה מדינית אני חושב שזה עדיין ביזבוז כסף.
מיכאל נודלמן: אני לא מבין למה הממשלה לא רוצה לבנות דיור להשכרה.
מיכאל נודלמן: זה יהיה פתרון זול יותר.
רומן ברונפמן: הבעיה היא של הממשלה.
מיכאל נודלמן: הזקנים המסכנים האלה נאלצים להמתין שנים ולעיתים הם מתים לפני שהם מקבלים דירות.
מיכאל נודלמן: יש אנשים שגרים שתים עשרה שנה בדירות כאלה.
מיכאל נודלמן: הייתי בדירות כאלה בלוד, שלחתי מכתב לראש הממשלה ולשר השיכון ושמעתי שהיום עובדים על שינוי המצב.
מיכאל נודלמן: כמה עולים בשנה מקבצי הדיור?
רונן פלוט: שלוש מאות חמישים מיליון שקלים בשנה.
מיכאל נודלמן: מדובר בכסף רב שמוציאה המדינה, במקום לבנות הוסטלים ומקבצי דיור להשכרה, דבר שיהיה יותר יעיל וטוב.
אמנון כהן: אני חושב שהיוזמה הזו מאוד מבורכת.
אמנון כהן: במצב שנמצאים חמישים אלף זכאים ללא פתרון, בא משרד ייעודי שמטפל בעולים חדשים ומביא יוזמה.
אמנון כהן: אני בטוח שכשיש יוזמה אז יש ביקורת, יש טעויות, וניתן לתקן.
אמנון כהן: אני חושב שבמצב של היום כל דרך שפותרת את מצוקת הדיור לעולים היא מבורכת, ולכן צריך לבנות גם הוסטלים, גם מקבצי דיור וגם לסייע בנושא של שכר הדירה.
אמנון כהן: מדינת ישראל צריכה לעשות את העבודה כמו שצריך, ולראות מה הכי כדאי באותם שלוש מאות חמישים מיליון שקלים שמושקעים בנושא, מה יפתור יותר בעיות.
אמנון כהן: ברגע שאין פתרון, כל דרך היא ברוכה.
אמנון כהן: כל הכבוד למשרד הקליטה שמנסה לעשות משהו לקידום הנושא במשאבים הקיימים ובדרך הביורוקרטית הקיימת במדינה שלנו.
אמנון כהן: ברצוני לחזק את ידי אנשי משרד הקליטה.
אמנון כהן: במקביל, שמעתי שהיה שידור מאוד קשה וכואב, ואת זה צריך לתקן.
אמנון כהן: לא יתכן מצב כמו שהוצג שם, הן מבחינת גודל הדירה והן מבחינת התנאים שלא היו ראויים.
אמנון כהן: יחד עם זאת צריכה לצאת מהוועדה קריאה לממשלה לקיים דיון מעמיק בנושא, בשיתוף משרד הקליטה, משרד השיכון, האוצר וכל המשרדים הרלוונטיים, כדי לבחון ולהחליט מה הפתרון הראוי וכיצד מטפלים בדרך הטובה ביותר בנושא, באופן שיכלול גם את העולים וגם את הוותיקים.
אמנון כהן: עלינו לצאת בקריאה לממשלה, לוועדת השרים לענייני התפוצות, לוועדת השרים לעניינים כלכליים וחברתיים, שמישהו ייקח את היוזמה ויביא תכנית ברורה לרפורמה בנושא דיור ציבורי במדינת ישראל.
ויקטור בריילובסקי: אני מתרשם שנכון לעכשיו הסיפור הזה נמצא בדרך לאיזה שהוא סדר.
ויקטור בריילובסקי: מה שמפתיע הוא נקודת ההתחלה.
ויקטור בריילובסקי: התחלנו עם מחירים מפתיעים.
ויקטור בריילובסקי: אני פחות או יותר יודע את רמת המחירים בשוק.
ויקטור בריילובסקי: אפילו עכשיו כאשר אנחנו כנראה נמצאים בדרך לאיזה שהוא סדר, רמת המחירים עדיין גבוהה מאוד.
ויקטור בריילובסקי: זה מפתיע אותי ולא שמעתי תשובה על השאלה מדוע זה המצב.
