GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי סבג: תכנית - - - ומנהיגות, מעבר לחלקים האקדמיים אנחנו גם מגבשים תכנית של מנהיגות לסטודנטים יוצאי אתיופיה בשיתוף אגף עתודות לישראל ובשיתוף קרן רוטשילד קיסריה, תכנית שמטרתה בעצם זה לקחת את אותם סטודנטים יוצאי אתיופיה המצטיינים, המובילים גם חברתית וגם אקדמית ולשלב אותם בתוך התכניות הקיימות בין אם זה צוערים לשירות המדינה, צוערים לשלטון המקומי וכן הלאה, כי אחרי בדיקה שערכנו בשטח ראינו שהסטודנטים בסוף לא מגיעים לתכניות האלה מספיק, גם בגלל כמו שציינת קודם העניין של הידע, גם בגלל העניין של השיווק ובגלל כל הפערים האלה אנחנו על ידי מבחני הכנה ומיון וקורסי הכנה ומיון נערוך התגברות על המחסומים האלה, כדי לשלב אותם בתוך תכניות המנהיגות.
אברהם נגוסה: איך אתם משווקים את זה?
יוסי סבג: אנחנו עושים את זה בשיתוף משרד ראש הממשלה, אגף עתודות לישראל ובשיתוף קרן רוטשילד קיסריה והם יעזרו לנו גם בתהליך השיווק, וגם אנחנו עובדים מול המוסדות עצמם באופן ישיר, מול דיקני הסטודנטים ומול מנהלי מכינות וכן הלאה.
רוברט טיבייב: שאלה קטנה, אדוני היושב ראש.
רוברט טיבייב: האם יש בתקציב שאיפת פרסום, שיווק.
רוברט טיבייב: קיים דבר כזה?
רוברט טיבייב: האם בתקציב יש סעיף כזה?
יוסי סבג: אנחנו יכולים להקצות לסעיף הזה, יש לנו אגף שמתעסק בכל העניין של - - -
רוברט טיבייב: לא ירדת לסוף דעתי.
רוברט טיבייב: האם בתקציב שלך לתכנית הזאת יש סעיף כזה?
יוסי סבג: אין משהו שמוקצה, נכון להיום לנושא הזה.
רוברט טיבייב: אז אתה לא יכול לעקוב.
רוברט טיבייב: קח בחשבון.
רוברט טיבייב: אם אין תקציב, אין סעיף כזה - - -
אברהם נגוסה: בסדר, הבנו את דרך השיווק שלהם, כל המשרדים, הארגונים - - -
רוברט טיבייב: דרך השיווק זה משהו אחר, לעקוב אחרי זה אתה לא יכול.
טלל דולב: כן אבל אני כן רוצה לציין שכל התקציב שמקדיש מל"ג ות"ת גם למעטפת , גם לתכנית הישגים, גם לתכנית מצטיינים, זה תקציב שהוא מתקציב מל"ג ות"ת, הוא בנוסף לתקציב של החלטות הממשלה.
טלל דולב: הוא לא חלק מתקציב החלטות הממשלה.
פנינה תמנו: שזה מצוין, כל עוד הכסף לא ייבלע וילך לאיבוד.
יוסי סבג: אני אתייחס לנקודה הזאת.
אברהם נגוסה: תתייחס, אם לא – היא לא תירגע.
פנינה תמנו: יש לך בעיה עם זה?
פנינה תמנו: אדוני היושב ראש, סליחה - - -
אברהם נגוסה: אני אמרתי שהוא יתייחס.
אברהם נגוסה: מה את קופצת כל הזמן?
אברהם נגוסה: כל משפט.
פנינה תמנו: מה זה היא לא תירגע?
פנינה תמנו: זה הסגנון שלך, הנחמדות, ואני באה לפקח, זה תפקידי כחברת כנסת.
פנינה תמנו: אני פשוט מתביישת באמירה שלך.
אברהם נגוסה: הוא אומר שהוא יתייחס.
פנינה תמנו: לא, זה לא לעניין, אדוני היושב ראש.
פנינה תמנו: זה לא לעניין, אני לא מבינה למה אתה מדבר כך.
אברהם נגוסה: את קופצת כל הזמן בכל משפט.
פנינה תמנו: סליחה, אדוני היושב ראש, אני אקפוץ ואדבר ואבקר, וזה מבייש אותי שאתה בכלל מתנהג ככה לחברי כנסת שמגיעים לוועדה.
פנינה תמנו: וזה כל הזמן חוזר על עצמו.
פנינה תמנו: כל הזמן.
אברהם נגוסה: כי כשלא נותנים, אנחנו מזמינים את משרדי הממשלה לדווח, אם לא נותנים להם לדווח וכל מילה אנחנו עוצרים אותם אז - - -
פנינה תמנו: זה הסגנון שלך, ואני הסגנון שלי טיפה יותר נוקב.
פנינה תמנו: אז תלמד להכיל אחרים, כמו שאני מכבדת אותך אתה תכבד אותי.
אברהם נגוסה: בואי לא נריב.
יוסי סבג: הבקשה היא לגיטימית והבקשה מובנת ונכונה.
יוסי סבג: אנחנו עוקבים בשטח, עושים מאמצים לרדת כמה שיותר לתוך המוסדות האקדמיים על ידי שיחות עם דיקני סטודנטים, שיחות עם סטודנטים, שיחות עם התאחדות הסטודנטים, הכל בשיתוף פעולה.
