GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד אלעזר: לכן תרשו לי בעניין הזה, כבוד היושב ראש, אני מבקש ממך אם אתה יכול לכנס דיון - - -
אברהם נגוסה: תסביר מה המשמעות מבחינת הדרג, הדרגה, המשכורת.
דוד אלעזר: קודם כל ברגע שאתה מוריד אדם שנמצא במעמד של מנהל מחלקה, אתה מוריד לו את כל הדרגות.
דוד אלעזר: אני מדבר על קרוב ל-90 עובדים.
דוד אלעזר: דבר שני, אמרתי בהתחלה שזו עבודת שליחות.
דוד אלעזר: מי שנפגע זו הקהילה.
דוד אלעזר: ברגע שאתה לוקח את קבוצת העובדים שצברו ניסיון בנושא קליטת יוצאי אתיופיה, אתה מפזר אותם, אותה קהילה שעדיין זקוקה לסיוע של דוברי אמהרית, עובדים שנותנים את השירות הזה, הקהילה נפגעת.
דוד אלעזר: ובזה אני אומר לכם, ההיסטוריה תשפוט אתכם, את כל המעורבים בעניין הזה.
דוד אלעזר: אני מאמין שזה לא יקרה, אבל אם זה יקרה, ההיסטוריה תשפוט אותם.
אברהם נגוסה: נשמע את בני ולאחר מכן טלל תגיב בנושא הזה ונמשיך.
בני פרץ: אדוני היושב ראש, באמת אני אומר לך כל הכבוד על המעקב הזה, על הפרויקט הזה איך הוא מתקדם והכל.
בני פרץ: ואני רוצה להגיד לחבר הכנסת החדש רוברט, אתה יודע בדיוק מה אני אומר.
אברהם נגוסה: חדש-ותיק.
בני פרץ: לא, חדש, הוא החליף את בוז'י.
בני פרץ: אתה יודע שאף פעם לא היו פה - - - אז הוא התחיל להבין אותי.
בני פרץ: אתה זוכר בדיון הקודם אמרתי דברים מסוימים שאני חייב לחזור עליהם עד שיחדרו לראש שלכם.
בני פרץ: באמת, הבעיה נובעת מלידתו של הילד, התווית שמודבקת.
בני פרץ: אם זה בנושא הסוציו אקונומי או המצב המשפחתי או הצבע או הנושא הכלכלי או העדה.
בני פרץ: ואם אתה רוצה לבדוק את זה, אני יכול להגיד לך את זה כהוכחה.
בני פרץ: תסתכל, יש לי ילד קצין בצה"ל, אשתו היא ממוצא אשכנזי אבל שם המשפחה שהם נושאים היא פרץ.
בני פרץ: תעודת זהות של הילדים שלהם מקוטלגים בנושא אחר.
בני פרץ: החתן שלי שהוא ממוצא רוסי- אשכנזי, שהילדים שלי נושאים את שם המשפחה שלו, זה מספר אחר.
בני פרץ: תראה את זה גם בעליה שלנו, מספר 6, תראה בעליה שלך, תראה בעליה שלו.
בני פרץ: אנחנו מקוטלגים מהרגע הראשון.
בני פרץ: לכן אני אומר לך אדוני היושב ראש - - -
אברהם נגוסה: עשו תעודת זהות שונה?
בני פרץ: תעודת הזהות בקיטלוג של המספר, היא שונה.
בני פרץ: תשים לב לזה לכולם, פשוט מקוטלגים עדתית.
בני פרץ: אני יכול להגיד לך את זה.
בני פרץ: גם לא עולים, גם כאלה שנולדים בארץ.
בני פרץ: אני מסתכל על הכל.
בני פרץ: לכן אמרתי לכלתי "כשאת שולחת קורות חיים תשלחי עם שם המשפחה שלך, כי אף אחד לא יודע שהבן שלי מסכן את חייו בצה"ל" בלי אפליה, אנחנו גדלנו בשנות הפנתרים ונגיד את זה גם בחיים שלנו.
בני פרץ: אז רבותי, אדוני היושב ראש, גם דיברנו על נושא התקציבים שמונחים לפרויקטים מסוימים ולא מתקיימים ולקראת סוף השנה הם חוזרים בחזרה והפוך על הפוך.
בני פרץ: וזה נושא שאני רוצה להגיד לך אדוני יושב הראש, צריך לקבוע מראש בחוק פה בכנסת שתקציב בפרויקטים האלה שלא בוצע, יועבר לתקציב השני ויגדל, בלי לשנות אותו אלא פשוט מעבירים.
בני פרץ: אם לא נעשה את זה, הפרויקט הבא לא יתקיים כי יש - - הבירוקרטיה והטיפשות, כי אני אומר שאין ילד טיפש, הבירוקרטיה במדינה והטיפשות של המנהלים.
בני פרץ: עכשיו לגבי שירות המדינה, היא ישבה פה וישבתי ממולה, משירות המדינה, כשהיא מדברת על שילוב בחברות ממשלתיות.
בני פרץ: היו לה קשיים שלא ידעה לעשות ושאלתי אותה "כמה חברי דירקטוריון יש בכלל בכל חברה ממשלתית ממוצא אתיופי, איך את רוצה לדעת מה קורה בחברה" אין אף אחד, ודירקטור לא צריך כל כך הרבה השכלה וידע כלכלי, והיא ישבה במקום שלך, גברת, אני ישבתי פה בדיון הקודם ושאלתי אותה את השאלה הזאת.