ויקטור בריילובסקי: אני מבין שיש צורך במקבצי דיור ושיש חמישים אלף אנשים שצריכים דיור, אבל לא שמעתי תשובה על השאלה הבסיסית למה המחיר כל כך גבוה, למה בנקודת ההתחלה הוא היה כל כך גבוה ואפילו עכשיו.
גנדי ריגר: שוב ושוב חוזרת השאלה מאיפה המחירים, כאשר ברור וידוע מאיפה המחירים.
גנדי ריגר: יש שוק ויש שוק למדינה בנפרד.
גנדי ריגר: אם אנחנו רוצים להשכיר את המקום ושיהיה מקום מסודר, בעל הבית רוצה מחירים והמדינה משלמת.
גנדי ריגר: בעל הבית חושב על הסכם לטווח ארוך, דבר המגביל אותו באפשרות המכירה, ולכן המחירים להשכרה גבוהים יותר.
מרינה סולודקין: כבוד היושב ראש, בגלל אנשים כמוך בארץ אין דיור ציבורי, אנשים שאומרים ששוק חופשי עושה את הכל.
מרינה סולודקין: במדינה שמקבלת עליה של מיליוני אנשים, ומתוכם חמישה עשר אחוז אנשים מבוגרים, קשישים, נכים ואמהות חד-הוריות הזקוקים לדיור ציבורי, אם אין דיור ציבורי יהיו תורים.
מרינה סולודקין: כל אחד מאיתנו מקבל כל חודש מאות מכתבים בנושא המראים שאי אפשר בלי דיור ציבורי.
מרינה סולודקין: במשרד הקליטה בקדנציה הקודמת עשו מהפיכה.
מרינה סולודקין: בפעם הראשונה במדינה עשו תכנית מקבצי דיור.
מרינה סולודקין: טעו בהתחלה בכמה מקרים.
מרינה סולודקין: עכשיו שוב עושים מהפיכה, בשכירות לטווח ארוך.
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: מי היה אז יושב ראש הסיעה של ישראל בעליה?
רומן ברונפמן: ברצוני להזכיר לך כי כאשר התיישבתי בכסא זה דיברתי בלשון אנחנו.
רומן ברונפמן: אנחנו בעבר השגנו ועשינו.
רומן ברונפמן: בכך הקדמתי את התשובה לשאלתך.
רומן ברונפמן: יושב ראש הסיעה לא היה מעורב.
מרינה סולודקין: והנה המפלגות הגדולות והנאורות אליהן אתה משתייך, יושב ראש הוועדה, מקבלות חוק לדיור הציבורי.
מרינה סולודקין: בחוק אומר רן כהן, יפה הנפש, שאפשר להשקיע כסף מהפרטה לדיור הציבורי.
מרינה סולודקין: אלא שאין כסף.
מרינה סולודקין: כל התכניות של הדיור הציבורי, מקבצי דיור, שכירות ארוכת טווח וגם הוסטלים, כולם ברוכים.
מרינה סולודקין: מה שחשוב הוא שהמדינה צריכה להיות מעורבת במתן פתרונות לאנשים הזקוקים לדיור ציבורי, ועל זה אנחנו צריכים לדבר.