יוסי סבג: גם כשדיברנו על המתווה מול משרד הקליטה, אנחנו עושים את הכל בשיתוף כמה שיותר עם נציגי הקהילה.
יוסי סבג: יכול להיות שזה לוקה בחסר, אנחנו עושים מאמצים כדי לקדם את הנושא הזה כמה שיותר כדי לפעול ושום דבר לא ייעלם מן העין או לא יהיה מוכר או לא ידעו.
יוסי סבג: רק לאחרונה נפגשנו עם נציגות רחבה של דיקני סטודנטים במטרה לשמוע על היישום של התכניות וקיבלנו פידבקים לכאן ולכאן, אנחנו שומעים את זה ובהתאם לכך אנחנו גם פועלים בשנה הנוכחית.
יוסי סבג: כלומר עשינו שינויים מהשנה האחרונה, זה לא המקום לפרט אבל אני אשמח גם לפרט את זה על השינויים שנעשו בין השנים.
יוסי סבג: התכנית היא יחסית טרייה וחדשה כך שאין המון שינויים, אבל כן נגענו בניואנסים מסוימים שנוכל לפקח כמה שיותר והבקשה היא בהחלט לגיטימית.
יוסי סבג: תכנית לקליטת סגל אקדמי, גם כאן אנחנו אישרנו בשנה האחרונה תכנית לקליטת סגל אקדמי יוצאי אתיופיה.
יוסי סבג: לצערי התכנית לקליטת אנשי סגל אקדמיה כרגע ללא מועמדים, גם כאן אנחנו מנסים לפענח ולראות למה לא הגישו, אנחנו מכירים ויודיעם שיש אנשי סגל אקדמי שנמצאים במוסדות אך מסיבות כאלה ואחרות המוסדות כרגע לא הגישו מועמדות.
יוסי סבג: השנה הזאת אנחנו מנסים לקדם את זה כמה שיותר מבחינת מספרים.
יוסי סבג: התכנית הזאת מעניקה מלגות שכר של אנשי סגל אקדמי במהלך שלוש שנים על ידי ות"ת, ומלגת מענק מחקר בגובה 170,000 שקל לאותו איש סגל אקדמי.
פנינה תמנו: אולי המוסדות מפחדים אחר כך לתקצב את המשרה שלהם, אז הם אומרים "אנחנו מעדיפים לא לקבל את התקציב שלוש שנים, העיקר שאחר כך לא נצטרך להעסיק אותם".
יוסי סבג: הסיבות כרגע לא ברורות.
יוסי סבג: זו יכולה להיות סיבה, הסיבות כרגע לא ברורות לנו, כי זה באמת עבר לפני פחות מחצי שנה והדברים בתהליך ובהתהוות.
יוסי סבג: אנחנו יודעים שאין המון אנשי סגל אקדמי יוצאי אתיופיה, בסופו של דבר המוסדות בונים את זה לפי מצוינות אקדמית ויכולת אישית של אותו מועמד ואנחנו מקווים שבאמת יגישו כמה שיותר, אנחנו מנסים לעודד את זה ולשווק ולפרסם את זה ככל הניתן על ידי סרטונים והעלאת המודעות מול המוסדות.
יוסי סבג: אתגרים נוספים שיש לנו: א.
יוסי סבג: תפיסות שונות במערכת ההשכלה הגבוהה באשר לאופן השילוב המיטבי של סטודנטים יוצאי אתיופיה.
יוסי סבג: חלק מהקשיים שהצגתי ודיברתי עליהם זה באמת כי התכנית היא יחסית חדשה וטרייה, כך שהדברים לא כל כך תמיד ברורים אל מול המוסדות, ובשביל זה אנחנו עושים כמה שיותר ירידה לשטח וירידה לפרטים, כדי לראות איך אנחנו באמת משלבים אותם ככל הניתן.
יוסי סבג: קושי נוסף, קיים קושי מנתוני מרשם הסטודנטים במוסדות להשכלה גבוהה לגבי ארץ מוצא הסטודנטים.
יוסי סבג: סטודנט שמגיע היום למוסד לא מצהיר מאיזה מוצא הוא, מאיזה מקום הוא נמצא, והמוסדות לא יכולים תמיד לאתר אותם.
יוסי סבג: אנחנו בחשיבה איך כן לעקוף את זה וכן להגיע לאותם סטודנטים יוצאי אתיופיה ובאמת בהתאם לזה להביא להם את התקצוב הכי גבוה שניתן ושמגיע להם.
יוסי סבג: אני מתנצל אני צריך לצאת.
אברהם נגוסה: אנחנו עוברים למשרד השיכון.
אברהם נגוסה: בבקשה תציגו לנו את שתי התכניות, כמה נוצל, כמה עדיין לא וכמה בתהליך.
שאול מוצפי: אני מנהל אגף תכניות סיוע.
שאול מוצפי: היעד שלנו ל-2017 היה 200 משפחות שירכשו דירה בשנה הזאת, למעשה הזוגות הצעירים הביעו אמון בתכנית, 3,520 נרשמו לתכנית, כ-226 משקי בית רכשו דירה ועוד תשעה במחיר למשתכן, והפריסה הייתה פריסה ארצית, רכישות בכ-50 ישובים.
