GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורית צגאי: אדוני היושב ראש, אם אפשר שני דברים בקצרה.
אורית צגאי: אני לא נרשמתי.
אברהם נגוסה: אם לא נרשמת את לא יכולה לדבר.
אורית צגאי: לא הספקתי.
אברהם נגוסה: אז תשלחי לנו.
אברהם נגוסה: אבל קודם אלה שנרשמו מדברים.
אברהם נגוסה: מקודם כששאלת שאלה נתתי לך לשאול.
אברהם נגוסה: אבל תעבירי את שמך.
אורית צגאי: בסדר.
אברהם נגוסה: הגוס טמסגן בבקשה.
אברהם נגוסה: אתה מדבר על מקרה שלך?
אברהם נגוסה: אם זה עניין של תיק לא כדאי לדבר.
שלומית אבינח: אחרי זה נעזור לך באופן פרטני.
שלומית אבינח: בדיון פומבי לא כדאי לדבר.
אורית צגאי: אדוני, אפשר להעביר גם פניות ישירות ללשכת עורכי הדין.
אורית צגאי: אנחנו נוכל לעזור בעניין.
אברהם נגוסה: תחליט.
אברהם נגוסה: כי זה משודר ומצולם.
אברהם נגוסה: אבל את הפניה נעביר בצורה מרוכזת בסוף הדיון.
אברהם נגוסה: (מדבר באמהרית) זו החלטה שלו.
אברהם נגוסה: בגלל שהדיון משודר הוא יחליט אם הוא רוצה להיחשף או לא.
אברהם נגוסה: מחובתי לומר לו את זה.
אברהם נגוסה: אורי קריב בבקשה.
אורי נרוב: אני מהמרכז הרפורמי לדת ומדינה.
אורי נרוב: ראשית אני רוצה להודות על קיום הדיון לכבוד היושב ראש וגם להצטרף לכל מי שהביע פה הערכה רבה לפועלה של היחידה לתיאום המאבק בגזענות שהוא חשוב עד מאוד ואנחנו באמת עושים בו שימוש רב ומסתייעים בו רבות.
אורי נרוב: אני מרגיש קצת כמו זבוב טורדני כי גם בשנה שעברה כשקיימנו את הישיבה הזאת באתי לדבר על אותו נושא ובסוף הישיבה באו ואמרו לי "תשמע, זה לא יקרה כל הדבר הזה, זה לא יתקדם, תעזוב", אבל אני מוצא לנכון לבוא ולדבר על הנושא הזה שוב פעם משום שיש פה המלצה ספציפית בתוך הדו"ח שמדבר על הנושא הזה.
אורי נרוב: אני מדבר על מכתב שנשלח מטעם היועץ המשפטי לממשלה לאהוד פרוור, נציב שירות המדינה דאז, ב-24 בינואר 2018, שמדבר על כך שבין מסקנות דו"ח הצוות הבין משרדי נכללה המלצה מס' 11 בדבר הצורך בבחינת אפשרות לגיבוש הנחיה המפרשת את עבירת המשמעת של התנהגות שאינה הולמת בדיני המשמעת באופן שכולל גם התנהגות פיזית או מילולית של עובד או משרת ציבור שיש בה משום גזענות או אפליה, וכל זה במטרה לעשות שימוש במערך הדין המשמעתי כדי למגר את התופעה הזו.
אורי נרוב: הובהר בעמדה הזו שעבירת משמעת בדבר התנהגות שאינה הולמת שמצוינת בחוק שירות המדינה מפורשות, כוללת כבר כיום התנהגות פיזית או מילולית שיש בה משום גזענות ואפליה.
אורי נרוב: מנדלבליט הבהיר מפורשות שצריך לשקול הגברת אכיפה משמעתית במקרים של התבטאויות או התנהגויות גזעניות מצד עובדי השירות הציבורי.
אורי נרוב: זה דבר נהדר.
אורי נרוב: אנחנו פנינו ליועץ המשפטי לממשלה וציינו בפניו שהכל מאד טוב ויפה, פנינו אליו אגב כבר ב-13 במאי ואני עד היום לא קיבלתי מענה על הפניה הזאת, אבל זה לא מקיף את כל עובדי השירות הציבורי, זה לא כולל את הרבנים עובדי המדינה.