בני פרץ: עכשיו היא נעלמה לי ורציתי לשאול אם מאותה ישיבה אחרונה נכנס דירקטור לחברה ממשלתית כדי שהוא יפקח כמה עובדים מתקבלים ואיך.
בני פרץ: בלי זה, כבודו, אני אומר לך, לא נשנה את פני המדינה כעם אחד.
בני פרץ: אמרתי מיליון פעם, יצאנו ממצרים, משה לא קיטלג, כשנתן את מתן תורה לא אמר "זה צוות אשכנז" "זה צוות פולניה" "זה צוות מרוקו" עם ישראל יצא אחד בצבעים שונים והתפזרנו אחר כך.
בני פרץ: זה הכל.
בני פרץ: אי אפשר להמשיך ככה כל פעם, והרבה אני אומר את זה, מ-2016, 2017, 2018, זה חוזר על עצמו.
אברהם נגוסה: טלל דולב תתייחסי בבקשה לשאלתו של דוד אלעזר.
טלל דולב: אני חושבת שבאמת קיימנו הרבה מאוד דיונים בנושא בפורומים שונים, אבל אני רוצה כמה הבהרות.
טלל דולב: קודם כל מוקדי הקליטה בכלל, אינם חלק מהתכנית לשילוב יוצאי אתיופיה, כיון שמוקדי הקליטה יועדו במקורם לאוכלוסייה של עולים חדשים והתכנית נועדה ברובה לאוכלוסייה של עולים ותיקים, לכן כל החלק הזה לא נכלל בתכנית ולא נכללו כחלק מהחלטות הממשלה.
טלל דולב: זה דבר ראשון.
טלל דולב: מוקדי הקליטה היו באחריות המשרד העלייה והקליטה שהחליט בגלל החלטת הממשלה ובגלל העובדה שברוב הרשויות יש מספר קטן מאוד של עולים חדשים, לסגור אותם.
טלל דולב: הסיפור שלנו הוא סיפור של קליטת עובדי המוקדים ואני רואה פה חלק מנציגי העובדים ויש עוד הרבה עובדים שעומדים באמת מאחוריהם, ואנחנו מצאנו את עצמנו כמדינת ישראל במצב שבו יש קצת פחות מ-90, 86 עובדים שרובם המכריע עבדו מעל עשר שנים, חמש שנים במערכת.
טלל דולב: העובדים עבדו ברשויות המקומיות, לא כעובדים של רשויות מקומיות, בדרך כלל כעובדים של עמותות או ארגונים אחרים, והכוונה הייתה להבטיח – ושוב, כל המהלך הזה הוא לא חלק מהתכנית הממשלתית – אלא חלק מלהבטיח את הביטחון התעסוקתי והמעמד המקצועי של אותם עובדים.
טלל דולב: יש 26 מוקדי קליטה, למוקדים האלה יש 26 מנהלים, יש עוד 60 עובדים שאינם מנהלים.
טלל דולב: חלק גדול מהם רכזי נוער, רכזי צעירים, רכזי תעסוקה, בכל מוקד יש מזכירה.
טלל דולב: בעניין של משרד ראש הממשלה, בעצם התגייסנו לסייע לאחר שבמהלך של פחות או יותר שנתיים, מ-2015 ועד כשנחתם ההסכם בין האוצר להסתדרות שמבטיח את העסקת העובדים, לסוף 2016 שבו הודיע משרד הקליטה שהוא מסיים את עבודתם של המוקדים, בעצם לא נמצא פתרון לאותם עובדים, לא במסגרת הרשויות המקומיות ולא במסגרת משרדי הממשלה האחרים.
אברהם נגוסה: אולי פה תבהירי, אני מכיר את הנושא מתחילתו, היה הסכם בין האוצר ההסתדרות והשלטון המקומי, כלומר שהם ישתלבו כעובדים מן המניין ברשויות המקומיות.
אברהם נגוסה: האוצר יעביר כסף למשרד שוויון חברתי והמשרד הזה מצא פתרון זמני.
אברהם נגוסה: תבהירי איך זה הפך עכשיו בתכנית, כי זה לא היה במקור חלק מהתכנית הממשלתית?
טלל דולב: זה עדיין לא חלק מהתכנית הממשלתית.
טלל דולב: חלק מאתנו עושים רק מה שצריך וחלק מאתנו באמת מנסים לחשוב על המכלול.
טלל דולב: אנחנו במטה היישום רואים את עצמנו, בגלל שאנחנו יושבים במשרד ראש הממשלה, ולא משום סיבה אחרת, ככוח שיכול לסייע במשאים ומתנים מורכבים בתיאום בין משרדים, ובדברים כאלה.
טלל דולב: הנושא הזה אינו נופל תחת החלטות הממשלה, הוא אינו תחת התכנית הממשלתית בכלל, אבל אם דיברנו על יעדים של נציבות שירות המדינה ל-50 אקדמאים בשנה, אנחנו מדברים פה אכן על 90 עובדים, רובם המכריע אקדמאים, ואם אנחנו רוצים להבטיח קליטה מוצלחת של יוצאי אתיופיה בתוך המערכות הציבוריות, אני חושבת שזה איזה שהוא אקסטנשן של הניסיון שלנו.