מרינה סולודקין: על תקציבים, על כללי המשחק וגם על טוהר המידות.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: חברת הכנסת סולודקין, מאחר שאמרת עלי כמה דברים, אני מוכרח לומר משהו להגנתי.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: אני התנגדתי לחוק הדיור הציבורי.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: אני חושב שרק אני ויולי אדלשטיין הצבענו נגדו.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: אני הייתי אז בתוך מר"צ.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: תאמיני לי שזה היה לא קל להצביע נגד רן כהן ונגד יוסי שריד.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: והסיבה היא פשוטה, אני מאמין שהמלאי של הדיור הציבורי צריך להישאר בידי המדינה כפתרון במקרים סוציאליים קשים ולא צריך להיות מופרט ולא להימכר לדיירים הנוכחיים כדי שהם ישאירו אותו בירושה לילדים שלהם, כשהילדים שלהם יכולים להיות מאוד מבוססים כבר.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: אף אחד לא אומר שעולי שנות החמישים והשישים שנכנסו לדיור ציבורי מסובסד יכולים להשאיר ירושה לילדים כשהילדים אינם במצב סוציו-אקונומי קשה.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: אני מצפה מכם לעשות כל מאמץ.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: החוק של רן כהן שוב בתוקף, כי ברגע שחוק ההסדרים לא ביטל אותו, הוא שב לתוקפו.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: עליכם לנסות לעשות איזו פעולה להפסיק את מכירת הדירות האלה, בכדי שהדירות ישמשו מלאי לצרכים ומקרים סוציאליים.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: ודאי שאיתי אין לכם ויכוח.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: כלכלת השוק נעצרת כשמדובר במקרים סוציאליים קשים.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: אני לא טוען שכשמדובר בנכים, בזקנים ובמפגרים ניתן לכלכלת השוק לעשות את שלה.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: יחד עם זאת, ואני חושב שבמובן זה הגישה החדשה היא נכונה, אם המדינה רוצה היום דיור ציבורי, עדיף לה ללכת ליזם, לתת לו לבנות דירה ולשכור אותה ממנו אפילו לשלושים שנה, ולא להסתבך בבניה עצמית וניהול עצמי.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: עדיף לעשות הפרטה של המערכת הזאת.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: אין ספק שהמדינה צריכה למצוא פתרונות של דיור סוציאלי למקרים סוציאליים קשים, בין אם מדובר בעולים או באזרחים ותיקים.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: כל מה שאנחנו מנסים לבדוק, ועל כך מצביע גם מבקר המדינה, אלה המקרים בהם לקחו דיור שערכו נמוך מאוד והמדינה שילמה באמצעות עמידר פי שלושה או פי ארבעה.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: השאלה אינה האם רמת הדיור יותר טובה או פחות טובה או האם הדיירים רוצים להיות בכפר הנופש הצרפתי או לא רוצים.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: יכול להיות שיש כאלה שרוצים להיות שם.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: זה מקום מרווח, עם דקלים וים ובריכה, זה לא בתוך בניין גדול, ויש יתרונות גם למגורים במקום כזה.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: השאלה שאנחנו צריכים לשאול את עצמנו הינה האם לא בוזבזו פה כספי מדינה בסכומים גדולים כתוצאה מכך ששולמו מחירים מופקעים.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: אתם אומרים שזו היתה התחלת הדרך, חטאי העבר, ושהיום זה כבר לא יקרה יותר.
רונן פלוט: אני רוצה לענות למר בריילובסקי.
רונן פלוט: הסברתי קודם שיצאנו במכרז לאחרונה, שהסתיים לפני שבועיים-שלושה.
רונן פלוט: במיכרז זה רוב המקבצים נעים בין חמש מאות לחמש מאות חמישים דולר, לפי ההסדר משנת 1998.
רונן פלוט: זאת אומרת שיש סדר, יש מכרזים, וכל החששות שהעלית קודם אינם תקפים.
רונן פלוט: הכל פועל בהליך מסודר, כמו שצריך להיות, משנת 1998.
רונן פלוט: מכיוון שפה יושבים חברי כנסת אשר קולטים עליה ויודעים מה זו עליה, אני יכול לומר שקשה מאוד לעמוד מול אדם זקן ולהסביר לו שאין לך פתרונות.
רונן פלוט: אם קיימת מחשבה לסגור את המקבצים, אנו עלולים להישאר במצב קריטי.
רונן פלוט: לאחרונה יצאנו בפרוייקט שכירות לטווח ארוך.
רונן פלוט: חשבנו שתהיה התנפלות, אך אין שום התנפלות, מכיוון שבינתיים אנחנו מפרסמים מכרזים לבניית מקבצים, ואנשים מעדיפים להמתין.
רונן פלוט: רוב האנשים מחכים, כי הפתרון האידיאלי והטוב ביותר מבחינתם הוא מקבצי דיור, ויש תורים.
רונן פלוט: אנשים לא רוצים שום פתרון אחר.
רונן פלוט: משרד השיכון יוצא בתכנית חדשה כפיילוט לבנייה בשיטה אחרת.
רונן פלוט: זאת שיטה חדשה, אלא שבפועל השיטה הזאת היא בדיוק מקצבי דיור.
רונן פלוט: רק השם שונה, להם יש שם אמריקאי ולנו יש שם ישראלי.
רונן פלוט: אין שום חדש.
רונן פלוט: אנחנו מברכים את משרד השיכון שגם הם מצטרפים למאמץ, ובתקווה שיתנו הרבה פתרונות בשיטה שלהם.