אורי נרוב: חלקם, להזכירכם, כלולים תחת הדין המשמעתי של נציבות שירות המדינה שזה רבני מועצות אזוריות ורבני שכונות, אבל בכל הנוגע לרבני ערים ורבני מועצות מקומיות, זה נתון לדין משמעתי של שרת המשפטים.
אורי נרוב: אנחנו ביקשנו מהיועץ המשפטי לממשלה שיוציא הנחיה לשרת המשפטים שמבהירה לה שגם כשרבני ערים ורבני מועצות מקומיות מתבטאים בצורה גזענית ומסיתה, צריך להחיל את הדין המשמעתי ולהפעיל אותו גם עליהם, דבר שלא קורה, ואני מציין בצער רב שבשנה האחרונה אנחנו רואים שגם נציבות שירות המדינה הולכת ויורדת בנושא הזה.
אורי נרוב: לא נעשה טיפול בפניות שאנחנו מעבירים בעניין רבנים שום דבר, הם ממשיכים להסית ופשוט אין לזה שום מענה.
אורי נרוב: זה נושא אחד שאני חושב שצריך לתת עליו את הדעת, אני שוב מציין שציינתי את זה בשנה שעברה ולא קרה עם זה שום דבר.
אורי נרוב: ברשות
אורי נרוב: כם עוד שתי נקודות קצרות.
אורי נרוב: בקיצור.
אורי נרוב: בהחלט.
אורי נרוב: שוב, אן נגעה בנושא הזה ואני רוצה להוסיף.
אורי נרוב: יש פה שתי החלטות, אחת מדברת על העברת מידע למח"ש ולמחלקת משמעת במשטרה מגורמי אכיפה ותביעה, כאשר במהלך טיפול עולה חשד להתנהלות גזענית או פסולה, ויש עוד החלטה שמדברת על הדרכת שוטרים במניעת גזענות.
אורי נרוב: אני עובד גם כן במרכז לנפגעי גזענות ואנחנו מקבלים כל הזמן פניות ביחס לשוטרים שמתייחסים בצורה לא הולמת ולא ראויה בין ליוצאי אתיופיה ובין לאנשים מהמגזר הערבי.
אורי נרוב: אני חושב שלא נעשה בעניין הזה די וצריך לתת על כך את הדעת.
אורי נרוב: עוד דבר בנושא הזה, הציבור הרבה פעמים נפגש יותר עם מאבטחים במקומות ציבוריים, יותר מאשר עם המשטרה.
אורי נרוב: כל פעם שאנחנו נכנסים לקניון, כל פעם שאנחנו נכנסים לתחנת רכבת, למקום ציבורי כזה ואחר בודקים אותנו ונעשה במקומות האלה פרופיילינג גזעי אסור, צריך לתת על כך את הדעת.
אורי נרוב: לא ראיתי התייחסות לזה בהחלטות של דו"ח פלמור אבל חשוב מאוד מאוד לתת על כך את הדעת כי יש מקרים אין ספור שגם מגיעים אלינו, לאגודה לזכויות האזרח, מגיעים לארגוני החברה האזרחית.
אורי נרוב: דבר אחרון שרציתי להתייחס אליו זה רק בעניין של משרד החינוך - - -
אברהם נגוסה: זה ממש דבר אחרון.
אורי נרוב: אחרון.
אורי נרוב: רק החלק של משרד החינוך.
אורי נרוב: מתוך כלל ההמלצות שיש שם, רובן או בהליך ביצוע או שהן לא בוצעו ואני רוצה לצטט לכם דבר אחד - - -
אברהם נגוסה: אין מספיק זמן.
אברהם נגוסה: תעשה בתמצית.
אורי נרוב: בקיצור, יש פה משהו שאומר בצורה מאוד מפורשת "עניין זה לא חובה בתימרוץ מחייב תקציב" כלומר זו ההתייחסות של משרד החינוך להמלצה שנמצאת כאן בדו"ח ואני חושב שזה משקף את רוח הדברים שנושבת ממשרד החינוך, כשאני שומע שארגון "להבה" מצליח להכנס לבתי ספר וכשבנצי גופשטיין שעומד בראש ארגון "להבה" אומר שיש לו מהלכים בכל בית ספר במדינה, זה צריך להדיר שינה מעינינו וצריך לתת על זה גם את הדעת.
אברהם נגוסה: יוהאניס אזנאו פעיל חברתי בבקשה.