שאול מוצפי: בשנת 2018 יצאנו להגרלה נוספת, יצאנו ל-300 בעקבות בקשה של השר להגדיל את המכסה, בקשה שנענתה על ידי האוצר.
שאול מוצפי: כרגע המשפחות בתהליך של מימוש וחתימה על חוזים.
שאול מוצפי: כרגע במצב של 90 מממשים והיתר בשלבים מתקדמים לקראת חתימה על הסכם.
שאול מוצפי: בסך הכל התכנית היא טובה, הציבור מגלה הזדהות, אנחנו מקבלים פידבקים חיוביים מהשטח.
שאול מוצפי: השנה גם עשינו חידוש, אחרי כל הגרלה עשינו שלושה כנסי הסברה עם הזוגות הצעירים, הם קיבלו הכוונה, הסברה, ייעוץ, ליווי, כך שאנחנו צופים גם אחוזי מימוש גבוהים וגם הכנסנו הרשמה אינטרנטית שחוסכת לזוגות הצעירים ללכת לבנקים ולשלם.
שאול מוצפי: בנוסף גם רתמנו את הבנקים למשכנתאות, עשינו איתם כנס כדי לאתר חסמים ולאפשר ל- - -
פנינה תמנו: כי באמת הבנקים העלו ריביות.
פנינה תמנו: אמרו להם "הנה, אתם זוכים להטבה מהמדינה" והתחילו להעלות ריביות והיו טענות של הזוגות.
אסנת רחמים: אנחנו משתדלים כמה שיותר לעזור בנושא הזה וכל פניה שבאה מהשטח אנחנו פונים לבנקים ומנסים לברר איפה יש בעיה, אם אפשר לעזור, ואנחנו ברוב המקרים מצליחים גם - - -
אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול איך הבנק מעלה את הריבית, מכיוון שבתכנית כתוב בצורה מפורטת 600,000 שקל לעשר שנים ללא ריבית.
אסנת רחמים: אנחנו לא מדברים על הריבית של ההלוואה של ה- - -
שאול מוצפי: על ההלוואות הבנקאיות.
שאול מוצפי: ה-300,000.
אברהם נגוסה: ל-300,000 גם כתוב 3% ומשהו.
פנינה תמנו: - - - מהבנק, הבנקים פשוט מקפיצים את הריביות שלהם.
אברהם נגוסה: אה, מעבר לתכנית.
פנינה תמנו: ואז הם מכניסים להם את זה בדרך אחרת.
שאול מוצפי: אבל אנחנו עם היד על הדופק וכל מקרה כזה מטופל.
אברהם נגוסה: זה לא ידוע לי.
טלל דולב: אני מוכרחה לציין גם את משרד השיכון, גם את הארגון שמלווה את הזוגות, אנחנו כל הזמן בלופים של מיילים, הזוג הזה הבנק עושה לו בעיה, כל מיני דברים שהיו מגיעים קודם גם אליך, גם אל חברת הכנסת תמנו, ברוב המקרים, לא אנחנו כי זה לא אני, אבל משרד השיכון ביחד עם הבנקים, ביחד עם החברה המלווה, מצליחים למצוא פתרון.
אברהם נגוסה: אנחנו נטפל מול המפקח על הבנקים.
פנינה תמנו: באמת צריך להגיד להם מילה טובה, למשרד השיכון.
אברהם נגוסה: המפקח על הבנקים היה בדיון שלנו בפעם הקודמת, לא בנושא הזה אלא בנושא אחר, ואנחנו ניצור איתו קשר ונשאל.
פנינה תמנו: רק מילה טובה אם אפשר להגיד להם, באמת אתם עושים עבודה מופלאה ואני יודעת שאתם מטפלים בכל פניה ויישר כח.
פנינה תמנו: כשצריך לומר מילה טובה, אנחנו גם יודעים לומר.
אברהם נגוסה: אני מצטרף לדבריה של פנינה.
אברהם נגוסה: המשרד ממש הראה לנו תוצאות בתכנית הזאת.
רוברט טיבייב: שאלה קטנה.
רוברט טיבייב: 90 משפחות נמצאות בשלבי מימוש, רק 90 חתמו על ההסכם.
רוברט טיבייב: גם חסר שיווק?
שאול מוצפי: לא, יש שיווק.
טלל דולב: לזה לא צריך שיווק.
פנינה תמנו: יש 2,000 ומשהו - - -3,500.
טלל דולב: השאלה זה התהליך.
אברהם נגוסה: נשמע על התכנית השנייה, של שיקום שכונות.
אברהם נגוסה: על 120 מיליון ₪.
רונית גדוליאן: אני מנהלת אגף שיקום שכונות במשרד השיכון.
רונית גדוליאן: באמת התכנית שאתה מדבר עליה, מדובר בתכנית שמתייחסת לחמש שכונות עם אחוז גבוה של יוצאי אתיופיה, כשהתכנית עצמה מטפלת בכלל האוכלוסייה הקיימת בתוך אותן שכונות.
רונית גדוליאן: אנחנו מדברים על שכונת רמת אליהו בראשון לציון, קריית משה ברחובות ושלוש שכונות בנתניה, כשיש פה בעצם שילוב כוחות מצד אחד עם הרשות להתחדשות עירונית בעניין של התכנון המתארי של השכונות, ואני חייבת לבוא ולהגיד, זו פעם ראשונה בתכנית של התחדשות עירונית ששכונה שלמה הולכת לתכנית התחדשות עירונית, זו פעם ראשונה שהממשלה גם מקצה עבור שתי שכונות שזה ברחובות ובראשון, למעשה קרקע משלימה, כך שבתכניות הספציפיות האלה למעשה יש בשורה באמת שהממשלה באה ורותמת, וכלל התכניות מקודמות בתהליך של התחדשות עירונית.
