GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שושנה אייזנברג-הרץ: שוב אני אומרת, אם אדוני היו"ר שואל לגבי התקציב, צריך להזמין את אגף תקציבים ואת האחראים על התקציבים במשרד.
שושנה אייזנברג-הרץ: מבחינת הנהלת המשרד, אני מצטערת אבל זו ההודעה שביקשו ממנו למסור כאן.
שושנה אייזנברג-הרץ: מה שקשור לעבודה המקצועית אני בהחלט יכולה לפרוש את הפעולות שהיחידה שלי עושה.
אברהם נגוסה: אז בואי תעדכני אותנו.
אברהם נגוסה: החלטת הממשלה התקבלה ב-22.12.2013.
אברהם נגוסה: בעקבות החלטה זו יש תכנית לאומית.
אברהם נגוסה: התכנית הזאת תוקצבה ב-18 מיליון שקל לשנה כמובן.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לדעת מאז מה השינוי, מה מבחן התוצאה של הפעילות שלכם?
אברהם נגוסה: אני אשאל איפה שצריך בעניין חלוקת התקציב, אבל תאמרי לנו כמה תקציב את ביחידה שלך ניצלתם, ואת זה את צריכה לדעת.
אברהם נגוסה: ואז כמה תוצאות יש.
אברהם נגוסה: כמה ירידה מבחינת הנתונים?
שושנה אייזנברג-הרץ: אנחנו ניצלנו תקציב בהתאם למה שניתן לנו.
שושנה אייזנברג-הרץ: הייתה עבודה מאוד גדולה עם משרד החינוך שלצערי השנה לא הועבר להם כסף ולאור זה יש בעיות.
שושנה אייזנברג-הרץ: אנחנו עושים באמצעות משרד החינוך הכשרה לפסיכולוגים - - -
שלומית אבינח: משרד החינוך כאן?
שושנה אייזנברג-הרץ: הם פה אז הם יוכלו לדבר על זה.
אברהם נגוסה: היא תדבר.
שושנה אייזנברג-הרץ: אנחנו עושים עבודה בטיפול של משפחות שיקיריהן התאבדו, באמצעות משרד הרווחה שעושה עבודה מצוינת בנושא הזה, אנחנו מעבירים כסף עבור זה.
שושנה אייזנברג-הרץ: אנחנו עושים עבודה גם בפלחי אוכלוסיות בסיכון, נכנסים לאוכלוסיות רוחב שונות כמו ביטוח לאומי ש"שינים, תנועות הנוער בעבודה עם צעירים, רשות האכיפה והגביה, רבני קהילות, איגוד ישיבות ההסדר שהיום אנחנו עושים איתם יותר עבודה, ועוד פלחי אוכלוסיות כאלה.
אברהם נגוסה: משרד הבריאות כמשרד שמתכלל את התכנית.
אברהם נגוסה: אנחנו נשאל כל משרד ומשרד, אבל אני רוצה לשאול האם את יכולה להציג לנו כמה השתתפו ומספר של תוצאה שירד.
אברהם נגוסה: האם יש לך משהו כדי לכוון אותנו?
אברהם נגוסה: אני רוצה להבין האם נעשה שינוי.
שושנה אייזנברג-הרץ: אני אגיד משהו ונמצאת כאן נציגת אגף המידע של משרד הבריאות שהיא הגורם המקצועי של המספרים בכלל בכל הנושא הזה, אבל אני כן אגיד שנושא של ירידה בשיעור אובדנות הוא לא יכול להימדד בטווחי זמן כאלה קצרים.
שושנה אייזנברג-הרץ: גם בעולם יודעים את זה.
שושנה אייזנברג-הרץ: זה נמדד, ובטח במשרד החינוך לא יכולים לומר כי יכולה להיות שנה שהייתה ירידה במספר ההתאבדויות וחס וחלילה שנה אחרת שיש בה עליה.
שושנה אייזנברג-הרץ: ההצלחות במניעה של נושא כזה, צריך טווח זמן יותר ארוך.
שושנה אייזנברג-הרץ: יחד עם זה גם צריך לקחת בחשבון - - -
אברהם נגוסה: בדיון הקודם נתתם לנו נתונים.
שושנה אייזנברג-הרץ: כן, יש נתונים אז תיכף נעבור, גם שלחנו לוועדה.
אברהם נגוסה: אני רוצה להבין, מהדיון הקודם לדיון הנוכחי האם המצב יותר גרוע או שיש שיפור.
אברהם נגוסה: אם בפעם הקודמת יכולתם להציג לנו נתונים, מה מונע מכם להציג לנו עכשיו?
שושנה אייזנברג-הרץ: לא, יש לנו נתונים.
שושנה אייזנברג-הרץ: אני אציג אותם.
שושנה אייזנברג-הרץ: אנחנו גם שלחנו לוועדה את כל הנתונים בצורה מפורטת.
שלומית אבינח: מתי שלחתם לוועדה?
נחמה גולדברג: אני מאגף המידע, אנחנו מחשבים את הנתונים.
נחמה גולדברג: בעקרון יש מגמת ירידה באובדנות במשך עשר השנים האחרונות, וגם בשנה האחרונה, לפחות עולי אתיופיה נשארו באותו שיעור, זה לא עלה, ואצל עולי ברית המועצות זה ירד.
חגי חרמש: מה באוכלוסייה הכללית, ב-2016?