טלל דולב: משרד האוצר לא ידע איך ליישם את ההסכם, הוא חתם עליו.
טלל דולב: משרד האוצר לא יודע להכריח את הרשויות להעסיק עובדים.
טלל דולב: הרשויות המקומיות הם גופים עצמאיים.
טלל דולב: מרכז השלטון המקומי כאן נחלץ לעזרה והציב תנאי שהרשויות תעסקנה את העובדים באופן קבוע כעובדים מן המניין, בתנאי שיובטח להן תקציב ממשלתי מלא של 100% ויועסק בתנאים סטטוטוריים ברשות המקומית.
טלל דולב: תנאים סטטוטוריים לרשויות המקומיות מעבירים שני משרדי ממשלה, משרד הרווחה ומשרד החינוך, גם באמצעות מערכת החינוך הפורמלי וגם באמצעות מחלקות הנוער, החברה וההתנדבות.
טלל דולב: אני חושבת שבאמת העובדים אמרו שהם לא היו שותפים ויכול להיות שהם לא היו שותפים לכל פגישה ולכל דיון, יש לי פרוטוקולים של לפחות חמישה דיונים שנערכו עם העובדים - - -
דוד אלעזר: כשקיבלתם החלטה בוועדת השרים אף אחד לא הוזמן.
טלל דולב: זה נכון.
טלל דולב: שבהם גם דנו בכל הסוגיות ובכל המגבלות של הדברים וגם באמת בבחירה של העובדים להיקלט תחת הגג של יחידות הנוער החברה והקהילה של מינהל חברה ונוער ברשויות המקומיות.
קריאה: יש לי הערה.
קריאה: - - - פרוטוקול אחד לא קיבלנו אפילו.
אברהם נגוסה: היא תסיים ואחר כך תגיב.
אברהם נגוסה: שיהיה ברור דבר אחד, אני רוצה שתתייחסי לטענה של פגיעה בזכויות ובתנאי העסקתם.
טלל דולב: קודם כל, כל דבר באמת תלוי בכיוון שממנו מסתכלים עליו וגם תלוי במי מסתכל.
טלל דולב: האוצר מוכן לתקצב עד 90 תקנים ברשויות המקומיות במסגרת היחידות לנוער, חברה והתנדבות.
טלל דולב: אם אנחנו מדברים על מרבית העובדים, אלה שאינם מנהלים, 60 עובדים, העובדים האלה חד משמעית זוכים להטבה גם בתנאי השכר וגם בדירוג, וגם חלקם בהגדרת התפקיד.
טלל דולב: למשל כל ה- - -
אברהם נגוסה: אז מנהלי האגפים יישארו כמנהלי אגפים?
טלל דולב: קודם כל גם היום הם לא מנהלי אגפים, הם מנהלי מחלקות.
טלל דולב: אז כולם זוכים להטבה, כל קצת יותר מ-60 העובדים שאינם מנהלים, זוכים להטבה גם בשכר, גם בדירוג ולא נפגעים כהוא זה מבחינת מעמדם המקצועי, להיפך, כל קבוצת המזכירות תזכה גם להכשרה בתחום של מינהל חברה ונוער, הן יוכרו כעובדות נוער, הן יהיו מנהלות פרויקטים ויש כאן קידום לקבוצה של כ-25 מזכירות.
טלל דולב: עוד פעם, אנחנו מדברים על 60 עובדים.
טלל דולב: יש סוגיה שעולה ביחס למנהלי המוקדים.
טלל דולב: מנהלי המוקדים, ואני חושבת שכל החבורה המכובדת שיושבת כאן, קודם כל אני מורידה בפניכם את הכובע, בעיני הצלחתם להשיג הישג שהוא חסר תקדים במדינת ישראל, אמרתי וחזרתי ואמרתי את זה הרבה פעמים בישיבות, עוד לא קיבלתי אף פעם טלפון ממשרד האוצר ששואל אותי "מתי את מביאה את החלטת הממשלה שבה אנחנו מבטיחים לשלם כסף".
טלל דולב: אם מישהו קיבל מאגף תקציבים כזאת שיחת טלפון, שיקום.
דוד אלעזר: וזה בזכות ולא בחסד.
טלל דולב: וזה בהחלט בזכות.
טלל דולב: השילוב בתוך יחידות המינהל של מינהל חברה ונוער הוא לא פשוט ולפיכך קבענו תהליך שיש בו שני שלבים.
טלל דולב: גם זה היה לאחר, לא יודעת אם היוועצות, אבל החלפת דעות איתכם שישבתם סביב השולחן, אני לא יודעת אם יש לפגישה הזאת פרוטוקול כי אני לא אחראית עליה, וקבענו תהליך עם שני שלבים.
טלל דולב: התהליך הראשון שבו העובדים כולם נקלטים בדירוג ובדרגה, כדי להבטיח את התקציב לרשויות המקומיות.
טלל דולב: אני חוזרת ואומרת, המצב הוא כזה שאם עד ה-1 לינואר העובדים לא ייקלטו כעובדים ביחידות מינהל חברה ונוער ברשויות המקומיות, הרשויות המקומיות לא תקבלנה תקציב עבור העובדים.