רונית גדוליאן: כפי שאפשר לראות, אנחנו מדברים על חמשת השכונות, 11,000 יחידות דיור, כש-5,600 שזה בעצם יותר מחצי, מיועדות לפינוי בינוי או בינוי פינוי בינוי, יש שונות גדולה בין התכניות אבל זה התהליך.
רונית גדוליאן: 3,500 בתמ"א 38 ו-1,760 לשיפוץ המבנים כשבעצם מדובר בשכונות שנמצאות בנתניה, שהתכנית להתחדשות עירונית לא כלולה בהן, היא בלתי אפשרית בגלל ה - - -
אברהם נגוסה: מה היעד שלכם מבחינת הזמן?
רונית גדוליאן: זו תכנית ארוכת טווח, אדוני יו"ר הוועדה.
רונית גדוליאן: בעצם כלל התכניות האלה שקשורות להתחדשות עירונית אלה תכניות שהן ארוכות טווח ולוקחות את הזמן.
רונית גדוליאן: מה שאנחנו עושים לצד התכנון המתארי ולצד הפעילות של היזמים בשכונות האלה, בעצם הקמנו מנהלות שכונתיות בתוך אותן שכונות - - -
פנינה תמנו: אבל יש בעיה שהבנתי שהתחילו להקים כל מיני יזמים פרטיים קרוואנים והם מנסים להטעות את הציבור, ושמים שלטים שזה כביכול מטעם המדינה, הם נכנסים, מתחילים לעשות עליהם סחר מכר כי יש להם קושי בעברית, ואני רוצה לדעת, תראי, זו תכנית ארוכת טווח אבל שמנו יעד של חמש שנים וצריך ללכת גם לממשלה ולבקש תוספת תקציבית, ולצד זה נדמה שיש בלגן ויש מי שרואים אותם כטרף קל, מנסים להחתים אותם ולרמות אותם, וצריך לראות איך מתגברים על זה.
רונית גדוליאן: מה שאת מציגה קורה, ובדיוק בשביל זה יש את המינהלות השכונתיות שקמו בתוך אותה שכונה, חתמנו על הסכם מול הרשות המקומית, הקמנו שלוש מינהלות כשבנתניה יש מינהלת עם שלוחות, מאחר ומדובר בשלוש שכונות, ויש בעצם צוות שהראייה שלו היא חברתית למען הליווי וההסברה מול אותם תושבים וכנסי תושבים פרטניים פר מתחם, לא כנס כללי פר שכונה, אלא כנסי דיירים פרטניים כדי להסביר להם מה צריך לעשות, למי חותמים ולמי לא חותמים ומה הזכויות שלהם בכל תהליך כזה, בכל מינהלת כזו הולך לשבת עורך דין מינהלת - - -
אברהם נגוסה: איך אתם עושים את ההסברה בקרב הקהילה?
אברהם נגוסה: האם אתם משתמשים בהנגשה לשונית?
רונית גדוליאן: בוודאי.
רונית גדוליאן: בעצם בכל אחת מהמינהלות מועסקים רכזים חברתיים על פי רוב יוצאי העדה, שלמעשה הם עושים מיפוי פרטני מול כל אחד מהמתחמים מי גר בתוך הדירות, האם הם חתמו או לא חתמו - - -
פנינה תמנו: הם עובדי משרד השיכון?
רונית גדוליאן: הם עובדי המינהלות.
רונית גדוליאן: ההעסקה שלהם נעשית ברשות המקומית אבל התקצוב להעסקה שלהם והליווי המקצועי שלהם הוא של משרד הבינוי והשיכון, לגמרי כן.
רונית גדוליאן: ובעצם בכל שכונה ושכונה יש תהליך שאותה מינהלת מתכללת גם את העשייה מצד היזמים, גם מול התושבים, מול הרשות המקומית ומול הממשלה.
פנינה תמנו: איך אתם מתמודדים עם נוכלים?
רונית גדוליאן: אני אגיד לך, בכל מינהלת למעשה אנחנו שמים עורך דין מינהלת ושמאי מינהלת שלמעשה אמור לתת את הליווי המקצועי לאותם תושבים, לפני שהם חותמים.
שלומית אבינח: הדיירים יודעים שרק הוא בר-סמכא?
רחל שגיא: הוצאנו להם הודעה לא לחתום סתם.
רחל שגיא: הוצאנו להם הודעה גם לפני כשנה לכל התושבים, למשל ברחובות שהיה תהליך שלהחתמות פוגעניות, הוצאנו להם הודעה של משרד הבינוי והשיכון יחד עם העיריה, לא לחתום כל עוד לא הוסדר כל תהליך התכנון - - -
אברהם נגוסה: גם בשפה אמהרית?
רונית גדוליאן: כן.
רחל שגיא: בנוסף, אנחנו מתמודדים עם חתימות שכבר קרו, אנחנו נסייע להם מבחינה משפטית, למשפחות שכבר חתמו והסתבכו עם חוזים לא נכונים או לא לטובתם.