נחמה גולדברג: ב-2016 זה עלה.
חגי חרמש: עלה.
חגי חרמש: נכון.
חגי חרמש: אתם מופתעים?
חגי חרמש: נחמה, אם לא הייתי שואל את זה לא היו שומעים את זה פה.
אברהם נגוסה: אדוני, אתן לך את רשות הדיבור.
נחמה גולדברג: בהשוואה, בעשר השנים האחרונות יש מגמת ירידה, מספר מקרי אובדנות יחסית קטן בשנה, אי אפשר לראות, כמו ששושי אמרה - - -
אברהם נגוסה: מאז התכנית הלאומית.
נחמה גולדברג: מאוד קשה לראות תוך שלוש שנים הבדל רציני.
נחמה גולדברג: מה שכן, בצעירים אנחנו רואים במשך השנים ירידה גדולה - - -
אברהם נגוסה: בשלוש שנים אי אפשר לראות נתונים של העשייה?
נחמה גולדברג: לא, לא רואים.
נחמה גולדברג: כי סך הכל מספר מקרי אובדנות 400 פלוס מינוס, המגמה יורדת.
נחמה גולדברג: אנחנו מסתכלים על לפני עשר שנים ועל עכשיו, זה ירד הרבה.
אברהם נגוסה: משרד הבריאות, אני רוצה לומר לכם שכל הזמן אתם מאכזבים אותנו בוועדה.
אברהם נגוסה: לא רק על זה, אלא גם בתכניות אחרות.
אברהם נגוסה: אני מבקש, אנחנו ניצור קשר, אולי נזמין את סגן השר לכאן ואחת ולתמיד לעשות סדר במשרד הזה.
אברהם נגוסה: אי אפשר להתנהל בצורה כזאת כי אנחנו מדברים על חיי אדם.
אברהם נגוסה: אי ן ליזמן עכשיו להכנס לזה כי מתקיימת מליאה בשעה 16:00.
אברהם נגוסה: אז אני רוצה לקבל דיווח ממשרד החינוך בבקשה.
יוכי סימן טוב: אני מנהלת היחידה להתמודדות במצבי משבר חירום ואובדנות.
יוכי סימן טוב: אנחנו עשינו אלפי הכשרות שומרי סף ליועצים, פסיכולוגים, מורים, הורים, אחר כך עשינו הכשרה לפסיכולוגים חינוכיים לעשות הערכות סיכון וטיפולים בילדים, אלפי ילדים עברו הערכות סיכון בשירות הפסיכולוגי חינוכי ולא נשלחו לבריאות הנפש, שזו באמת הנגשה ויידוד של הטיפול, וגם טפולים.
יוכי סימן טוב: התחלנו עם תכנית "בוחרים בחיים" שהיא תכנית מניעה לדיבור ישיר עם מתבגרים שהיא בעקבות מחקרים חדשים שמראים שזאת אסטרטגיה מאוד יעילה ומועדפת לעבודה עם נוער.
יוכי סימן טוב: זה עדיין בפיילוט, אחת הכיתות שעברה את זה שזה באמת נורא מעט אבל זה פיילוט קטן עדיין שאנחנו רוצים להרחיב אותו כי אנחנו רואים מגמה של שיפור ומלווים את זה במחקר ורואים שזה מועיל, אחת מהכיתות הייתה כיתה עתירת ילדים עולי אתיופיה שהמנחה שם היא גם כן המנחה מהיחידה שלי, שהיא מקהילת יוצאי אתיופיה.
יוכי סימן טוב: היא גם הגיעה אלי מה"דרך החדשה".
יוכי סימן טוב: אנחנו עובדים עם מגשרים מכל דוברי השפות, מאגף לקליטת ילדים עולים.
יוכי סימן טוב: אני רוצה לציין שבשנה האחרונה, כפי שצוין פה, לא קיבלנו תקציב שהובטח לנו של שישה מיליון שקלים.
יוכי סימן טוב: ביקשנו שמונה מיליון, הגדלה, כיוון שהפעילות התרחבה והובטח לנו שישה.
יוכי סימן טוב: לא קיבלנו.
אברהם נגוסה: ממי הייתם צריכים לקבל?
יוכי סימן טוב: דרך התכנית הלאומית, דרך משרד הבריאות.
אברהם נגוסה: לא קיבלתם.
יוכי סימן טוב: המשכנו את הפעילות לאורך כל שנת הלימודים תשע"ח ובתשע"ט התלבטנו אם אנחנו יכולים להמשיך כי הכסף לא הגיע, והובטח לנו בסופו של דבר שלושה מיליון מתוך השישה – מתוך השמונה שביקשנו אבל מתוך השישה שהובטחו – והובטחו גם ארבעה מיליון ל-2019.
יוכי סימן טוב: אני חייבת להגיד שזה מעט מאוד, זה קיצוץ בעצם של מחצית ממה שהיינו צריכים, ואנחנו בבעיה.
יוכי סימן טוב: אנחנו צריכים את כל הכפר, את כולם, את כל המשרדים כדי שהפעילות תהיה יעילה.
יוכי סימן טוב: אנחנו צריכים את בריאות הנפש, כי יש ילדים שאסור לפסיכולוגים חינוכיים לטפל בהם, אם זה ילד שכבר עשה ניסיון אובדני, ילד עם פתולוגיה קודמת, אסור לפסיכולוג חינוכי לטפל בו ואנחנו צריכים את כולם, אנחנו צריכים את פקידות הסעד למקרים של הורים שמסרבים טיפול.