טלל דולב: אני חושבת שלעובדים יש גם זכויות עובדים ברשויות והם יוכלו לתבוע את הרשויות, אבל אנחנו מדברים על 90 עובדים שהם בסכנה שלא יועבר עבורם תקציב מה-1 לינואר.
טלל דולב: השלב השני, ביקשנו מכל רשות לכנס ועדה שכוללת את מנכ"ל הרשות, מנהל יחידת הנוער ומנהל מוקד הקליטה כדי להחליט על מתווה המעבר ההדרגתי של עובדי המוקדים ל- - -הנוער.
דוד אלעזר: לא להחליט.
דוד אלעזר: נתתם לו כבר מה הוא צריך לעשות.
דוד אלעזר: זה לא שנתתם לו אפשרות.
דוד אלעזר: יש לי את המסמך.
טלל דולב: גם לי יש את המסמך.
דוד אלעזר: יש את המסמך.
דוד אלעזר: כתוב מה הוא צריך לעשות.
טלל דולב: לא, לא כתוב מה הוא צריך לעשות.
טלל דולב: גם לי יש את המסמך ואנחנו יכולים להקריא ממנו חלקים.
טלל דולב: לכן אנחנו רואים את מנהלי המוקדים, עוד פעם, מי שמנהל את המהלך זה מינהל חברה ונוער, הם לא נמצאים פה היום לענות.
טלל דולב: בנוסף, כל חמשת מנהלי - - -
קריאה: סוג של בריחה.
טלל דולב: כל חמשת מנהלי המוקדים שיושבים פה וגם אחרים גם בשיחות אישיות איתי, גם בשיחות עם מנהל מינהל חברה ונוער, מר איתן טימן, אנחנו מבטיחים, הבטחנו לאותם מנהלים, אלה שהם מנהלי מחלקות – רובם אינם מנהלי מחלקות – שהם יישארו במעמד מנהל מחלקה לאחר הפעלת התכנית ברשות.
טלל דולב: אני מוכרחה להגיד שאני לא מבינה, אני מבינה את החששות, אני חושבת שעשיתם מאבק מדהים, אני חושבת שהשגתם הישג מדהים, אני חושבת שעשיתם הרבה למען העובדים שלכם ואני חושבת שאי אפשר לקחת מכם את כל ה-15 שנה שעבדתם למען הקהילה.
טלל דולב: כואב לי שאתם פגועים וכועסים, אבל אני חושבת שאנחנו עושים ואני מקווה שביחד נמשיך להוביל את הדבר שהוא הכי טוב בשביל העובדים שלכם, ובשביל גם לשמור על המעמד שלכם.
אברהם נגוסה: תשמעו.
אברהם נגוסה: זה לא הנושא לדיון שלנו היום.
אברהם נגוסה: אבל חשוב לי לשמוע את הארגונים ולכן העלית את הנושא, לא עצרתי אותך כיוון שאתם צודקים.
אברהם נגוסה: אני גם מכיר את הנושא והייתה לי שיחה טלפונית עם טלל בעניין הזה.
אברהם נגוסה: אני מציע שנקבע פגישה, טלל תוביל את העניין, נקיים פגישה עם אותו אחראי במשרד החינוך ואתם ואת ואני נשב ביחד לא כדיון בוועדה בשלב ראשוני, נשב ביחד ונבין את הטענות.
אברהם נגוסה: אם נפתור את זה, מה טוב.
אברהם נגוסה: אם לא, נקיים דיון מיוחד בנושא.
קריאה: אבל באיזה - - - המסמכים נשלחים לרשויות - - -
אברהם נגוסה: אני התרתי את הצגת הנושא הזה למרות שזה לא נושא הדיון.
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים פגישה, ואם לא יימצא פתרון נביא את זה לוועדה.
אברהם נגוסה: רוני אקלה הפרויקט הלאומי בבקשה בקיצור.
רוני אקלה: תודה אדוני היושב ראש.
רוני אקלה: אני אקצר משום שנושא החינוך לא עלה אז לא אתייחס לנושא החינוך ואתייחס לכמה דברים שהם חיוניים לדעתי לדיון.
רוני אקלה: היות שאנחנו נמצאים בשנה השלישית של הדרך החדשה, ושמעתי את הסקירה של משרדי הממשלה, הייתי מבקש שתיעשה הערכה ומדידה חיצונית לכל התכניות שמתקיימות כרגע, כדי שנדע באמת האם התכניות אפקטיביות ונותנות מענה לקהילה.
רוני אקלה: צריך לעשות את זה.
רוני אקלה: אני יודע שיש הרבה דיונים שמתקיימים ברמת הרשות, לגבי עולי אתיופיה.
רוני אקלה: אבל הבעיות עדיין קיימות ולא פוחתות.
רוני אקלה: דבר שני, לגבי משרד התרבות, שמעתי שלפני שלוש שנים גם בדיון שהיה פה, שהולכים להקים יחידה או מרכז מורשת.
רוני אקלה: לצערי הרב היום אנחנו בשנה שלישית, אנחנו לא רואים אותו והוא לא קיים.
רוני אקלה: כל הזמן יוצא מכרז עבור מנכ"ל מורשת יהדות אתיופיה, זה לא מתקיים ואנחנו מפספסים ממש את האנשים החשובים לתיעוד.
רוני אקלה: אנחנו לא נשיג את האנשים האלה מחר ולכן חבל שזה לא נעשה עד היום.