יוהאניס אזנאו: שלום לכולם.
יוהאניס אזנאו: קודם כל אני רוצה לברך את יושב הראש והצוות שלו שעושים עבודה מאוד נהדרת, אנחנו פנינו אליהם במספר תיקים והם נענו מיד.
יוהאניס אזנאו: אני לא אפרט על כך.
יוהאניס אזנאו: דבר שני, ועדת פלמור, אני ממש מברך על הוועדה הזאת למרות שיש חלק מסוים שאני לא מסכים לדברים שנעשים שם.
יוהאניס אזנאו: אבל כשעושים דברים טובים צריך גם להגיד שנעשים דברים טובים, אז כל הכבוד.
יוהאניס אזנאו: אני חייב להגיד על המשטרה, אני כפעיל חברתי למעלה מעשר שנים, רוב שנותיי אני עוסק בפעילות חברתית ללא שום שכר.
יוהאניס אזנאו: אני מנסה להציל הרבה צעירים שנקלעו למצבי אלימות משטרתית, אני קורא לזה, מכיוון שכן כשהמשטרה פותחת להם תיקים וקוראת לזה "תקיפת שוטר".
יוהאניס אזנאו: אני עובד עם בני נוער ואני מכיר הרבה בני נוער שעד היום הם סובלים ולצערי האמון עם המשטרה הוא מתחת לכל ביקורת.
יוהאניס אזנאו: אני אומר את זה בכאב.
יוהאניס אזנאו: אין אמון במשטרה, המשטרה צריכה להפסיק לעשות את ועדת אינג'רה, זאת אומרת כל מיני טקסים האלה שעושים להכיר את התרבות, אני חושב שזאת לא בעיה של תרבות.
יוהאניס אזנאו: זו בעיה בחלק מהמשטרה, ואני לא רוצה להכליל, המשטרה היא טובה אבל בתוך המשטרה - - -
אברהם נגוסה: - - - שיאכלו.
אברהם נגוסה: זה טעים להם.
יוהאניס אזנאו: זה טעים אבל לא בדרך אכילה הם ישנו את הדברים שנעשים שם.
יוהאניס אזנאו: אז אני אומר שבמשטרה יש שוטרים לצערי שצריך לעשות להם סוויצ' במוח, אני חושב ששם צריך לעשות את השינוי.
יוהאניס אזנאו: אמי ציינה קודם שהשינוי לא יבוא כל כך מהר.
יוהאניס אזנאו: אני חושב שאם יהיה מפכ"ל אתיופי כן יהיה שינוי בנושא האלימות המשטרתית.
מאיר דב ברקוביץ: היה הכי קרוב שאפשר.
יוהאניס אזנאו: אם תעשו מאמץ אני בטוח ש- - -
אברהם נגוסה: יהיה.
יוהאניס אזנאו: אני חייב להגיד שהמשטרה באמת צריכה לקחת את היוזמה.
יוהאניס אזנאו: אני כמובן רוצה לברך גם את בית הנשיא שעושים עבודה נפלאה ועשו החלטה מאוד נהדרת שבעצם הצעירים היום באמת מתחילים להאמין שמשתנה כאן משהו.
יוהאניס אזנאו: אז ברכות לבית הנשיא שהם התחילו לעשות מה שהמשטרה הייתה אמורה לעשות מזמן.
יוהאניס אזנאו: כדי שנבנה את האמון תעשו ולא תדברו, והדברור שלכם – אני באתי מעולם הדוברות – אין עיסוק בעניין הזה.
יוהאניס אזנאו: אני גם מכיר את הדוברת האחרונה ואני חושב שהנושא הזה מאוד חשוב שמבחינת הדוברות תוציאו החוצה את הדברים האמתיים שאתם באמת רוצים לשנות כי אין אמון.
יוהאניס אזנאו: קיבלתי טלפון השבוע על מקרה של התנכלות שוטרים.
יוהאניס אזנאו: לצערי הרב גם אותי עוצרים הרבה פעמים, לא יודע למה באמת.
יוהאניס אזנאו: בכל אופן, כדי לבנות את האמון הזה תפסיקו לעשות ועדות אינג'רה ותעשו את העבודה.