יוכי סימן טוב: יש לנו הרבה מאוד קשיים שאנחנו צריכים את העבודה של כולם, כמו שהיה - - -
אברהם נגוסה: אבל לא קיבלתם את הכסף, זה מה שאת אומרת.
יוכי סימן טוב: הובטחו לנו שלושה מתוך השישה מיליון.
קריאה: אם היו מועברים 18 מיליון, היה להם את כל הכסף כולו, ל-84 רשויות.
אברהם נגוסה: העניין ברור, אבל אמשיך עד השעה 16:00 כי המליאה מתחילה אז.
אברהם נגוסה: אדוני בבקשה בקיצור.
חגי חרמש: אני מעמותת בשביל החיים.
חגי חרמש: אני אתייחס למה שנחמה - אפילו אגיד בצורה חמורה – ניסתה קצת להעלים פה.
חגי חרמש: עלתה כל השנים ירידה - - -
נחמה גולדברג: לא, זה עולה ויורד כל הזמן - - -
חגי חרמש: עולה ויורד.
חגי חרמש: אבל ב-2016 הייתה עליה, היא כנראה כוללת כמה עשרות אנשים.
חגי חרמש: עשרות מאתנו מתו עוד.
חגי חרמש: והסיבה שאנחנו מוטרדים זה שבגלל הצונאמי הזה קיים כבר בארצות הברית, בארצות הברית היו גידולים של 70% במספר המתאבדים וכל הזמן בפגישות עם אנשי משרד הבריאות, עם המנכ"ל והמשנה ועם השר, אמרנו שהדבר הזה עלול להיות בפתחנו, - - - מכל מיני מנגנונים שמצביעים לחלק הזה.
חגי חרמש: כמובן, לא יאומן.
חגי חרמש: במדינת ישראל אין מספרים על 2017.
חגי חרמש: ו-2018 אין יודעים.
חגי חרמש: ואז אומרים אנשי משרד הבריאות "אין לנו את המספרים, אי אפשר לדעת".
חגי חרמש: לשמאלי יושבים נציגי צה"ל, הם יודעים כמעט על הרגע.
חגי חרמש: אחר כך הם עושים שתי ועדות ובודקים, ויש להם את המספרים.
חגי חרמש: אבל גם שירות בתי הסוהר יודע.
חגי חרמש: זאת אומרת שמשרד הבריאות מזלזל בתפקידו, חוטא לתפקידו ולא מקיים את הגוף שצריך לספור.
חגי חרמש: ואז צריכה הנציגה של משרד הבריאות לענות.
חגי חרמש: ירד המספר, עלה המספר, מאיפה היא תדע?
חגי חרמש: אם משרד הבריאות לא סופר כמו שצריך, מאיפה ידעו?
חגי חרמש: צה"ל סופר.
חגי חרמש: צה"ל נמצא, סוד מדינה, חד ספרתי.
חגי חרמש: ואתם, יש עליה.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע גם משרדים אחרים.
אברהם נגוסה: לשם כך הזמנו אותם.
אברהם נגוסה: בבקשה נציג משרד הבטחון צה"ל בבקשה.
לוסיאן טצה לאור: אני ראש הענף הקליני במחלקת בריאות הנפש בצה"ל.
לוסיאן טצה לאור: תודה רבה על ההזמנה.
לוסיאן טצה לאור: זאת פעם שניה שאני נמצא בוועדה הזאת.
לוסיאן טצה לאור: כמו שציינת בתחילת דבריך וגם חבר הכנסת מרגי ציין, בצה"ל יש תכנית למניעה יעילה משנת 2006, יש לה המון המון מרכיבים.
לוסיאן טצה לאור: אני אציין רק בגלל קוצר הזמן שניים עיקריים: אחד זה הגבלת נגישות לכלי נשק, שהוכח בהמון מחקרים כמשהו שהוא מאוד יעיל, והעלאת מספר הקב"נים והנגישות לגורמי בריאות הנפש.
לוסיאן טצה לאור: בהמשך למה שאמרה חברת הכנסת סבטלובה, אצלנו יש עליה במספר הקב"נים שרובם עובדים סוציאליים ופסיכולוגים, יש לנו היום קב"נים מרמת החטיבה.
לוסיאן טצה לאור: הרעיון שם הוא להנגיש את אנשי המקצוע האלה גם בצורה בלתי אמצעית, גם להפחית את הסטיגמה, ולאפשר נגישות ברגע שיש איזה שהוא קושי מסוים.
לוסיאן טצה לאור: כאמור יש ירידה, דיברתי בשנה שעברה על התייצבות סביב 15-14, זה נכון, אנחנו במספר חד ספרתי אבל השנה לא נגמרה ולא נגמרו החקירות ולכן לא אתחייב למספר הזה.
לוסיאן טצה לאור: אבל אם אגיד לכם את המספר של 2017, ב-2017 היו לנו 14 מקרים, אחד מהם הוא עולה.
לוסיאן טצה לאור: במספרים הקטנים האלה חשוב לשים לב שהפרשנות לגבי אחוזים ושיעורים היא בעייתית כי אם יש לי אחד מתוך 14, זה אומר שיש לי 10% נניח.