רונן פלוט: בנוגע לדאגתך בעניין המחירים, אני מודיע לך שיש ירידה דרסטית בשנה האחרונה והמחירים נעים בין ארבע מאות חמישים לחמש מאות וחמש מאות חמישים דולר, כאשר בתוך הסכום הזה נכללים כל הדברים שהזכרתי קודם.
רונן פלוט: זה לא רק סכום נטו עבור שכירת הדירה.
שושנה רון: יש לי רושם שבכתבה ששודרה באמת נעשה עוול למשרד הקליטה.
שושנה רון: מניסיוני עם משרד הקליטה, יחסית על רקע משרדים אחרים, אני חושבת שאין משרד המזדהה בפעילות שלו בצורה האופטימלית ביותר עם האוכלוסיה אותה הוא משרת, ואני לא אומרת דברים בעלמא אלא מתוך ניסיוני של עבודה יומיומית בשנים האחרונות איתם.
שושנה רון: יחד עם זאת, השידור הזה נקלט בציבור כמעשה חלם, מכיוון שהמחירים שהוצגו שם היו בשמים, לא ריאליים, והתנאים שהעולה קיבל היו תת תנאים, זה באמת היה נורא לראות.
שושנה רון: כשאני שומעת את ההסבר של משרד הקליטה אני מבינה שאז היו אילוצים כתוצאה ממאסות של עליה בשנת 1996, ותנאי הדיור לא היו כמו שהם היום בשוק, זולים יותר יחסית.
שושנה רון: היום אני מבינה שמאז 1998 יש שינוי מבחינת מינהל תקין, החישובים והקלקולציה הרבה יותר בריאים, יש מכרזים ויש תיקונים.
שושנה רון: אני חושבת שכדאי בצורה כלשהי להביא לכך שאמצעי התקשורת ישדרו שידור חדש.
שושנה רון: אנחנו מתמודדים עם הבעיה הזאת מדי יום.
שושנה רון: אלינו, העמותות, באים העולים הקשישים, במצב של עוני זועק, ואין לי מה להציע להם.
שושנה רון: אין לי פתרון.
שושנה רון: זכות קיומה הראשונית של מדינת ישראל היא עצם היותה קולטת עליה.
שושנה רון: היום יש לנו גלי עליה מארגנטינה, שיכולים להיות טובים מאוד.
שושנה רון: מה אנחנו משדרים לעולים שיכולים לבוא לארץ כאשר רואים דיור בנוסח של השידור הזה שהוצג בתקשורת, זה שהמצב הוא בכי רע, שבכל תחום המצב שלילי.
שושנה רון: יש צורך בניהול קמפיין רציני בנושא של קליטת עליה, כי בסופו של דבר הסכנה שלנו היא לא האינתיפדה, אלא שהיתרון היחסי הדמוקרטי שיש לנו היום יופר.
שושנה רון: אנחנו צריכים לעודד עולים.
מיכאל נודלמן: הלוואי שמשרד האוצר ישמעו את דברייך.
שושנה רון: עליכם לצאת למאבק רציני, יחד עם העמותות שלנו.
שושנה רון: אנחנו עומדים לרשותכם.
שושנה רון: נגייס את אמצעי התקשורת, נביא את העולים, אנחנו נעזר בכם ואתם תעזרו בנו.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: גב' תמר רז, מה יש לך לומר על התהליך של שכירת בונגלו באלף מאתיים דולר לחודש?
תמר רז: אני מנהלת מקבצי דיור בעמידר.
תמר רז: בואו נדבר על המקבצים שהם החדישים, משנת 1998, מהם העולים מאוד מרוצים.
תמר רז: לאחר שהסתובבו בשוק, עברו לפחות חמש ושש פעמים השתכנות בדירה פרטית, הם ממש מרגישים שהגיעו לנחלה.
תמר רז: הם מאושרים.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: השאלה אם הקופה הציבורית מאושרת.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: כמה משלמים היום על מקבצי הדיור החדשים?
תמר רז: המחיר היום נע בין חמש מאות לשש מאות דולר לדירה.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: האם אני יכול ללכת הביתה בידיעה שבכל ההתקשרויות החדשות משנת 1998 ואילך המשכיר לא מקבל יותר משש מאות דולר?
תמר רז: המחירים הללו הם נכון לשנה האחרונה, שנת 2001.