יוהאניס אזנאו: תודה.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע ממשרד הרווחה והשירותים החברתיים איך אתם רואים את הדו"ח הזה ומה שיתוף הפעולה שלכם ואיך אתם מעדכנים את העובדים הסוציאליים בכל הרשויות המקומיות כדי לשתף פעולה עם הצהרת בית הנשיא ושרת המשפטים, כדי שימחקו לכמה שיותר צעירים ויתחילו בדף חדש.
דפני מושיוב: ראשית, באמת במשרד יש ממונה על הנושא של גזענות וגיוון.
דפני מושיוב: היא נמצאת בקשר עם משרד המשפטים.
דפני מושיוב: לגבי הרשויות המקומיות וצעירים זה קשור לשירות המבחן לנוער.
דפני מושיוב: נאמר כאן שיש קשר גם בין המשטרה לשירות המבחן לנוער, ידעו אותם, ובאמצעות שירות המבחן לנוער זו הדרך ליידע את הצעירים.
עירית בירן: אנחנו הפצנו את הווטאסאפ שהגיע אלינו מהמשרד של טלל לכל הקב"טים וכל עובדי קידום נוער כדי שהם ידברו עם הילדים אישית, כל מי שיודעים שצריך שידעו איך להגיע ולעזור להם גם להגיע לאתר, להוציא את הטפסים וכן הלאה, אני מקווה שזה יעזור.
אברהם נגוסה: טלל, מתכללת התכנית הממשלתית לשילובם של יוצאי אתיופיה.
טלל דולב: קודם כל אני חושבת שמה שצוטט כמה שנאמר בוועדה כל הזמן, עוד פעם, אנחנו, חינוך ורווחה כולם נותני שירותים.
טלל דולב: נותני שירותים יכולים לעזור קצת אבל המפתח הוא באמת בשינוי המרקם החברתי ואני חושבת שבזה אנחנו מנסים לעבוד בשיתוף פעולה כמה שיותר עם היחידה לתיאום המאבק בגזענות.
טלל דולב: המסר הכי חשוב שהוא גם מסר חברתי, גם מסר ממשלתי וגם מסר של השירותים החברתיים, שאנחנו צריכים לעשות כולנו את העבודה הזאת ביחד.
טלל דולב: אני מאוד שמחה לשמוע על כל התחומים שבהם יש התקדמות, אנחנו גם יושבים ומקשיבים לגבי התחומים שאנחנו צריכים להמשיך לעבוד עליהם ביחד, אני חושבת שאנחנו צריכים לפצח את הנושא של המשטרה, גם הנתונים, גם הנושא של השוטרים הקהילתיים, אנחנו עושים את זה בשיתוף פעולה ואני חושבת שאנחנו נגיע לשם.
טלל דולב: יש עוד כמה נושאים שאני מקווה שבהובלת היחידה, בסיוע שלנו, כמו בנושא של הרבנים וכולי אנחנו נצליח להגיע איתם לפריצות דרך.
טלל דולב: תודה רבה על הדיון ועל העבודה המשותפת.
אברהם נגוסה: נחמה מ"נשים עושות שלום" בבקשה.
נחמה הולמן: נשים עושות שלום, אבל קודם כל חשוב לנו שיהיה השלום בינינו, בתוך העם שלנו.
נחמה הולמן: צריך גם להזכיר שהגזענות לא רק פוגעת במי שנפגע, גם הגזען עצמו הוא פגוע בנפשו והחברה שלנו לצערנו באמת פגועה מאוד מהגזענות.
נחמה הולמן: אני חושבת שחלק מהתיקון יבוא דרך החינוך.
נחמה הולמן: נראה לי שבלימודי ההיסטוריה בבתי הספר ילמדו בצורה מאוד יסודית גם את ההיסטוריה המפוארת של העלייה מאתיופיה.
נחמה הולמן: לפעמים אני קוראת על זה בעיתונים, שומעים כתבות בטלוויזיה, אבל זה צריך להיות חלק מאוד אינטגרלי מההיסטוריה של העם, אחרי השואה, לצד העלייה הראשונה והשנייה ועולי תימן וכל שאר העליות, זה צריך לקבל חלק מאוד גדול, שהילדים של כולנו ידעו מה עבר עליכם ויבינו כמה שהיהדות חשובה והיא חלק מנפשכם.
נחמה הולמן: אני מקווה שתציעו אפילו חוק שזה יופיע לפני ועדת החינוך.
אברהם נגוסה: לפני שאתן לנציג המשטרה לענות, יש מישהו שרוצה לדבר?