לוסיאן טצה לאור: אבל אם לא היה לי אז זה היה אפס, כלומר התנועה היא בין אפס ל-10%, אז מהבחינה הזאת במספרים האלה עדיף לדבר על מספרים.
אברהם נגוסה: אני מבין את האחוזים אבל מספרית יש לכם, לא?
לוסיאן טצה לאור: כן.
לוסיאן טצה לאור: הנה.
לוסיאן טצה לאור: בשנה שעברה 2017 זה היה 14, עולה אחד.
לוסיאן טצה לאור: השנה אנחנו במספר חד ספרתי אכן, ועולה אחד, אבל שוב פעם, הדברים האלה לא סגורים, הם ייסגרו בסוף השנה ולא נגמרו גם חקירות המצ"ח בעניין הזה.
לוסיאן טצה לאור: אני אומר לגבי דברים שעשינו, דיברת על איתור מוקדם של דיכאון וטיפול מתאים, אנחנו מאוד אגרסיביים בעניין הזה, הקפדה יתרה על הרצף הטיפולי, מעבר מידע בין בתי החולים לבין צה"ל וגם לגבי קופת החולים ויש לנו גם שיתופי פעולה עם שאר הגופים פה אבל לא ארחיב בעניין.
לוסיאן טצה לאור: לגבי רגישות תרבותית, יש לנו קורס רגישות תרבותית שאנחנו מעבירים את כל הקב"נים שלנו.
לוסיאן טצה לאור: לצערי אין לנו קב"נים דוברי אמהרית, יש לנו קב"נים דוברי רוסית יש לנו גם כלים שאנחנו מעניקים למפקדים על מנת לאפשר את הנגישות של האוכלוסייה הזאת.
אברהם נגוסה: מה הבעיה, חסרים דוברי אמהרית?
לוסיאן טצה לאור: עובדים סוציאליים ופסיכולוגים דוברי אמהרית, אנחנו נשמח לקבל אותם.
אברהם נגוסה: עובדים סוציאליים ופסיכולוגים אני יכול להביא.
אברהם נגוסה: אני מכיר את המציאות, אבל עובדים סוציאליים יש הרבה.
לוסיאן טצה לאור: לא בצה"ל.
אברהם נגוסה: נשמע את שב"ס.
טלינה וינקור: אני רע"ן פסיכיאטריה בשב"ס ואני ממעצבי התכנית למניעת אובדנות.
טלינה וינקור: מ-2009 התחלנו לבנות תכנית מפוארת מאוד, תכנית שנבנתה בכל אגפי השב"ס.
טלינה וינקור: בעצם התכנית נוגעת באלמנטים של טכנולוגיה, של הכשרת שומרי הסף, של למידת הדגשים התרבותיים של כל הנדרש בזה.
טלינה וינקור: שמנו דגש בקליטה ראשונית כבר, בגלל שאנחנו יודעים שאוכלוסיית העולים היא בסיכון, גם בקליטה ראשונית אנחנו שמים סימני קריאה, שזה לא אומר שאדם הולך להתאבד, אבל זה אומר שאנחנו צריכים לשים עין יותר מהרגיל.
טלינה וינקור: התכנית מתקדמת מאוד יפה.
טלינה וינקור: המספרים שלנו קטנים, לכן לדבר על הצלחה מאוד קשה.
טלינה וינקור: יחד עם זאת, אם ב-2010 ראינו בסביבות 12, 14 מקרים אובדניים בשב"ס, אנחנו היום נעים בין 1 ל-2 בשנה.
חגי חרמש: המספרים שלהם הכי טובים בעולם.
חגי חרמש: את צריכה להגיד, הכי טובים בעולם, הם הורידו.
טלינה וינקור: אבל מה שכן מצביע על הצלחה מאוד גדולה בתכנית זו בעצם הירידה המשמעותית במספרי ניסיונות האובדנות.
טלינה וינקור: ב-2010 היינו בשליש - - - 100 ופלוס, והיום אנחנו נמצאים, השנה שעברה והשנה 22, 23, 24 ניסיונות אובדנות.
טלינה וינקור: זאת אומרת שאנחנו מצליחים לזהות אנשים שהם פוטנציאלים לביצוע אקט אובדני וגם מצליחים לשמור.
טלינה וינקור: כשאני אומרת שכל השב"ס עבר מהפכה, זו באמת מהפכה.
טלינה וינקור: כי אפילו להתחיל, אוקיי, זיהינו, יש לו מצוקה.
טלינה וינקור: ומה עושים?
טלינה וינקור: איפה לשים אותו?
טלינה וינקור: איפה תאי השגחה?
טלינה וינקור: איפה ההכשרה לכל הסוהרים שגם ידעו לזהות את הסימנים.
טלינה וינקור: אז זו מהפכה שכל השב"ס עבר.
טלינה וינקור: בנינו 260 ופלוס תאי פיקוח, תאים מצולמים, עם שמירה על צניעות הפרט.
אברהם נגוסה: תענוג לשמוע הצלחות כאלה אבל אני צריך גם - - -
חגי חרמש: השב"ס מדהימים.
טלינה וינקור: תודה לך.
טלינה וינקור: אני גאה להיות חלק מההצלחה.
טלינה וינקור: דרך אגב למדנו בהתחלה הרבה דברים גם מצה"ל.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול גם את צה"ל וגם אתכם, האם אתם חלק מהתכנית הלאומית?
אברהם נגוסה: אתם מקבלים תקציב?
טלינה וינקור: לא.