טלל דולב: אתם עושים גם הכשרות, נכון?
רחל שגיא: כן.
טלל דולב: אז תגידו גם על ההכשרות.
רונית גדוליאן: בעצם במסגרת אותו צוות שמועסק בכל אחת מהמינהלות יש תהליך הכשרה שאנחנו עושים לטובת מינוף הנושא של אותם עובדים שעובדים מול בעלי הדירות.
רונית גדוליאן: זאת אומרת יש תהליך של עשייה פרטנית מול כל אחד מבעלי הדירות בכל אחד מהמתחמים.
רונית גדוליאן: אני חייבת לבוא ולהגיד דבר חשוב: יזמים חשוב שיגיעו וחשוב שיסתובבו מאחר ואנחנו רוצים שהתכניות האלה יצאו לפועל, מצד שני, אסור שזה יבוא על חשבון התושבים ולכן המינהלת היא גוף ניטרלי ומקצועי שאמור לאזן ולתת את הכלים לאותם תושבים להתמודד עם התכניות.
רוברט טיבייב: לא.
רוברט טיבייב: רציתי להגיד שזה טוב מאוד.
פנינה תמנו: רגע אבל שאלה אחרונה, המינהלת צוללים גם לנושא החוזי?
פנינה תמנו: הם מסתכלים שלא מקפחים אותם מבחינת המטר רבוע, לציבור הזה?
רונית גדוליאן: בוודאי כן.
רונית גדוליאן: המינהלת עושה שני דברים.
רונית גדוליאן: אחד – יש את עורך הדין של המינהלת שלמעשה נותן שעות פרטניות לאותם תושבים.
אברהם נגוסה: אתם קובעים את היזמים?
רונית גדוליאן: יש שונות בין התכניות.
רונית גדוליאן: בחלק מהישובים כן, כמו בראשון-לציון, שבעצם המדינה מתנהלת כמו יזם והיא זו שבעצם מתנהלת מול התושבים ואחר כך מוציאה את זה לפועל מול רמ"י, וברחובות - - -
שלומית אבינח: בראשון-לציון כבר נבחר יזם?
רונית גדוליאן: בראשון-לציון יש תמורה אחידה לכולם, כולם מקבלים אותו דבר.
רונית גדוליאן: יש מכרז של רמ"י שמשווק.
רוברט טיבייב: אדוני היושב ראש, זה המגרש שחברי הכנסת לא צריכים להיות צנועים ולהגיד כל הכבוד לשיקום השכונות.
אברהם נגוסה: משרד השיכון פועל ממש - - -
פנינה תמנו: כמה זמן בערך ייקח עד שייכנסו טרקטורים?
פנינה תמנו: זה באמת מעניין אותי.
פנינה תמנו: האם עוד עשר שנים נשב ונעקוב או שבאמת יש לכם דד-ליין?
רונית גדוליאן: בראשון-לציון אנחנו בשלב מתקדם, זה תהליך של בינוי-פינוי-בינוי באמצעות הקרקע המשלימה ואנחנו או-טו-טו נתחיל לראות את הטרקטורים לבניה עצמה.
רונית גדוליאן: יש שבעה בניינים ראשונים שיצאו לדרך.
אברהם נגוסה: נתקדם למשרדים האחרים.
אברהם נגוסה: נציבות שירות המדינה בבקשה.
מור ברזני: אני ראש האגף לגיוון תעסוקתי בנציבות שירות המדינה.
מור ברזני: באמת כמו שאתם רואים בשקף הזה, אחד ההישגים הגדולים עבור הנציגות זה שהוקם האגף לגיוון תעסוקתי ומונו והוכשרו כבר למעלה מ-60 ממונים, מחזור א' סיימו את הכשרתם וכבר עובדים במשרדים, מחזור ב', ההכשרה מצויה בעיצומה, ואנחנו פועלים במרץ למינוי כל הממונים בכל יחידות הממשלה השונות.
מור ברזני: מלבד הדבר הזה, אם אדוני רצה מספרים, בשנת 2017 ודאי עמדנו בכל המספרים, באמת ראינו קפיצה, מ-2016 ל-2017 בעקבות קליטת כל עובדי הקבלן לשירות המדינה בעיקר במערכת הבריאות, בבתי החולים הממשלתיים.
פנינה תמנו: מה בבריאות?
מור ברזני: בעיקר בבתי החולים הממשלתיים, שם אנחנו רואים את הקפיצה המשמעותית כי שם קלטו את עובדי מיקור החוץ להיות עובדי מדינה.
אברהם נגוסה: השאלה שלי - - -
רוברט טיבייב: זה מצוין.
אברהם נגוסה: זה מצוין.
פנינה תמנו: אתה יודע למה זה מצוין.
פנינה תמנו: הם קלטו בשנים הראשונות רק עובדי עזר ועובדי קבלן ואמרו "הנה, תראו כמה עובדים אתיופים יש - - -"
אברהם נגוסה: הכל טוב, אבל מה שאני רוצה לשמוע, זה רק על אקדמאים.
אברהם נגוסה: התכנית בוועדת השרים, זה מה שאני רוצה, מה שאמרת אנחנו נשמע בייצוג הולם.
אברהם נגוסה: היום אני רוצה לשמוע, בתכנית כתוב 50 אקדמאים ו-30 סטודנטים כל שנה בנציבות שירות המדינה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת כמה ב-2016, כמה ב-2017, כמה ב-2018.