רומן ברונפמן: בכפר הצרפתי המחיר הוא שבע מאות חמישים דולר, כפי שנחתם לפני חודשיים או שלושה.
רומן ברונפמן: אין לנו ויכוח עם הדרג המקצועי.
רומן ברונפמן: אנחנו מקשיבים טוב ויודעים מה העולים מרגישים, וצריך בוודאי לשדר גם כתבה אחרת, ללא ספק.
רומן ברונפמן: יחד עם זאת, אנחנו רוצים את המידע המדוייק.
רומן ברונפמן: שבע מאות חמישים דולר משולמים בחוזה לכפר הצרפתי לחמש שנים נוספות.
רונן פלוט: כל המכרזים שיצאו משנת 1998 ואילך נעים בין חמש מאות לשש מאות דולר.
רונן פלוט: בכפר הצרפתי המחיר הוא שבע מאות וחמישים דולר, מאחר וזה לא מכרז אלא המשך אופציה בהורדת מחיר לאחר משא ומתן מאלף מאתיים לשבע מאות חמישים דולר.
רומן ברונפמן: מדוע המשכתם לממש את האופציה הזאת?
רונן פלוט: לא היו אופציות אחרות.
רונן פלוט: בבת ים עומד בניין לא מאוכלס, היתה שם בעיה משפטית אך היא נפטרה.
טובה פינקלשטיין: רציתי לחדד נקודה אחת בקשר למחירים של כפר הנופש הצרפתי.
טובה פינקלשטיין: יש הבחנה ברורה בין מבנה מסוג כפר הנופש הצרפתי לבין המבנים שאנחנו לוקחים היום במכרזים.
טובה פינקלשטיין: במכרזים החדשים הכנסנו תנאי ואנחנו לא לוקחים בתי מלון.
טובה פינקלשטיין: אנחנו רוצים שהמבנה יכלול דירות, כאשר כל דירה עומדת בפני עצמה.
טובה פינקלשטיין: יש ארנונה לדירה ואנחנו מגלגלים את הארנונה לדייר.
טובה פינקלשטיין: ברוב המקרים הוא מקבל את הפטור בהיותו אזרח ותיק הזכאי להבטחת הכנסה.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: האם מדובר בפטור מוחלט או בהנחה גדולה?
טובה פינקלשטיין: מדובר בהנחה גדולה אשר דינה כמעט כדין פטור.
טובה פינקלשטיין: כאשר מדובר בדירות בודדות, לכל דירה יש מונה מים וחשמל, וכך אנחנו יכולים לגלגל את התשלום אל העולה, והוא צורך ומשלם לפי צריכה.
טובה פינקלשטיין: בכפר הנופש הצרפתי ובעצם בכל מלון, אי אפשר לגלגל את הארנונה ואין שעון נפרד לכל חדר.
טובה פינקלשטיין: הארנונה היא ארנונה לבית מלון ולא ארנונה למגורים, ואי אפשר לגלגל אותה הלאה.
טובה פינקלשטיין: הארנונה גלומה במחיר של שבע מאות חמישים דולר.
טובה פינקלשטיין: לכן המחיר שם כולל הכל.
טובה פינקלשטיין: יש שם שטחים גדולים עם תאורה בשבילים, הריהוט הוא על חשבון היזם, המזגנים הם על חשבון היזם, וזה ההבדל בין המלונות לבין מקבצים רגילים.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: רבותי, העניין ברור.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: ברצוני לסכם את הדיון.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: ראשית עצם הרעיון של מקבצי דיור כמתן פתרונות דיור אולי הוא נכון, ואין ספק שאם ימשך התהליך של מכירת הדירות בדיור הציבורי, הצורך במקבצי דיור עוד ילך ויגדל.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: אילו הייתי יכול לעצור את התהליך של מכירת הדירות בדיור הציבורי הייתי עושה זאת.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: אני חושב שזה חוק רע.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: מעתה ואילך יש להקפיד ולדאוג לכך שהמדינה לא תצא פרייארית.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: התחושה שלנו היא שבכמה מקרים היזמים ניצלו את העובדה שמשרד הקליטה היה בלחץ והזדקק לפתרונות מיידיים, והם "עשו קופה".