לוסיאן טצה לאור: לא.
לוסיאן טצה לאור: התקציב הוא מהתקציב שלנו.
אברהם נגוסה: לא מקבלים מה-18 מיליון.
אברהם נגוסה: קופת חולים לאומית בבקשה.
ארי לאודן: בקצרה.
ארי לאודן: אני מנהל תחום בריאות הנפש בקופת חולים לאומית.
ארי לאודן: אנחנו מדינה קולטת עליה והגירה.
ארי לאודן: אם נתייחס לכל מי שנולד בחו"ל כמהגר, זה הופך להיות רוב המבוטחים, רוב האנשים בארץ.
ארי לאודן: אני חושב שאולי כדאי להגדיר בצורה יותר חד משמעית, גם אם שרירותית, על מה אנחנו מדברים.
ארי לאודן: 10 שנים בארץ, 15 שנים בארץ וכולי, וככל שאני יודע, ביטוח לאומי לא מעביר היום לקופות מידע על שנת עליה.
ארי לאודן: זאת אומרת שגם אם הייתי רוצה לעשות תכנית ספציפית לעולים, די קשה לי.
ארי לאודן: לכן מה שנעשה היום בקופה, אנחנו משתדלים לתת טיפול טוב לכל אחד, עם דיכאון או עם גורמי סיכון לאובדנות, בהקשר לעולים אני יכול להגיד שיש לנו תכנית שהיא לא דווקא לגבי אובדנות אלא באופן כללי יש לנו 12 מגשרות שעברו קורס מאוד מעמיק ממוצא אתיופי, והתפקיד שלהם זה לעזור לאנשים בכל מיני תחומים, במיצוי זכויות, בתרגום - - -
אברהם נגוסה: מתי התחילו?
ארי לאודן: בשנה וחצי האחרונות.
אברהם נגוסה: זה במסגרת התכנית הממשלתית או תקציב של משרד הבריאות?
ארי לאודן: אני לא בטוח, אני לא יודע.
אברהם נגוסה: לפני שבוע או שבועיים שמענו שהמכרז הראשון להסברה יצא לא מזמן.
אברהם נגוסה: אפילו לא הכריזו מי זכה.
אברהם נגוסה: זה כמובן בתחום ההסברה.
אברהם נגוסה: אבל אתה - - -
ארי לאודן: מדובר על מגשרות ומתרגמות שעובדות של הקופה, בכל הארץ.
אברהם נגוסה: זה לא קשור לתכנית הלאומית כי זו תכנית - - -
ארי לאודן: לא, זה לא מהתכנית הלאומית למניעת אובדנות.
ארי לאודן: זו עשייה רגישת תרבות בקופת חולים לאומית.
ארי לאודן: אני אומר עוד מילה שמה שאנחנו כן עושים לגבי כל מקרה של אובדנות, הקופה מקבלת עדכונים מדי יום דרך משרד הבריאות על אנשים ששוחררו ממיון אחרי ניסיון אובדני או מאשפוז, ואנחנו יוצרים איתם קשר דרך המרפאות שלנו לבריאות הנפש, ומשתדלים לייצר רצף טיפולי אחרי השחרור מהמיון ולחבר את האנשים האלה למעקב פסיכיאטרי מסודר, ככל שהם מסכימים וככל שזה אפשרי.
שלומית אבינח: זה קיים גם בקופות אחרות?
ארי לאודן: הדיווח הזה מועבר אוטומטית, ככל שאני יודע, גם לקופות אחרות.
אברהם נגוסה: אנחנו לא נשמע את נציגי הקופות האחרים שהגיעו לכאן.
אברהם נגוסה: נשמע את משרד הרווחה בקיצור בבקשה.
איילת כוכבי סמסליק: אני אגיד בקיצור.
איילת כוכבי סמסליק: במשרד הרווחה אנחנו חלק מהתכנית הלאומית ועובדים בשיתוף פעולה עם התכנית הלאומית.
איילת כוכבי סמסליק: אני רוצה להתמקד לגבי קליטת עליה.
איילת כוכבי סמסליק: זה לא נסוב אצלנו רק סביב אובדנות, כי אנחנו יודעים שלקליטת עליה בהיבטים הסוציאליים שלה יש הרבה דברים אחרים שבסופו של דבר יכולים להביא למצוקה של אובדנות, של סמים, של אלכוהול, אני יכולה להגיד מנקודת המבט שלי שאני מפקחת על טיפול חוץ ביתי בנערים ונערות של חסות הנוער, שם אנחנו יכולים לראות בקרב העולים את כל הנושא של סמים ואלכוהול שמביא אותם לקצה ולפעמים דרך זה גם מביאים יותר ניסיונות אובדניים שבקרב בני הנוער יש ניסיונות אובדניים מאוד גבוהים והפעילות שאנחנו עושים היא בתוך הפנימיות או בתוך הקהילות שהם נמצאים.
איילת כוכבי סמסליק: יש לנו הרבה פעילויות סביב העלייה מרוסיה וסביב העלייה מאתיופיה, יותר בנושא של מגשרים, עבודה של אמהות ובנות, כל שירות - - - לעצמו.