רוני אקלה: אני מבקש שתעשו מאמץ עילאי על מנת לקדם את הנושא.
רוני אקלה: לעניין צה"ל, היות שאני מכיר, גם בפעם קודמת נתנו התייחסות, דוד שאל שאלה ששאלנו לפני עשר שנים, השאלה חוזרת על עצמה.
רוני אקלה: בני הקהילה הם עד רב סרן.
רוני אקלה: זה אומר שאחרי רב סרן אנחנו רואים, במילואים יש פה ושם סגני אלופים.
רוני אקלה: אבל מדוע בני הקהילה לא יכולים להיות סגני אלופים בקבע?
שירה נגר: יש לנו שלושה סגני אלופים - - -
רוני אקלה: תאמיני לי אני מכיר אותם אחד-אחד וגם אנחנו דחפנו את זה, אבל יש הרבה מאוד רבי סרנים ורב סרן זה הסף.
רוני אקלה: אנחנו אומרים שהרמטכ"ל הבא יהיה אתיופי, זה חלום.
רוני אקלה: לכן אני אומר, בואו תחשבו בצורה אחרת לגמרי.
רוני אקלה: יש אפשרות - - -
רוברט טיבייב: אנחנו בחנוכה, חלומות מתגשמים.
רוני אקלה: כן.
רוני אקלה: זה ייקח זמן.
רוני אקלה: 2,500 שנה התפללנו להגיע, זה לקח הרבה זמן אבל הגשמנו את זה.
רוני אקלה: גם כזה דבר שלא יקרה 2,500 שנה.
אברהם נגוסה: אני רואה שדן - - - הלך.
אברהם נגוסה: יצחק הילדסהיימר הדובר האחרון בבקשה.
יצחק הילדסהיימר: תודה אדוני היושב ראש.
יצחק הילדסהיימר: אני מופיע לעתים קרובות בישיבות של ועדת העלייה כעיתונאי, כתב העם היהודי והעליה.
יצחק הילדסהיימר: היום במיוחד באתי כצאצא של הרב עזריאל הילדסהיימר, היושב ראש יודע מי הוא, שלפני 150 שנה פסק שיוצאי אתיופיה, אלה ששייכים לפחות לבית ישראל הם יהודים, אבל הוא גם יצא בקול קריאה ליהודי העולם לסייע בכל צורה ליהודי אתיופיה.
יצחק הילדסהיימר: לכן אני רוצה לשאול שתי שאלות.
יצחק הילדסהיימר: אני מבין שמותר לי רק לשאול שאלות ולא להציע הצעות.
יצחק הילדסהיימר: האם לא נכון יהיה שאותם משרדים הממונים על ביצוע התכנית שלא מבצעים אותה, ימנו דווקא – למרות שלא היה רצוי מלכתחילה – אם היו דווקא יוצאי אתיופיה, שיהיה ממונה על ביצוע התכנית כי אין שום ספק שיוצא אתיופיה יהיה יותר חשוב לו ויותר מעוניין לבצע את התכנית.
יצחק הילדסהיימר: זו שאלה אחת.
יצחק הילדסהיימר: שאלה שניה האם לא נכון יהיה שמשרדי ממשלה שלא מנצלים את התקציב שלהם למטרה של ביצוע התכנית יקוצץ להם אותו סכום או לפחות חצי מהסכום מהתקציב הכולל שלהם.
אברהם נגוסה: דוד יאסו אתה רוצה להגיד משהו?
אברהם נגוסה: הקדשנו יותר משעתיים וחצי לדיון כי מאוד חשוב לנו להבין בדיוק אם התכנית מיושמת, מה הקשיים ומה צריך לעשות.
אברהם נגוסה: לכן נמשיך להקדיש זמן לנושא גם בקרוב כמובן.
אברהם נגוסה: קודם כל אני מאוד מברך את כל משרדי הממשלה והמשרד המתכלל, הצוות המתכלל ומבצע המעקב, בעשיה.
אברהם נגוסה: אם השגנו את המטרה או לא, ימים יגידו.
אברהם נגוסה: אבל עצם העניין של הפעילויות הקיימות היום, בשטח, זה הישג וגם עצם הקביעה ואישור התכניות והתקציבים זה הישג.
אברהם נגוסה: שיתוף הפעולה עם בני הקהילה הוא קריטי וחשוב ולכן אני קורא לכל משרדי הממשלה לשתף פעולה עם הקהילה.
אברהם נגוסה: היום הקהילה היא לא רק הבעיה היא גם חלק מהפתרון של הבעיה.
אברהם נגוסה: יש לנו היום נכס חשוב של מוכשרים אקדמאים שחונכו בארץ ורק יכולים להיות נכס לכל העשייה.
אבי מספין: - - - בכל ועדה וועדה אני חושב שצריך לבדוק את נציגי הציבור האם הם יכולים לעמוד בקריטריונים, שיכולים לתת מענה נכון לקהילה או לא.
אבי מספין: כמו שראינו בשבוע שעבר שנציג ציבור הגיע לפה והתחיל לספר סיפורי סבתא.
אברהם נגוסה: אנחנו לא סיימנו, אנחנו בתהליך, אנחנו ננקה את כל הדברים האלה ונחזק את שיתוף הפעולה, אמיתית מקצועית, עניינית, עם יותר מעורבות של בני הקהילה לעשייה.