אברהם נגוסה: אז בבקשה נציג המשטרה.
אברהם נגוסה: עלו גם שאלות תתייחס אליהן בבקשה.
שי יאסו: אני אתייחס.
אברהם נגוסה: רוצה להתייחס גם לאינג'רה?
אברהם נגוסה: עלה גם הנושא הזה.
אברהם נגוסה: אתה מביא את האינג'ירה לשוטרים?
שי יאסו: הבאתי גם את ה- - - אם זה בסדר.
שי יאסו: אני אגיד כמה דברים, אדוני היושב ראש.
שי יאסו: באמת אני כבר שנה רביעית במקום הזה, אני רוצה להגיד לך חזק ואמץ, לך ולכל חברי הכנסת שבאמת מקפידים שהדיונים יתקיימו באופן קבוע, חשוב למען החברה בכלל.
שי יאסו: לגופו של עניין, כמו שאתה יודע אדוני, יש שיפור משמעותי במשטרה בהרבה נושאים, אבל אי אפשר שהכל יהיה בבת אחת.
שי יאסו: אני אתן כמה נקודות.
שי יאסו: לגבי הנקודה של ההזדהות, המשטרה כבר הכינה מסמך, הכל מוכן, זה נמצא על שולחנו של חברי עו"ד אווקה זנה, להחלטה שלו בהקשר הזה.
שי יאסו: לגבי זה שכל חקירה תלווה בצילום, הדברים מוסדרים בחוק, יש עבירות שמותר שיהיה שם צילום וידאו ויש עבירות שאי אפשר.
שי יאסו: פועלים פה באמת לפי חוק ולא לפי דברים אחרים.
שי יאסו: לגבי מצלמות גוף, היישום יהיה ב-6.1.2019.
שי יאסו: יש עיכובים טכניים כאלה ואחרים, אבל אני מניח שזה יגרום למהפכה חברתית.
שי יאסו: נתחיל ביישום באזור תל אביב, אחר כך מרכז ושאר המחוזות בהמשך.
שי יאסו: לגבי הדברים האחרים, אני חושב שאנחנו באמת, התדריכים או - - - שוטרים, הכל מתקיים בשגרה, רק אתייחס לנקודה אחרונה בקצרה.
שי יאסו: שאלו כאן לגבי כמות השוטרים במשטרה, אני חושב שאנחנו נמצאים שם באמת בכמות גבוהה, בסביבות 1,000 שוטרים שזה 2.6% מכלל השוטרים במשטרה.
אברהם נגוסה: אתה יכול לציין באיזה תפקידים?
שי יאסו: בתחילת התכנית היינו בסביבות ה-27 קצינים, אנחנו עומדים עכשיו על 66 קצינים.
שי יאסו: ממש יש פה יותר מהכפלה.
שי יאסו: נקודה נוספת, עורכי דין.
שי יאסו: בהתחלה היו ארבעה עורכי דין, עכשיו יש 15 עורכי דין שהם תובעים במשטרה, שלמעשה מטפלים בתיקים.
שי יאסו: יש שם אנשים בעלי תפקידים משמעותיים, למשל סגן מפקד תחנת נתניה, עוד בחור שהוא סגן ניצב שעומד לקבל משרה בכירה.
שי יאסו: יש לנו גם מינוי חדש, יש קצין מניעה מחוזי במחוז תל אביב, חדש, שבזכות - - - הצלחנו לגייס אותו לתפקיד משמעותי.
שי יאסו: או-טו-טו אמור להתמנות רב במשטרת ישראל שייתן שירותי דת לכל השוטרים וזה דבר משמעותי.
שי יאסו: בעזרת השם זה יקרה בקרוב.
שי יאסו: יש עוד תפקידים שאני יכול למנות אבל אני חושב שהכיוון הוא נכון וזה דבר שיביא להצלחה בהשתלבות הקהילה בכלל.
שי יאסו: נקודה אחרונה, אדוני, אני חושב שאנחנו גם צריכים להבין שכל דבר קורה בתהליך.
שי יאסו: אי אפשר - - - שפתאום יש שינוי לקצה השני.
שי יאסו: גם בחברה בכלל.
שי יאסו: זה עניין של תהליך, דברים קורים.
שי יאסו: כל דבר שקורה מהר הוא לא טוב.
שי יאסו: לדעתי צריך להיות בצורה מבוססת רגועה ושקולה.