איילת כוכבי סמסליק: אבל אני רוצה להגיד לגבי הוועדה הספציפית והוועדות שעוסקות בתכנית הלאומית, אני פחות מעורבת בזה, הייתי אולי בארבע-חמש ועדות, בעיקרן בשלושת החודשים האחרונים, ולפני שבועיים הייתי כאן בוועדה ואני מרגישה שיושבים סביב השולחן הזה – ויכול להיות שאני יורה לעצמי כדור ברגל – יושבים סביב השולחן הזה אנשים שעושים ימים ולילות כדי לעבוד על התכניות האלה, לפתח אותן, להוציא אותן לפועל וכנראה שצריכים לשבת כדי לענות על התשובות שלך, קובעי המדיניות שלא נמצאים פה.
איילת כוכבי סמסליק: אנחנו נמצאים פה ומרגישים כאילו הכל נופל עלינו, וזה לא שייך לשולחן הזה.
איילת כוכבי סמסליק: ה-18 מיליון, אם זה יגיע לרווחה, אם זה כן יהיה עובדים סוציאליים, לא יהיו עובדים סוציאליים, אני מצידי, שיהיו לי עוד 50 עובדים סוציאליים ביחידה שלי, כמובן שארצה את זה, אבל יש קובעי מדיניות שזה צריך להגיע לפתחם.
איילת כוכבי סמסליק: אמרת שאתה רוצה לדעת מה הסיבה.
איילת כוכבי סמסליק: להביא את זה לפתחם, לקבל את ההחלטה.
איילת כוכבי סמסליק: מי אחראי על זה, למי מעבירים את הכספים, איפה נעלמים הכספים האלה, למה הם לא מגיעים אלינו, למה אנחנו קובעים תכניות ולא מוציאים אותן אחר כך לפועל, כל מה שקשור לזה.
אברהם נגוסה: קובעי המדיניות קיבלו החלטה, קבעו תקציב וקבעו מי ירכז את התכנית.
אברהם נגוסה: יש משרד מתכלל.
איילת כוכבי סמסליק: ישב פה המשנה למנכ"ל לפני שבועיים ואמר שהכסף ישנו.
איילת כוכבי סמסליק: הוא אמר שיעבור, יעבירו, אני באמת לא מבינה בזה, אני רק אומרת, הוא אמר את זה לפני שבועיים בוועדה כשישבתי פה.
אברהם נגוסה: תפקידנו הוא לברר ולשאול, לכן הציבור בחר בנו להיות כאן בכנסת ולכן אנחנו מקיימים דיון, מבררים, מביאים את כל זה, האם החלטת הממשלה או החוק שנחקק מיושמים או לא, ואם לא, מדוע.
אברהם נגוסה: זה תפקידנו.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו לא מקבלים תשובות כפי שצריך, לכן נפנה לשר האחראי בנושא והוא חייב לתת דין וחשבון.
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לסיים, ולכן אסכם.
אברהם נגוסה: כל הדברים האלה שאני אומר, אין לי משהו אישית נגד משרד הבריאות, אנחנו פשוט מצפים שתגיעו לוועדה עם אינפורמציה או שתשלחו את האנשים שיודעים, או שתשאלו ותגיעו עם האינפורמציה כדי לתת אותה לנו.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו מזמנים אתכם.
אברהם נגוסה: אני מבקש שתגיעו מוכנים לדיון הבא ותדווחו לנו.
אברהם נגוסה: ועדת העלייה והקליטה קוראת למשרד הבריאות לפעול לפי החלטת הממשלה ולבצע את התקציב שמיועד על ידי משרד האוצר ועבר למשרד הבריאות, כדי ליישם את החלטת הממשלה.
אברהם נגוסה: אנחנו מבקשים לקבל בכתב בהקדם האפשרי את אופן חלוקת התקציב למשרדי הממשלה המשתתפים בתכנית הלאומית.
אברהם נגוסה: הטענות ששמענו לגבי חוסר תקציב ותקציב שלא הגיע, לא צריכות להיות.
אברהם נגוסה: אם לא הספיקו ה-18 מיליון, אנחנו יודעים היכן לשאול.
אברהם נגוסה: אבל כרגע זה לא המצב.
אברהם נגוסה: אין לנו נתון שמסביר לנו שה-18 נוצלו והכסף לא הספיק.
אברהם נגוסה: זה לא שם.
אברהם נגוסה: אני מבקש שתפני לחשב משרד הבריאות שיוציא לנו מכתב.
אברהם נגוסה: שמענו ממשרד החינוך שפנו ולא קיבלו את הכסף.
אברהם נגוסה: אנחנו דורשים לקבל מכתב תוך שבועיים בעניין זה.
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים בקרוב דיון המשך.
אברהם נגוסה: ברוכים הבאים שוב לוועדת העלייה הקליטה והתפוצות.
אברהם נגוסה: יחד איתי חברת הכנסת פנינה תמנו שטה, ומנכ"ל משרד העלייה והקליטה, כמו כן גם ראש צוות היישום של החלטת ועדת השרים, או ביצוע של תכניות שהתקבלו על ידי ועדת השרים בראשות ראש הממשלה, טלל דולב, וכמובן ארגונים אחרים ומשרדים שונים.
אברהם נגוסה: אנחנו מקיימים דיון בנושא העברת האחריות על מתן סיוע לסטודנטים יוצאי אתיופיה ממשרד העלייה והקליטה למשרד החינוך ולמועצה להשכלה גבוהה - החלטת ממשלה 4175 מיום 5/10/18.