מור ברזני: אין בעיה.
מור ברזני: אין לי את המספרים על 2016, המספר ב-2017 עמד על 51 אקדמאים.
מור ברזני: את המספר הסופי על 2018 מטבע הדברים, דצמבר, עוד אין לי, אני כן יודעת שאנחנו עומדים ביעד של אקדמאים יוצאי אתיופיה.
מור ברזני: יתרה מזאת, אנחנו עובדים לא בגלל היעד אלא כי אנחנו באמת רוצים לגוון את שירות המדינה והוצאנו הנחיה למשרדים שמנחה אותם להתמקד באקדמאים יוצאי אתיופיה.
מור ברזני: זה המיקוד שלנו, בדרגי הביניים ומעלה.
מור ברזני: אנחנו יותר לא מתעסקים, כמובן שזה חשוב - כל מי שרוצה להכנס מוזמן – אבל מיקוד המאמצים שלנו מתרכז בעמדות הביניים ומעלה, באקדמאים.
מור ברזני: אם יש שאלות בעניין הזה בשמחה.
אברהם נגוסה: ב-2016 לא שילבתם?
מור ברזני: לא.
מור ברזני: אין לי את הנתונים כרגע.
מור ברזני: אני יכולה לחזור לוועדה עם תשובות.
אברהם נגוסה: בדיווח הקודם קיבלנו על 2016.
מור ברזני: לי כרגע אין את הנתונים על 2016.
אברהם נגוסה: 2016, 2017, קיבלנו את הדו"ח האחרון מיולי 2017 - - -
פנינה תמנו: כמה זה ב-2017?
מור ברזני: 51.
מור ברזני: ב-2017, 51, ב-2018 אנחנו גם - - -
אברהם נגוסה: זה אקדמאים.
אברהם נגוסה: מה עם סטודנטים באקדמיה?
מור ברזני: 31 ב-2017.
אברהם נגוסה: כלומר מ-80 הגעתם ל-82? זו הכוונה?
מור ברזני: מה זה מ-80?
אברהם נגוסה: אתם חייבים 80, אבל הוספתם עוד שניים.
מור ברזני: הוספנו.
מור ברזני: נכון.
מור ברזני: והמגמה הזו הולכת וגדלה, כלומר היעדים הם איזה שהוא נקודת ציון, אנחנו ממש לא עוצרים שם.
אברהם נגוסה: מה נכון לעכשיו ב-2018?
מור ברזני: אין לי את הנתונים המעודכנים, אני כן יודעת לומר שאנחנו עומדים ביעדים.
מור ברזני: כמה טוב מעבר ליעדים, אני עדיין לא יודעת.
מור ברזני: כי יש לנו עוד חודש של עבודה.
אברהם נגוסה: אבל אתם עומדים ביעד?
מור ברזני: כן.
מור ברזני: אנחנו עומדים ביעד לשנת 2018.
פנינה תמנו: אבל אתם עושים פילוח של דרגים?
פנינה תמנו: - - - שבאמת להיות אקדמאי זה בסדר, אבל צריך גם את הדרגות.
מור ברזני: בהחלט.
מור ברזני: אנחנו לחלוטין מסתכלים גם באופן מהותי איפה אותם אקדמאים מושמים, זה אחד האתגרים שלנו ולכן גם ציינתי ואמרתי, שההתמקדות שלנו היא בדרגות הביניים ומעלה ובמוקדי ההשפעה והשליטה, מוקדי קבלת ההחלטות, זה המיקוד שלנו של - - -
פנינה תמנו: יש לכם רק אחד שיצאתם במכרז על דרג בכיר.
מור ברזני: דרג בכיר את צודקת שיש אחד.
מור ברזני: צודקת.
פנינה תמנו: אז אני שואלת, למה אנחנו לא יכולים להיות בדרגים הבכירים, יש לנו כל כך הרבה אנשים בכירים כולל בחדר הזה ואני מתפלאת שרק אחד.
מור ברזני: את בהחלט צודקת, אנחנו עובדים, אנחנו רוצים שיהיה לנו אקדמאים יוצאי אתיופיה לאורך כל ההיררכיה ולא רק בדרגים הזוטרים, אלא אדרבה, בדרגים הבכירים ודרגי הביניים.
פנינה תמנו: שאלה אחרונה ואני הולכת.
פנינה תמנו: אותי מטריד שמי שיושב על השיבר החשוב ביותר במדינת ישראל זה משרד האוצר, לא טורח להכניס בין נערי האוצר שלו יוצאי אתיופיה.
פנינה תמנו: אז אותם פקידי אוצר שמגיעים ומייצגים את התקציב או שמחליטים לפעמים אם לשחרר כסף או לא, יושבים בוועדות בכנסת, אנחנו מכירים אותם, תאמיני לי, רבים מהם לא מבינים ולא כלום בכל מה שקשור לחברה.
פנינה תמנו: אותי באמת מטריד שלא שואלים את משרד האוצר איך יכול להיות שיש להם רק שני עובדים מתוך 1,000 או יותר, ואתם צריכים להיות קצת יותר עם סכין בין השיניים, הם הבטיחו שתהיה ועדה שמזמנת אותם ואז אתם אמורים להקפיא להם את כל התקנים.