שי יאסו: אני חושב שהמשטרה היא בכיוון.
שי יאסו: אתה מכיר אותי, אנחנו מדברים ומתכתבים, גם עם האחרים, אני חושב שהכיוון נכון אבל יש עוד מה לעשות.
שי יאסו: אז תודה רבה לך ולחברים פה על כל מה שאתם עושים.
אווקה קובי זנה: משפט אחד לגבי נוהל ההזדהות.
אווקה קובי זנה: אני יכול לומר שהתחלנו לעבוד על הנוהל לפני שנה, הנושא נמצא בעבודה מול המשטרה כי המשטרה יש לה השגות רבות לגבי הנוהל, אנחנו רוצים בסופו של דבר שזה ימנע שוטרים להיטפל לאנשים על בסיס גזעני ולא לעשות משהו לצאת ידי חובה, זה לגמרי נמצא במגרש שלכם, אתה יכול לדבר עם מי שאחראי על הנושא, והוא יודע על הנושא הזה.
אווקה קובי זנה: דבר נוסף אדוני שחשוב לומר, כשירות תרבותית לא מונעת אלימות שוטרים.
אווקה קובי זנה: יש לי עמדה ברורה בנושא הזה בנושא מקצועי, צריך לעבוד על שינוי תפיסתי, שינוי עמדות, ואמר חברי קודם, אין בעיה עם התרבות.
אווקה קובי זנה: כשירות תרבותית לא מונעת אלימות משטרתית.
אווקה קובי זנה: אני אומר את זה בצורה מאוד ברורה.
שי יאסו: אין טעם - - -
אברהם נגוסה: לא, בסדר.
אברהם נגוסה: אין צורך.
אברהם נגוסה: קודם כל נכון שיש לנו הרבה מה לעשות אבל אנחנו בכיוון הנכון, בכיוון שאפשר להביא את השינוי הדרוש.
אברהם נגוסה: אני מברך את כל הגורמים על העשייה על מנת להביא את השינוי.
אברהם נגוסה: כמובן שמענו היום את יישום דו"ח פלמור, ועו"ד אווקה שעומד בראש היחידה.
אברהם נגוסה: אני מברך, יישר כח על העשייה שלכם.
אברהם נגוסה: יש לנו מה לעשות אבל אתם בכיוון הנכון.
אברהם נגוסה: ועדת העלייה והקליטה מברכת על המאמצים והתהליך ביישום הדו"ח.
אברהם נגוסה: ועדת העלייה והקליטה מברכת גם את נשיא המדינה מר ראובן ריבלין ושרת המשפטים איילת שקד, שהחליטו לתת הזדמנות לפתוח דף חדש לצעירי הקהילה בעיקר.
אברהם נגוסה: אני בטוח שעשיה כזאת יכולה להביא שינוי גדול בעיקר לדור הצעיר שנתקל במציאות הזאת שכולנו יודעים עליה.
אברהם נגוסה: הנתונים מאוד קשים, אבל אני חושב שאנחנו נהפוך ונשנה את הנתונים האלה ביחד בשיתוף פעולה עם כל הגורמים.
אברהם נגוסה: אנחנו קוראים לכל הגורמים, גם למשרד המשפטים וגם לבית הנשיא לפרסם את הדרך שהם יכולים לפנות וגם שהטיפול יהיה מזורז.
אברהם נגוסה: אנחנו מקבלים פניות רבות, חלק מהפניות שקיבלנו נעביר אליכם.
אברהם נגוסה: אני מכיר את עו"ד עידית, אביה נאבק ונלחם 40 שנה, עו"ד פרופ' קורינלדי, שנלחם למען זכויות הקהילה האתיופית גם בעלייתה וגם בקליטתה.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו שמחים שאת נמצאת בבית הנשיא ואנחנו בידיים טובות.
אברהם נגוסה: אנחנו נעביר אליך את המקרים.
אברהם נגוסה: תודה שבאת לכאן היום ושיתפת אותנו.
אברהם נגוסה: אני רוצה לברך את לשכת עורכי הדין שגילו נכונות והם מוכנים להתנדב למקרים של צעירים שנתקלים בקשיים בהגשת בקשה לחנינה והם מוכנים להתגייס ולעזור בהתנדבות מבחינה טכנית בנושא הזה.