אברהם נגוסה: הדבר השני, אני רוצה לסכם.
אברהם נגוסה: ההתרשמות שלי בכל העניין הזה הוא מחוסר השתתפות של הקהילה.
אברהם נגוסה: זה נובע מחוסר שיווק התכניות לכן אני מבקש ממשרדי הממשלה וכל הגורמים לשווק את התכנית.
אברהם נגוסה: הקהילה תדע.
אברהם נגוסה: חברי הקהילה ידעו שהתכנית קיימת ברשויות המקומיות ובמשרדי הממשלה, שיהיה שיתוף פעולה וגם ניצול של התכניות האלה.
אברהם נגוסה: כמובן למל"ג שלא נמצאים כאן.
אברהם נגוסה: נכתוב להם.
אברהם נגוסה: חשוב לעשות עידוד סגל אקדמי מתוך הקהילה.
אברהם נגוסה: לעודד ולדחוף אותם שיהיו גם מרצים מהקהילה.
אברהם נגוסה: בנוגע למשרד התרבות, אתם מתחת לכל ביקורת, אני לא יודע מה לומר לכם.
אברהם נגוסה: אתם פוגעים בקהילה.
אברהם נגוסה: יש תקציב שאושר, יש תכנית שאתם הגשתם אותה והיא אושרה, הייתי בוועדת השרים.
אברהם נגוסה: לא רק שלא קיימתם את זה, גם מי שמפסיד הם הקהילה, והכסף חוזר לאוצר.
אברהם נגוסה: אני מבקש שתעבירי ואני אשלח מכתב לשרה.
אברהם נגוסה: או שתרימו ידיים "אנחנו לא רוצים או לא יכולים" תיקחו את התכנית ותעבירו את הכסף למשרד אחר שיבצע.
אברהם נגוסה: אני מבקש שתעשו את זה, אם לא – אתם פוגעים בקהילה.
אברהם נגוסה: דבר נוסף, שמענו ממשרד השיכון שעובדים לפי התכנית אבל יש קשיים בגלל העלאת הבנקים את הריבית של המשכנתא הנוספת.
אברהם נגוסה: ועדת העלייה והקליטה תפנה למפקחת על הבנקים.
אברהם נגוסה: אנחנו נדרוש שלא יעשו את הדברים האלה, שהם צריכים להתחשב, לא בגלל שהם מקבלים פה, המדינה נותנת להם להגדיל את הריבית במיוחד, הם צריכים ללכת לפי הריבית הנהוגה במשק.
אברהם נגוסה: עוד דבר שאני רוצה להתייחס בעניין צוות היישום.
אברהם נגוסה: חשוב מאוד שתציגו לנו תקציבים מפורטים שנדע בדיוק, שיהיה לנו מפורט.
טלל דולב: לפי פעולה.
טלל דולב: יש באקסל.
טלל דולב: נעביר לכם.
טלל דולב: עוד פעם, 2018 זה אמצע שנה.
אברהם נגוסה: אבל אנחנו רוצים פירוט.
טלל דולב: יש לנו ניצול תקציב לפי פעולה.
אברהם נגוסה: משרד הבריאות, חשוב מאוד שנקיים דיון מיוחד בנושא של קופת חולים וההסברה לקהילה.
אברהם נגוסה: נקיים גם דיון ברשויות המקומיות.
אברהם נגוסה: היום סיימנו לשמוע את משרדי הממשלה ובשלב הבא נרצה לשמוע את הרשויות המקומיות.
אברהם נגוסה: בדיון הבא נעדכן אתכם.
אברהם נגוסה: עוד דבר לנושא שעלה על עובדי מוקדי הקליטה, אני אקיים מפגש ביחד איתכם ועם טלל ומנהל האגף במשרד החינוך שמטפל בתכנית.
אברהם נגוסה: נשב ונפתור את העניין ברמה המקצועית.
אברהם נגוסה: אם לא נצליח, נקיים דיון מיוחד בנושא.
רוברט טיבייב: אני מבקש לומר משפט.
רוברט טיבייב: היה לי כבוד להשתתף בישיבה של היום.
רוברט טיבייב: זה באמת מאוד חשוב.
רוברט טיבייב: להיות מול משטרת ישראל ולא לחפש את רישיון הנהיגה, זה גם משהו חדש.
אברהם נגוסה: אני מודה לכל נציגי המשרדים שדיווחו, לנציגי הארגונים.
אברהם נגוסה: אנחנו היום מקיימים דיון בנושא שימור מורשת קהילות יהדות הודו וקליטתם המיטבית.
אברהם נגוסה: הדיון מתקיים בעקבות הבקשה שהגיעה אלינו לוועדה על ידי מר אבנר אייזק, יו"ר מורשת יהדות הודו.
אברהם נגוסה: הוועדה קיימה ב-16 ביוני 2017 ישיבה בנושא קליטת עולי קהילות יהדות הודו בישראל.
אברהם נגוסה: בדיון הקודם הועלו בעיות בתחומי סיוע לדיור, הכרה בתארים אקדמאיים מהודו, תעסוקה, היעדר עובדים סוציאליים דוברי אנגלית והודית, היעדר חומר הסברה על עלייה באנגלית, בהודו.
אברהם נגוסה: מטרת הדיון הנוכחי לשמוע על שיפורים וייעול בקליטתם של עולי הודו בישראל.