פנינה תמנו: זה מה שאנחנו סיכמנו בזמנו עם נציב שירות המדינה.
מור ברזני: ועדת חריגים.
מור ברזני: זה נכון.
מור ברזני: - - -
אברהם נגוסה: זה - - -
פנינה תמנו: תודה רבה אדוני.
פנינה תמנו: אני הולכת לישיבת הסיעה.
פנינה תמנו: עכשיו יהיה לך קצת שקט.
רוברט טיבייב: אני חייב לציין שקהילת אתיופיה זכתה בשני חברי כנסת כאלה, ממש לוחמים.
שלומית אבני: אני מנהלת האגף לתכנון מדיניות במשרד הבריאות.
שלומית אבני: התכנית של משרד הבריאות בגדול בנויה משבעה סעיפים מרכזיים שמתוקצבים, השניים הגדולים שמרכיבים אפילו קצת מעל לחצי מהתקציב הכולל קשורים בפרישת מגשרים שעובדים במרפאות קופות חולים והסעיף השני הגדול קשור בסיפור של כל הנושא של סכרת מאוד גבוהה בקרב יוצאי אתיופיה, עבודה מול מבוטחים שהם חולי סכרת וטרום סכרת.
שלומית אבני: אז לגבי שני הסעיפים האלה המצב הוא כזה.
שלומית אבני: כבר מסוף 2016 יש בנוסף למגשרים קיימים שמונה משרות חדשות של מגשרים שהתווספו לקופות החולים, לראשונה בלאומית שהיא הקופה השנייה בגודלה שמבטחת יוצאי אתיופיה, ובכללית שכבר היו גם מגשרים ותיקים אבל בעצם תגברנו שם, אז שתי הקופות האלה מכסות בערך 95% מיוצאי אתיופיה, שתי הקופות הנוספות הן בשוליים.
שלומית אבני: סך הכל המגשרים החדשים שזה שמונה משרות שהם כמותית 12 מגשרים, יחד עם המגשרים הוותיקים פועלים ב-21 מתוך 28 ישובים במיקוד של הפרויקט הזה.
שלומית אבני: זה דבר אחד שקורה שהוא משמעותי.
שלומית אבני: דבר שני שקורה לגבי הנושא של סכרת וטרום סכרת זה שבעצם סיימנו ביולי שנת תמיכה ראשונה במסגרת התקציב של החלטת הממשלה בקופות החולם, בעצם במסגרת התמיכה הקופות התבקשו כנגד מבחן תמיכה לבצע פעילויות ממוקדות בנושא של חולי סכרת במרפאות בישובים שיש בהן ריכוז גבוה של יוצאי אתיופיה, 20 ישובים שהוגדרו מראש.
שלומית אבני: בתכנית, אנחנו יודעים בעקבות סיום שנת פעילות ראשונה, שנכללו 658 מבוטחים מקופת חולים לאומית שקיבלו התערבות ספציפית מהטרום-סוכרת לסוכרת שלהם.
שלומית אבני: תיכף אגיע לבעיות, כי כמו שאתם רואים מדובר רק בקופת חולים לאומית.
שלומית אבני: מעבר לזה, אנחנו השנה הקפנו מעל ל-200 אנשי בריאות, שנחשפו להכשרות גם על אבני יסוד, גם לגזענות בבריאות, עם דגש ספציפי שניתן השנה סביב דיון שהיה אצלך – אדוני יושב הראש לפני כמה חודשים – בנושא של בריאות הנפש וכשירות תרבותית שזה נושא שאנחנו יודעים שהוא נושא ששם יש פערים מאוד גדולים בהקשר של היכולת או הכשירות התרבותית של המטפלים שלנו, אז בעצם היו שלוש הכשרות משמעותיות, אחת למנהלי בתי חולים לבריאות הנפש אצלנו במטה, השנייה בבית החולים הפסיכיאטרי בבאר שבע, ששם גם בימים אלה אנחנו תומכים בהקמה של מרכז ארצי בנושא של כשירות תרבותית ובריאות הנפש, והשלישי בלשכות הבריאות.
אברהם נגוסה: התכנית הממשלתית מתייחסת לבריאות הנפש?
שלומית אבני: לא, יש סעיף אחד שנוגע לבריאות הנפש, שהוא בדיוק מדבר על זה, על הנושא של הצורך - - - יש בתכנית הכוללנית סעיף אחד ספציפי שנוגע לנושא של הנגשה תרבותית בתחום טיפול בבריאות הנפש.
שלומית אבני: כן.
שלומית אבני: בהחלט.
שלומית אבני: אז בעצם זה הנושא של ההכשרות.
אברהם נגוסה: תסבירי לנו על מספר המגשרים.
אברהם נגוסה: כי היה ויכוח על שני דברים: אחד הסברה והשני הגדלת מספר המגשרים מ-12 ל-24.
אברהם נגוסה: תסבירי לנו כמה - - -
שלומית אבני: כמה יש וכמה אין.
אברהם נגוסה: האם הגעתם ליעד התכנית או לא?
אברהם נגוסה: מבחינת ההסברה, האם אתם עושים הסברה ובאיזו דרך אתם עושים אותה.
שלומית אבני: אוקיי.
שלומית אבני: אז לגבי המגשרים, יש כיום 20.5 משרות מגשרים במערכת לקופות החולים.