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: צריך להבין שכאשר יזם רוצה להשכיר לעולים, זה לא בגלל שהוא כל כך אוהב את העולים, אלא כי התיירים הרגילים לא באים לכפר הנופש.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: בכפר נופש שעובד באופן פעיל ומצליח להשכיר חדרים באופן קבוע על בסיס מלון, גם אלף חמש מאות דולר לחודש זה לא רווח.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: אסור שתיפלו למלכודת.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: כמו במלחמה, אתה לחוץ, אבל תדע שגם הצד השני לחוץ להשכיר.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: בדו"ח של מבקר המדינה עולים דברים שהיו לא ראויים.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: אני רוצה לקוות ולבקש מכם שמעתה כל הדברים האלה ייעשו במכרז, כדי להבטיח שהמחירים יהיו נכונים.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: גם באותם מקרים שבהם לא עושים מכרז, אלא מנהלים משא ומתן, צריך לעשות אותו בצורה מאוד קשוחה, תוך ניצול השפל של ענף הבניה, כדי שהמדינה לא תשלם יותר מידי.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: אותו תקציב שישאר יוכל לשמש למימון פתרונות דיור נוספים.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: בנוסף, אני מציע שבכל אותם מקרים בהם הדירות אינן מתאימות למגורים לטווח ארוך, תפעלו לשינוי המצב.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: דבר אחרון שברצוני להציע, הוא שכירות תוך התחייבות גם לתקופות ארוכות מעשר שנים פלוס חמש.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: גם אם חלילה העליה תיעצר מאיזו שהיא סיבה, תמיד יהיו מספיק מקרים סוציאליים וישראלים ותיקים, שנזדקק לפתרונות דיור עבורם.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: לדעתי גל העליה מחבר המדינות ימשיך, אולי בקצב יותר איטי, וכך גם ממקומות אחרים.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: ככל שתהיו מוכנים לחוזים יותר ארוכי טווח, יהיו יותר קבלנים שיוכלו להיכנס לפרוייקטים האלה, וגם המחיר יוזל.
רומן ברונפמן: ברצוני להמשיך את קו המחשבה של חבר הכנסת כהן.
רומן ברונפמן: אולי כדאי שהוועדה המשותפת תקיים ישיבה משותפת של כלכלה וקליטת עליה בנושא הדיור הציבורי בכלל.
רומן ברונפמן: נזמין את המשרדים הרלוונטיים ונקיים דיון ממצה בנושא, כולל אנשי משרד האוצר, משרד השיכון ומשרד הקליטה.
רומן ברונפמן: אני חושב שזה המשך טבעי של הדיון אותו התחלנו היום.
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: ברצוני להוסיף על כל מה שנאמר עד עתה.
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: אני מבקש שתצא קריאה מכל חברי הכנסת של שתי הוועדות אל ראש הממשלה, להתערב במלוא משקלו בנושא מול האוצר.
מרינה סולודקין: יש אחריות בנושא לראש הממשלה.
מרינה סולודקין: עם כל המחמאות שהוא נותן לעליה, עליו להתערב ולדאוג למתן פתרונות.
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: בנושא של בניה להשכרה, אני חושב שכל מה שנאמר כאן נכון.
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: צריך להיזהר לא להיות פרייארים.
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: אילו יכולתי לקחת נושא כלכלי אחד לאחד, את הכנסת ביחס אליו, זה היה הנושא.
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: כל מילה שיכולתי כבר אמרתי בכל מקום ובכל הזדמנות, ובעניין הזה אני מבקש שתצא מפה קריאה.
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: נמצא את ההזדמנות כאשר אנחנו יושבים עם ראש הממשלה בענייני קואליציה ותקציבים.
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: חשוב שלא נרפה.
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: ברצוני לבשר בשורה שאוהדי הקליטה בישראל, שאני מניח שהם תשעים ותשעה אחוז מהמדינה, ישמחו לשמוע, לגבי נושא שטיפלתי בו במשך תקופה ארוכה.
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: אנחנו, הסוכנות ומשרד הקליטה, הכנו תכניות ולחצנו על עידוד העליה משלוש מדינות.
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: מדינה אחת קיבלה לפני שבוע חלק מההמלצות שגובשו, והיא ארגנטינה.
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: שתי המדינות הנוספות הן צרפת ודרום אפריקה.
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: הייתי אצל ראש הממשלה והתברר לי שכולם מעורבים בנושא.