אברהם נגוסה: ועדת העלייה הקליטה והתפוצות מתכנסת היום לדיון בהחלטה הזו שציינתי, ההחלטה קובעת העברת האחריות לפעולות הננקטות כיום על ידי משרד העלייה והקליטה בתחום עידוד השכלה גבוהה וסיוע לסטודנטים ממוצא אתיופי שאינם עולים חדשים, אני מדגיש, אינם עולים חדשים.
אברהם נגוסה: חוץ מהסטודנטים שלומדים במוסדות טכנולוגיים.
אברהם נגוסה: לא כולל סטודנטים שלומדים במוסדות טכנולוגיים, החל משנת הלימודים הבאה 2020-2019, וזה אחריות הגופים על פעילות עבור כלל האוכלוסייה בישראל.
אברהם נגוסה: דהיינו המל"ג ומשרד החינוך, השכלה גבוהה.
אברהם נגוסה: המועצה להשכלה גבוהה, המל"ג, הוועדה לתכנון ותקצוב, ות"ת, את האפשרות להעברת האחריות אליהם למתן סיוע לסטודנטים שלומדים לתואר ראשון ושני במוסדות המוכרים להשכלה גבוהה.
אברהם נגוסה: על גופים אלה לבדוק את האפשרות לקביעת מתווה למתן סיוע לסטודנטים ממוצא אתיופי שאינם עולים.
אברהם נגוסה: מוסדות הכשרה למורים, סטודנטים שלומדים במוסדות להכשרת מורים, לתואר B.ed, הסבת אקדמאים להוראה, תעודת הוראה, תועבר למשרד החינוך.
אברהם נגוסה: משרד החינוך יקבע מתווה למתן סיוע לסטודנטים שאינם עולים.
אברהם נגוסה: תהליך העברת האחריות למל"ג ות"ת יתבצע תוך כדי התייעצות בוועדת ההיגוי להנגשת השכלה גבוהה ליוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: הנושא הזה לא דובר בוועדת השרים ואת זה צריך לבדוק, כי בוועדת השרים נכתב שההחלטה התקבלה בתנאי שהמוסדות האלה שהם מקבלים, שיציגו מתווה או תכנית.
טלל דולב: זו ההחלטה.
אברהם נגוסה: אבל בהחלטת הממשלה לא כתוב כך.
אברהם נגוסה: תסתכלי, בהחלטת הממשלה יש איזה שהוא טריק שם.
טלל דולב: אין שם שום טריק, התהליך ייגמר עד ה-1.5.
טלל דולב: והמתווים שיגובשו יוצגו על ידי הגופים בפני ועדת השרים.
אברהם נגוסה: תקראי את 3.ב.
טלל דולב: תהליך העברת האחריות יתבצע תוך היוועצות עם ועדת היגוי להנגשת השכלה גבוהה ליוצאי אתיופיה, תהליך העברת האחריות וקביעת מתווה הפעולה בכל הגופים יושלמו לא יאוחר מה-1.5.2019, וזאת על מנת לאפשר לסטודנטים היערכות מושכלת לשנת הלימודים התשע"ח.
אברהם נגוסה: זה לא- - -
טלל דולב: רגע.
טלל דולב: ג.
טלל דולב: המתווים שיגובשו יוצגו על ידי הגופים בפני ועדת השרים לקידום שילובם של אזרחי ישראל ממוצא אתיופי.
אברהם נגוסה: אז הם יוגשו, זה בתנאי.
אברהם נגוסה: ההחלטה התקבלה בתנאי שאנחנו נראה את המתווה, את התכנית.
טלל דולב: ההחלטה כוללת את זה שוועדת השרים צריכה לראות את המתווים לפני שהם מיושמים.
אברהם נגוסה: לא יאוחר מה-1.5.
טלל דולב: לא יאוחר מה-1.5.
טלל דולב: רק תשאירו לי את ועדת השרים עד ה-1.5 והכל יהיה בסדר.
אברהם נגוסה: בסדר- - -
פנינה תמנו: לא, צריך לקחת את זה בחשבון.
פנינה תמנו: אני אומרת לכם חד משמעית, צריך לקחת בחשבון במצב שהממשלה הזאת הולכת לבחירות, הסטודנטים שלנו לא יהיו באוויר, החלטות לא יהיו באוויר, אנחנו צריכים לדעת מה עושים עם זה.
טלל דולב: יש ממשלת מעבר וועדת שרים יכולה להתכנס, אין מצב שאין ממשלה במדינה.
פנינה תמנו: לא, אם ועדת השרים - - -
אברהם נגוסה: זה לא דווקא מדאיג אותי - - -
פנינה תמנו: אותך לא, אותי מדאיג, אדוני היושב ראש, צריך להיות בטוחים - - -
אברהם נגוסה: למה אותך מדאיג?
אברהם נגוסה: אנחנו כולנו - - -
פנינה תמנו: לא, אני אומרת, אדוני היושב ראש, צרך להיות בטוחים במצב שיש בחירות ויש ממשלת מעבר, שהוועדה י כולה להתכנס.
אברהם נגוסה: בסדר פנינה, עוד לא התחלנו.
אברהם נגוסה: ברשות הדיבור תתייחסו לזה.
אברהם נגוסה: אני באמצע, זה היה חשוב לי להבהיר את הנושא הזה שזה היה בתנאי.
אברהם נגוסה: אז זה ברור עכשיו.
אברהם נגוסה: תהליך העברת האחריות למשרד החינוך, הסברתי, את עניין הכשרת המורים.