אברהם נגוסה: זה דבר חשוב מאוד.
אברהם נגוסה: הוועדה תפנה לשר לביטחון פנים בעניין המשטרה.
אברהם נגוסה: אני חייב לומר שיש התקדמות ושינוי במשטרה, אבל עדיין יש בעיות.
אברהם נגוסה: האירועים שקרו לפני שבועיים, אלה אירועים שממש הרסו לנו את המאמצים שאנחנו עושים ביחד כולנו כדי לחזק את האמון בין המשטרה לקהילה.
אברהם נגוסה: לכן חשוב מאוד להגביר את ההסברה לשוטרים שלא ייקחו את החוק לידיהם.
אברהם נגוסה: אנחנו נפנה גם בתחום הזה.
אברהם נגוסה: יש לקיים שיתוף פעולה עם כל משרדי הממשלה בנושאים מערכתיים.
אברהם נגוסה: זה לא רק משרד אחד שיכול לפתור את הבעיה, העניין הוא מערכתי ולכן שיתוף הפעולה חשוב מאוד.
אברהם נגוסה: מהצבא אנחנו מצפים לקבל בקרוב מינוי של אדם, לפי דו"ח פלמור שדורש מינוי אדם שיהיה אחראי וכתובת למאבק בגזענות ובאפליה.
אברהם נגוסה: דווקא הצבא צריך להיות הראשון שייקח את האתגר הזה.
אברהם נגוסה: אנחנו נכתוב את הדברים האלה לאנשים האחראיים.
אברהם נגוסה: יש לקבוע זמן צפוי לפניות.
אברהם נגוסה: אנשים פונים וזה לוקח הרבה זמן.
אברהם נגוסה: חשוב לקצוב זמן שאנשים ידעו בדיוק את התשובות בעניין מחיקת הרישום הפלילי.
אברהם נגוסה: חשוב הקשר, שיהיה קשר אנושי.
אברהם נגוסה: זה לא מזכירה אוטומטית או רק עניין של לינק.
אברהם נגוסה: חשוב מאוד בעיקר לאנשים יותר מבוגרים שלא מתמצאים בדיגיטל.
אברהם נגוסה: אנחנו קוראים לשיתוף פעולה בין המשטרה למשרדי הממשלה, בעיקר משרד המשפטים ולבית הנושא, בנושא מחיקת הרישום הפלילי.
אברהם נגוסה: חשוב שהמשטרה תשתף פעולה, זה חשוב לנו לקדם את הנושא.
אברהם נגוסה: חשוב להוציא תדפיס, שאדם יידע שהרישום נמחק.
אברהם נגוסה: כי אנשים באים אלי ואומרים "אני רוצה להתגייס אבל אמרו לי שיש לי תיק במשטרה ואני לא יכול להתגייס" "אני הגשתי מועמדות לעבודה, עברתי מבחן, רצו לקבל אותי אבל אמרו לי שלמרות שעברתי את המבחן לא יוכלו לקבל אותי בגלל שיש לי תיק במשטרה".
אברהם נגוסה: לכן אלה דברים שהמשטרה צריכה לקחת את זה, לא מספיק שמחקת את זה במחשב.
אברהם נגוסה: כשאין אפשרות לכל אחד להסתכל מה שיש במחשב, לכן חשוב שאותם אנשים ידעו שאין להם רישום יותר.
אברהם נגוסה: אלה הדברים בסיכום שלנו ואנחנו פונים לכל המשרדים בבקשה לשיתוף פעולה.
אברהם נגוסה: אנחנו מתחילים דיון בנושא סגירת עיתון וסטי, עיתון בשפה הרוסית.
אברהם נגוסה: את הדיון יזמה חברת הכנסת סופה לנדבר שרת הקליטה לשעבר.
אברהם נגוסה: נמצאים כאן חברי הכנסת חברי הוועדה סופה לנדבר יוזמת הדיון, חבר הכנסת יואל רזבוזוב וחבר הכנסת רוברט טיבייב.
אברהם נגוסה: בפתיחת הישיבה ברצוני לומר כמה מילים לזכרה של רונה רמון, ז"ל שנפטרה אתמול בגיל 54 ממחלת הסרטן.
אברהם נגוסה: רונה רמון הייתה אלמנתו של אל"מ אילן רמון האסטרונאוט הישראלי הראשון שנספה ב-2003 באסון מעבורת החלל קולומביה ואמו השכולה של סרן אסף רמון שנפל כטייס קרב בתאונת אימונים בשנת 2009.