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: היועץ המשפטי לממשלה לא מסכים, מחשש שמחר יהיה בג"צ בטענה מה פתאום שעולה מצרפת יקבל מה שעולה מקנדה לא קיבל.
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: אנחנו יודעים שיש אנטישמיות.
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: עירבנו בעניין הזה את המוסד.
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: ראש הממשלה התחייב להעלות לישיבת ממשלה החלטה בנושא סל קליטה ובנושא עידוד הדיור, גם לצרפת ולדרום אפריקה.
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: צרפת היום זו הגלות השניה בגודלה לאחר ארצות הברית.
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: גם בצרפת יש עניים ושכונות חלשות וחלק גדול מהיהדות נמצאת שם.
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: אנחנו רוצים אותם פה בארץ.
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: יש היום קבלנים שמוכנים לבנות, והמדינה צריכה לבוא קצת לקראתם.
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: דווקא בעת הזאת הערך המוסף של הדבר הזה הוא יוצא מן הכלל.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: הסמכות בנושא חוק הדיור הציבורי היא במאה אחוז של ועדת הכלכלה.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: אני מקבל את הרעיון לקיים דיון דווקא עם אנשי ועדת העליה והקליטה, כי לדעתי הנפגעים העיקריים מחוק הדיור הציבורי הם דווקא העולים.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: אצלי בוועדה באים העולים הותיקים, עולי שנות החמישים, ורוצים לקבל את הדירות במחירים של שמונים אחוז מתנה.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: אני חושב שחשוב לקיים דיון יחד עם נציגי העולים וועדת העליה והקליטה, כדי להבין מה ההשלכה של מכירת הדירות.
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: יש לעשות זאת בזהירות רבה כדי לא ליצור חיכוך מיותר בנושא העולים על חשבון הוותיקים.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: האם אתה מסכים לקיים ישיבה משותפת?
צבי הנדל - יו”ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות: עדיף לעשות זאת בדלתיים סגורות.
אברהם פורז - יו”ר ועדת הכלכלה: תודה רבה, הישיבה נעולה.
חברי הוועדה: אריה גמליאל סופה לנדבר מיכאל נודלמן מרינה סולודקין איוב קרא
מוזמנים: מרק איסמאעילוף יועץ משפטי, הסוכנות היהודית אפרים לפיד דובר, הסוכנות היהודית משה מוסק ממונה על ארכיון המדינה אילנה בודובסקי מנהלת היחידה לפיקוח והדרכה, ארכיון המדינה מנחם יצהרי ארגון ילדי תימן עו"ד רמי צוברי ארגון ילדי תימן משה נחום נשיא, הפדרציה העולמית ליהדות תימן שלמה גמליאל הפדרציה העולמית ליהדות תימן דורה וחנון הפדרציה העולמית ליהדות תימן שלמה סמרי הפדרציה העולמית ליהדות תימן יצחק קרן הפדרציה העולמית ליהדות תימן
קצרנית: מסקנות הוועדה בעניין ילדי תימן
צבי הנדל: חברי היקרים.
צבי הנדל: היתה הצעה לסדר במליאה של חבר הכנסת הרב אריה גמליאל ושל חבר הכנסת זבולון אורלב, שירדה לדיון בוועדה.
צבי הנדל: ההצעה לסדר היתה בעקבות ועדת החקירה של ילדי תימן.
צבי הנדל: אני קצת דחיתי את הדיון בזה – יכולנו לדון בזה מיד – כי רציתי שכשאנחנו יורדים לדיון בוועדה, כבר נוכל לתת לכם שתי הצעות חוק, שבשתיהן יחד נכסה את הנושא הזה ואני הנחתי את זה כבר כדי שיוכלו לספור את הימים, אבל אני רוצה שתיקחו את זה אתכם ומה שנספיק לראות פה – נספיק, מה שלא – לא.
צבי הנדל: אני לא דן בהצעה, כי זה עדיין טרומי.
צבי הנדל: אם אפשר לעשות, כמו שהממשלה עושה, שזה יהיה בשם הוועדה, בשם כולנו ואז זו תהיה הצעה לקריאה ראשונה – אי אפשר.
צבי הנדל: זה רק ועדת חוקה יכולה, ועדת כספים ואולי עוד.
צבי הנדל: לנו אין את הפריבילגיה הזאת.