אברהם נגוסה: קיימת חשיבות לשילוב מיטיבי של יוצאי אתיופיה שיטופלו וישולבו במערך ההשכלה הגבוהה בישראל לשילובם המוצלח בתעסוקה, שיטופלו על ידי הגורמים האחראיים לכך, אך מהלך זה חשוב לוודא ולזכור שזכויותיהם של הסטודנטים בהליך המיצוי זכויות שלהם לא ייפגע במהלך הזה.
אברהם נגוסה: את זה הדגשתי ואמרתי בוועדת השרים, שיש לי חששות, יש לי דאגה, שמה שהיום הם מקבלים ממשרד הקליטה במינהל הסטודנטים, יש לי הרגשה שלא יקבלו במל"ג או במשרד החינוך.
אברהם נגוסה: לכן התנגדתי שם, הבעתי את עמדתי וחששותיי, ואז נכנס העניין של נראה קודם כל את המתווה, את התכנית.
אברהם נגוסה: אם לא יפגע – מצוין, אבל אם זה הולך לפגוע, אז תאמרו לנו מראש, אתם, המשרדים המוכנים לקבל את זה.
אברהם נגוסה: היום יוצאי אתיופיה, לא משנה אם נולד בארץ או שעלה, עולה חדש או לא עולה חדש, הוא מקבל - - -
זיוה מקונן: לא כולם.
אברהם נגוסה: אנחנו יודעים, שנות השמונים, 1980.
זיוה מקונן: בסדר.
זיוה מקונן: זה גם הגבלת הגיל וגם העניין של שנות השמונים - - -
דוד מהרט: וכשעבר למל"ג, הרבה פחות יקבלו.
אברהם נגוסה: בסדר, האם יהיה שיפור, זה מה שאנחנו רוצים לדעת.
אברהם נגוסה: האם יהיה שיפור וכל הדברים האלה, מאוד חשוב לדון בזה, כי אחר כך אנחנו נבכה.
אברהם נגוסה: היום אם יש עשרה אחים במשפחה וכולם התקבלו ללמוד באוניברסיטה או במכללה, כולם זוכים לתמיכה של מינהל הסטודנטים.
אברהם נגוסה: יוצא מן הכלל.
אברהם נגוסה: האם מל"ג לא יגיד לנו "רגע, אח שלך מקבל ואתה לא יכול לקבל", האם יגידו "תביא את מבחן ההכנסה של ההורים" האם יגידו "אם אני נותן לך אני גם צריך לתת - - - זו תהיה אפליה" אני רוצה שהדברים יהיו ברורים במתווה ובתכנית.
אברהם נגוסה: אנחנו שאלנו את האוצר באמת לעניין זה, ואנחנו קיבלנו את המידע מבחינת האוצר, למשל הנציג או הרפרנט בעניין הזה, אייל מדן, הסביר לנו.
אברהם נגוסה: "החל משנת 2020 ואילך יועבר בסיס התקציב ממשרד העלייה והקליטה והתקציב שנועד לסיוע לכלול סטודנטים ממוצא אתיופי שאינם עולים".
פנינה תמנו: אז העולים נשארים במינהל הסטודנטים.
אברהם נגוסה: א.
אברהם נגוסה: 16 מיליון יועבר לבסיס תקציב מערכת ההשכלה הגבוהה, דהיינו למל"ג ולות"ת.
פנינה תמנו: עם סעיף תקציבי צבוע?
אברהם נגוסה: היום זה צבוע.
פנינה תמנו: לא, אני שואלת כשזה עובר, האם יהיה סעיף תקציבי צבוע, כדי שנדע שלא יכולים לנתב את התקציב לייעוד אחר חלילה?
אברהם נגוסה: אני מעלה את הנקודות האלה כדי שתרשמו ותתייחסו כשאתם מציגים לנו.
אברהם נגוסה: אני מביא את האינפורמציה שקיבלתי מהאוצר.
אברהם נגוסה: אני חוזר על כך: "א.
אברהם נגוסה: 16 מיליון שקל יועברו לבסיס תקציב מערכת ההשכלה הגבוהה מל"ג וות"ת עבור סיוע לסטודנטים לתארים ראשון ושני.
אברהם נגוסה: מתווה תקציבי נוסף נפרד לתכנית מלגות לסטודנטים לתואר שלישי יסוכם בין משרד עליה והקליטה לבין הות"ת כחלק מהליך העברת האחריות.
אברהם נגוסה: 3.5 מיליון שקל יועברו למשרד החינוך עבור סטודנטים במוסדות להכשרת עובדי הוראה ויוקצו מדי שנה בהתאם לתקציב הקיים.
אברהם נגוסה: ככל שהסיוע לסטודנטים שתעמיד הות"ת יכלול גם את הסטודנטים מהמוסדות האקדמאיים להכשרת מורים, יועבר בהתאם תקציב נוסף ממשרד החינוך לבסיס מערכת ההשכלה הגבוהה".
אברהם נגוסה: לקראת הדיון שלחנו לכל הגורמים כדי שיבואו מוכנים לענות לנו על השאלות.
אברהם נגוסה: אנחנו שלחנו את השאלות הבאות: 1.
אברהם נגוסה: כמה סטודנטים יסתייעו במינהל הסטודנטים, חלוקה לפי תארים.
אברהם נגוסה: תואר ראשון, שני ושלישי.