שלומית אבני: בעצם יש לנו 12 ותיקים שהם מתוקצבים גם מהחלטת הממשלה הזאת, ושמונה חדשים.
שלומית אבני: אנחנו אמורים להציב עוד ארבעה מגשרים במהלך השנה הקרובה, שמה שאנחנו מייעדים אותם, אנחנו מייעדים אותם לגישור בתחום בריאות הנפש, בתהליך שנעשה עם עמותת "טנא בריאות", שזה יהיה גישור ממוקד למוסדות בבריאות הנפש, לאור הקשיים שיש לנו שם.
שלומית אבני: זה תהליך שנמצא כרגע אצל החשב שלנו בתמחור ואנחנו מקווים גם שנוכל להגיש את זה כפטור ממכרז, צריך להגיד שזה חלק מהקשיים שיש לנו ביישום.
שלומית אבני: לגבי ההסברה שאלת, זה הסעיף השני.
שלומית אבני: בנושא של הסברה יש סכום יחסית צנוע של 300,000 שקל שיחולק לשניים.
אברהם נגוסה: 300,000 או 800,000 שקל?
שלומית אבני: 300,000 שקל.
אברהם נגוסה: את בטוחה?
שלומית אבני: בטוחה.
שלומית אבני: הסכום יחולק לשניים, בעצם אנחנו אחרי סיום המגעים וההחלטות עם ערוץ הטלויזיה באמהרית שיעשה תכניות קידום בריאות ביחד איתנו, והחלק השני דרך לפ"מ, שזה משרד הממשלה שעוזר לנו לתכלל, ממוקד בנושא של זכויות.
שלומית אבני: זכותי לקבל שירות בשפה שלי, זכותי להתלונן על שירותי הבריאות.
שלומית אבני: במסגרת ההחלטה הזאת גם הוספנו הרי נתבים באמהרית ומענה קולי לפניות הציבור באמהרית אז תהיה אפשרות גם להתלונן.
שלומית אבני: אז ההסברה בעצם ישוריינו כבר השנה שני הסכומים, האחד לערוץ הטלויזיה והשני דרך לפ"מ.
שלומית אבני: הקושי הגדול שלנו, וזה מחזיר אותי לנושא הסוכרת, ראיתם קודם שפעלנו מול 658 מבוטחים חולי סכרת וטרום-סכרת, 70% מהם אגב יוצאי אתיופיה, כלומר גם שם אנחנו לא עושים בידול, אנחנו נכנסים למרפאות שיש בהן ריכוז גבוה ומחייבים קופות לפחות ל-70% יוצאי אתיופיה.
שלומית אבני: הקושי שלנו הוא שבעצם הדרך שלנו להעביר כספים לקופות החולים משנות המשחק שלנו בנושא של סכרת, זה דרך תמיכות.
שלומית אבני: במסגרת המבחן הזה במהלך השנה קופת חולים כללית שהיא הקופה הגדולה המבטחת את יוצאי אתיופיה, בערך 80%-70% מיוצאי אתיופיה, הודיעה לנו שהיא לא תבצע את המבחן, לאור זה שהסכום שניתן והדרישות שלנו היו גבוהות מדי, בייחוד דרישות שלנו בנושא של הצבת כח אדם ייעודי ולכן כללית לא נכנסה ל"משחק" של מבחן התמיכה, זה אומר שיישאר סכום תקציבי די משמעותי שהוא לא מנוצל.
רוברט טיבייב: צריך לנצל אותו.
שלומית אבני: נכון.
אבי מספין: - - - עובדים עם טנא בריאות.
שלומית אבני: טנא בריאות אבל לא קשור לקופות חולים.
שלומית אבני: אני ארחיב על טנא בריאות.
רוברט טיבייב: אז מה אנחנו עושים עם התשובה שלהם?
שלומית אבני: בסוף דצמבר יש לנו ועדת מעקב של התכנית הממשלתית, אנחנו צריכים להביא בפניהם את הנתונים, אנחנו צריכים להחליט - - -
שלומית אבינח: - - - לישיבה על הסוכרת.
שלומית אבני: זה מתקשר לישיבה על סכרת.
רוברט טיבייב: מה התשובה, למה?
שלומית אבני: אנחנו במבחן התמיכה כנגד הכסף ביקשנו שהם יציבו מתאם ייעודי שתפקידו יהיה לתכלל את התכנית, אחד על כל 10,000 ילידים יוצאי אתיופיה.
שלומית אבני: הם טענו שהסכום שניתן לתמיכות – סך כל התמיכות זה שני מיליון ₪ לשנה לשתי הקופות, הם טענו שהסכום הזה יחסית למה שהם צריכים לתת מבחינת כח אדם הוא קטן מדי, וכח אדם כפי שאתם יודעים הופך להיות קבוע - - -
רוברט טיבייב: אבל לאומית כן הסכימו.
שלומית אבני: הסכימו.
שלומית אבני: הסכימו וביצעו.
רוברט טיבייב: אז זה ממש לא ברור.
אברהם נגוסה: אנחנו גם שמענו בדיון הקודם שמשרד הבריאות יצא בפעם הראשונה למכרזים והאנשים התמודדו ועד עכשיו אפילו לא הוכרז מי זכה במכרזים.
אברהם נגוסה: בנושא ההסברה.
שלומית אבני: את רוצה לדבר על המכרזים?
שלומית אבני: אולי אומרים הסברה ומתבלבלים.