צבי הנדל: אנחנו לא מספיק חשובים.
קריאה: אתם יכולים לשנות את התקנות.
צבי הנדל: אז עד שנשנה את התקנות, אני בכל זאת רוצה – למרות שכבר סופרים את הימים וזה יעלה ככה – שכבר תכינו קצת שיעורי בית - - -
סופה לנדבר: גם אני הנחתי כבר.
צבי הנדל: אז נתחבר יחד.
צבי הנדל: יש פה שני חוקים ושניהם באים להשלים זה את זה.
צבי הנדל: הם נעשו בנפרד כי היועצת המשפטית טענה שזה שני נושאים שקשה לחבר אותם בחוק אחד.
צבי הנדל: אז אמרתי: אז תעשי שני חוקים.
צבי הנדל: חוק אחד אומר – מה שבעצם אנחנו קיבלנו כהחלטה בוועדה הקודמת – שאנחנו נקים צוות חקירה ממלכתי וההרכב שלו יהיה כזה שרוב חבריו יהיו מוסכמים על ידי המשפחות.
צבי הנדל: אני אסביר גם את ההגיון של זה, מעבר לקנטרנות – ואני באמת לא קנטרן בעניין הזה – אני אומר לכם במידה רבה של הבנה – יכול להיות שהרב גמליאל לא יסכים אתי כי הוא כועס עליהם, אבל אצלי האמוציות לא פועלות בעניין הזה.
צבי הנדל: אני רוצה לגלות את הילדים – בשביל להגיע לחקר האמת של מעשים שנעשו לפני כחמישים שנה פחות או יותר, צריכה להיות מוטיבציה בלתי רגילה.
צבי הנדל: זאת אומרת: אפשר לחקור ואפשר לחקור.
צבי הנדל: יש גם ציניות, אני מסכים ויש גם מריחות – אני גם מסכים.
צבי הנדל: אבל, אני מתעלם מזה.
צבי הנדל: אני אומר סתם ככה: תביאו לי נושא עכשיו שאני אחקור אותו, על דברים שהיו לפני חמישים שנה – אני צריך שיהיה בן אדם או אנשים שתהיה להם המון מוטיבציה.
צבי הנדל: שמוכנים לשבת בלילה ולעבור על ניירות.
צבי הנדל: זה המון עבודה.
צבי הנדל: אי אפשר לעשות את זה בצ'יק צ'ק.
צבי הנדל: לכן אני אומר, מהצד הזה, בלי להוציא שם רע לוועדות שהיו עד היום, השוני שאנחנו עושים לעומת הוועדות האחרות הוא, שפה יהיו אנשים עם מוטיבציה.
צבי הנדל: שיהיו בעלי רמה ביטחונית גבוהה, שאפשר לפתוח בפניהם סודות, שיהיו חוקרים עם תעודות, שיהיו עורכי דין – כל הכללים.
צבי הנדל: לא רוצה לשנות אף כלל.
צבי הנדל: יש מספיק אנשים שחלים עליהם כל הכללים האלה והם יהיו בעלי מוטיבציה מאד גבוהה.
צבי הנדל: אז זה נושא אחד.
צבי הנדל: המטרה שלשמה אני מקים את הוועדה היא לא לחפש את האשמים, אלא לחפש את הילדים.
צבי הנדל: ממילא כשיתגלו הילדים, לכל אחד תהיה את הפרשנות איך הגענו לזה וכולי, אבל המטרה שלי היא שאם נצליח, בעודם בחיים ההורים האלה – וכבר לא כולם בחיים, כי מדובר על לפני חמישים שנה ומטבע הבריאה ילדים נולדים אצל אמא לפחות בת 17, אז גם אם היא היתה בת 17-18, מדובר כבר על אנשים בגיל 68 ואם זה בגיל קצת יותר מבוגר, אז ודאי כבר עברנו מזמן את השבעים – אם נצליח לחלק מן ההורים ל"לשדך" את הילדים, את הילד, אז עשינו מעשה גדול ולכן אני רוצה לחפש את הילדים.
צבי הנדל: לכל שאר הדברים יש זמן.
צבי הנדל: נושא שני שעלה, תוך כדי דיון למעלה במליאה, על ידי חבר הכנסת מודי זנדברג ומאד מצא חן בעיני, זה החוק השני.