אברהם נגוסה: כמו כן בדיון זה נרצה להתמקד בסוגיות נוספות שקשורות לקהילת הודו בישראל: סוגיות מורשת קהילות יהדות הודו בישראל, הכנסת תכני מורשת יהדות הודו בתוכנית הלימודים בבית הספר, מתן מלגות ייחודיות לעולים מהודו בהשכלה גבוהה, קרן מלגות לסופרים, אומנים מהודו, סיוע בהטמעת המוזיאון למורשת הודו שהוקם בנבטים, לעודד משלחת להגיע למוזיאון על מנת להכיר את המורשת, סיוע בהקמת אתר הנצחה לחללי הקהילה בסמוך למוזיאון, שילוב הקהילה בפרויקט תיעוד והנצחה כפי שפורסם על יהדות מדינות ערב.
אברהם נגוסה: בטרם העלייה לישראל ב-1947 כללה הקהילה היהודית ההודית 24,000 שחיו בבומבאי, בקולקטה, דלהי, אחמד עבאד וטאנה.
אברהם נגוסה: כיום חיים בישראל כ-80,000 מבני הקהילה ההודית, 60,000 בני ישראל, קוצ'ינים, בני מנשה ובגדדים.
אברהם נגוסה: כ-5,000 יהודים עדיין חיים בהודו.
אברהם נגוסה: לפי נתוני משרד הקליטה, משנת 2006 עד 2016 עלו מהודו לישראל 2,154 עולים חדשים.
אברהם נגוסה: העולים החדשים באים לישראל מתוך בחירה ואהבה למדינת ישראל.
אברהם נגוסה: רוב העולים לישראל הם אקדמאים שחיו בהודו ברמה בינונית-גבוהה, אך בגלל פערי המחירים בין הודו לישראל, כשהעולים מהודו מגיעים לחיות בישראל מעמדם הכלכלי יורד בישראל.
אברהם נגוסה: למרות שמדובר בדוברי אנגלית, מתקשים העולים מהודו למצוא תעסוקה שמתאימה להכשרתם ולהשכלתם מהודו.
אברהם נגוסה: העולים החדשים מהודו נתקלים בביורוקרטיה הישראלית, בחוסר יכולת למצות זכויות ולקבל סיוע ממשרדי הממשלה השונים.
אברהם נגוסה: גם מספרם הקטן של העולים לישראל לא מאפשר לנהל חיי קהילה עשירים ומגוונים בישראל וגם להיות מודעים לתהליכים ולמיצוי זכויות מיטבי עבורם.
אברהם נגוסה: העולים מהודו נחשבים במעמד עולה עד 15 שנה.
אברהם נגוסה: זה עשינו בקדנציה הזאת בוועדה הזאת.
אברהם נגוסה: קבענו בתחילת הקדנציה את יהדות הודו, יהדות קווקז, יהדות תימן, משווים למעמדם של יוצאי אתיופיה, דהיינו זה 15 שנים.
אברהם נגוסה: יחד עם זאת מתקשים העולים לרכוש דיור בשוק החופשי בגלל פערי המחירים בין הודו וישראל והיעדר יכולת להתפרנס במקצועות בהתאם להשכלתם מהודו.
אברהם נגוסה: אלה דברים שאני רוצה לפתוח לקראת הדיון שלנו.
אברהם נגוסה: אני רוצה קודם כל לתת את רשות הדיבור ליוזם הדיון, מר אבנר אייזק, יו"ר העמותה לשימור מורשת יהדות הודו בישראל.
אבנר אייזיק: ראשית, באמת תודה ליושב-ראש הוועדה על מתן האפשרות לקיים את הדיון הזה.
אבנר אייזיק: בטח בתקופה הזאת זה לא מובן מאליו ועל כך אנחנו מודים לו.
אבנר אייזיק: אני מבקש להתייחס לשני נושאים, נושא אחד זה באמת כל הטיפולים בעלייה מהודו, והנושא השני זה נושא שימור המורשת של יהדות הודו.
אבנר אייזיק: אני אתחיל בסוגיה של העולים.
אבנר אייזיק: נתן פה יושב-ראש הוועדה פירוט של הנושאים שהועלו בישיבות הקודמות.
אבנר אייזיק: יש פה נציגים של משרדי הממשלה, אז בטח לגבי חלק גדול מהם נשמח לשמוע תשובות והתייחסויות.
אבנר אייזיק: יש פה נציגים של העיריות, של העולים עצמם, אז אפשר יהיה גם לשמוע ממש מהשטח מה קורה, אבל אני חושב שאם אני אנסה לקחת את כל הסוגיות המשמעויות שיש אל מול העולים, הנושא של תמיכה במשכנתה, הנושא של הסיוע בחינוך עם קשיי השפה, הקושי בבית ספר, נושא המלגות, נושא ההשמה המקצועית ואחר כך האפליה בשכר של העולים החדשים, אז אני חושב שהמהלך המשמעותי שצריך להוביל זה הנושא של לקחת את כל הסיוע והתמיכה שנותנים לעולים האלה ולהשוות את זה לאותה אוכלוסייה כמו שנותנים לאתיופים.
אבנר אייזיק: לתת גם להם את הגרייס בקבלת משכנתה כדי לאפשר להם את המסוגלות הזאת בכלל לרכוש דירה שתהיה להם קורת גג.
אבנר אייזיק: גם מאפייני האוכלוסייה, בסך הכול אם מסתכלים על זה ומשווים, הדמוגרפיים, הם מאוד דומים.
אבנר אייזיק: בעיקר אוכלוסיית בני מנשה זו אוכלוסייה שהמאפיינים הדמוגרפיים שלהם כמעט זהים לחלוטין ולכן אני חושב שמאוד חשוב להוביל איזשהו מהלך שבו אנחנו משווים את התנאים ואת הזכויות שלהם בדיוק כמו שנותנים לאתיופים, ובכל התחומים.
אבנר אייזיק: אני לא אכנס לכל הפירוט, אבל אשמח גם לשמוע ממשרדי הממשלה על דברים שהשתנו מהפעמים הקודמות.
אבנר אייזיק: אני רוצה להתייחס לנושא של טיפול בעלייה של בני מנשה ספציפית כי בנושא הזה בניגוד לעולים האחרים מהודו, משרד העלייה והקליטה בעצם עושה מיקור חוץ.
אבנר אייזיק: הוא לקח עמותה, את "שבי ישראל" ואולי עוד עמותות, אני לא יודע, שהם בעצם מטפלים בכל הנושא של העלייה של בני מנשה.
אבנר אייזיק: אני חושב שבסוגיה הזאת יש פה בעצם מיקור חוץ, ועולות, או לפחות אנחנו שומעים לא מעט טענות מהקהילה של בני מנשה, ומשרד הקליטה והעלייה, אני חושב, חייב לעשות פה איזשהו תהליך של בקרה, של לקיים איזה שהן ישיבות איטיות עם האוכלוסייה עצמה, עם בני מנשה עצמם שעלו ולשמוע מהם מה הבעיות שיש, מה הקשיים שיש.
אבנר אייזיק: אני יכול לציין סוגיות כמו קצב העלייה.
אבנר אייזיק: יש הרבה מאוד עולים שממתינים לעלות לארץ ולא מאפשרים להם מסיבות שונות, וזה דברים שאני לא בטוח שמשרד הקליטה מודע להם, כי מי שמנהל לו את כל העניינים זה העמותה והוא קצת מנותק ממה שקורה בעמותה.
אבנר אייזיק: אני אומר את זה בזהירות.
אבנר אייזיק: המילה מנותק אולי היא מילה קשה, אבל אני חושב שצריך לעשות פה איזה הידוק של השליטה והבקרה של מה שקורה בנושא הזה של העלייה של בני מנשה.
אבנר אייזיק: בני מנשה כבר נמצאים פה כמה שנים.
אבנר אייזיק: יש פה מספיק בני מנשה גם דוברי השפה שכבר מעורים במה שקורה במדינה, מעורים בהוואי הישראלי.
אבנר אייזיק: לא מזמן פגשנו חייל בחיל האוויר, מילא את כולנו בגאווה, סיפר שהוא חלק מהצוות של החיילים שנשלחו לארצות הברית כדי להיות מכונאי של F35.
אבנר אייזיק: לראות בחור כזה מהקהילה נהיה מכונאי ונהיה חלק מהצוות הזה זה מדהים.
אבנר אייזיק: אולי עוד כמה שנים גם יהיה טייס מהקהילה של בני מנשה ויעשו את אותו פרסום כמו שעשו עכשיו, לא פרסום שמראה את הצדדים הגזעניים אלא פרסום כדי להראות שיש מודל לחיקוי כדי שיש לאן לשאוף, יש לאן להתקדם ויש איך להשתלב.
אבנר אייזיק: אני חושב שבנושא הזה משרד הקליטה והעלייה חייב להיות יותר יוזם, יותר אקטיבי וחייבים לקיים פרומים עם הקהילה כדי לראות איך מקדמים ומה טעון שיפור.
אבנר אייזיק: היושב-ראש פה ציין את מספר העולים.
אבנר אייזיק: נתון מעניין שאני למדתי לאחרונה זה שהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מפרסמת מספרי עולים מהודו והמספרים האלה לא תואמים את המציאות.
אבנר אייזיק: כשניסיתי להבין למה, אז גיליתי שכשהעולים מבני מנשה מגיעים לארץ, הם לא מגיעים כעולים חדשים, הם מגיעים כתושב זמני, כל מיני הגדרות אחרות ובעצם הם לא נרשמים כעולים חדשים.
אבנר אייזיק: הם עושים את תהליך הגיור ורק לאחריו הם מקבלים מעמד של עולים, אבל אז הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לא מקבלת עדכון ולא רושמת אותם כעולים חדשים, אז יוצא שבשנת 2018-2017 עלו 80 עולים חדשים מהודו שרק בני מנשה זה איזה 200 עולים חדשים בקבוצה, זאת אומרת המספרים פה לא תואמים.
אבנר אייזיק: אני לוקח הימור, מסתכן ואומר שלדעתי גם המספר הזה של 2,154 הוא רחוק מהמציאות.
אבנר אייזיק: המשמעות של המספרים שהשגויים האלה זה שמי שמקבל החלטות על סמך נתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, יש לו נתונים שהם לא נכונים על העלייה מהודו.
שלומית אבינח: הבעיה שלא ידענו.
שלומית אבינח: היינו מזמינים אותם לדיון.
אבנר אייזיק: בסדר, זה נתון שעלה.