אברהם נגוסה: לאחר מות בעלה ובנה הקימה רונה בשנת 2010 את קרן רמון ששואפת להקנות לדור הישראלי הצעיר מצוינות אקדמית, מנהיגות חברתית ותעוזה פורצת דרך ופועלת לקידומם של בני נוער וילדים בישראל.
אברהם נגוסה: העמותה מפעילה תכניות חינוכיות מלאות בהן משתתפים אלפי ילדים מדי שנה, כולל עולים חדשים ובני עולים.
אברהם נגוסה: תכניות כמו מועדון הטייסת, רמון סקיילייט ואות רמון, רמון ספייסלאב וכולי.
אברהם נגוסה: ביום העצמאות ה-68 של מדינת ישראל נבחרה רונה רמון ז"ל להדליק משואה בהר הרצל בזכות פעילותה לקידום נוער למצוינות.
אברהם נגוסה: ביולי 2018 חנכה את שדה התעופה רמון סמוך לאילת.
אברהם נגוסה: יהי זכרה ברוך.
אברהם נגוסה: תנחומים לילדיה, יפעת טל ונעה.
אברהם נגוסה: היום אנחנו מקיימים את הדיון בנושא סגירת עיתון וסטי.
אברהם נגוסה: הישיבה מתקיימת בהתאם לבקשתה של חברת הכנסת סופה לנדבר חברת הוועדה.
אברהם נגוסה: העיתון וסטי – חדשות ברוסית, הוקם בשנת 1992.
אברהם נגוסה: לעיתון יש מוניטין אצל העולים ממדינות חבר העמים לשעבר ונחשב כעיתון העיקרי של קהילת דוברי רוסית בישראל.
אברהם נגוסה: העיתון שייך לקבוצת ידיעות אחרונות, העורכת האחראית של העיתון היא יעל אדמוני שאינה דוברת רוסית.
אברהם נגוסה: בשיא פעילות העיתון הועסקו בו כ-180 עובדי מערכת.
אברהם נגוסה: לפני שנתיים נסגרה המהדורה היומית הכתובה של העיתון המודפס.
אברהם נגוסה: בסוף דצמבר 2018 הודיעו לעובדי העיתון שפעילות העיתון תופסק לחלוטין.
אברהם נגוסה: תשעה עובדים יפוטרו ותופסק פעילותם של כל הפרילנסרים.
אברהם נגוסה: לעיתון היה מגזין מצליח לנשים ומגזין לתיירות.
אברהם נגוסה: אתר העיתון באינטרנט ימשיך לפעול באופן חלקי על ידי שמונה עד עשרה אנשי מערכת שימשיכו לעבוד לצד עובדי מינהל.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע מהאנשים שעוסקים בנושא.
אברהם נגוסה: נמצא כאן מנכ"ל העיתון, אבל אני מבקש לתת קודם את רשות הדיבור ליוזמת הדיון חברת הכנסת סופה לנדבר.
סופה לנדבר: אדוני היושב ראש, אני קודם כל רוצה להגיד לך תודה שהסכמת לנהל את הדיון על העיתון, מיותר להגיד שאני כמו כולנו דוברי הרוסית, הכרתי את העיתון מבפנים, בתחילת הדרך בשנת 1992, אני יכולה להגיד שאפילו דב יודקובסקי לקח אותי, עבדתי שם זמן מסוים במחלקת יחסי ציבור ועוד מקס וול היה חיי והייתה אמונה של דב יודקובסקי ומקס וול, אמונה והבנה ל שפה הרוסית ולקשר של העיתון עם ד וברי הרוסית.
סופה לנדבר: כמו שכבר אמרתי, העיתון נולד ב-1992 עם גל העלייה הגדול ביותר.
סופה לנדבר: העיתון הזה הפך לגשר בין המציאות הישראלית לדוברי הרוסית במדינת ישראל.
סופה לנדבר: העיתון הזה תמיד, במשך כל השנים, השפיע על שייכות העולה להרגיש ישראליות.
סופה לנדבר: להרגיש "אני כאן, אני ישראלי, זה הבית שלי" ואני חושבת שהחומר הזה שהגיע אז להמון בתים של דוברי רוסית, עשה אותם ישראליים.
סופה לנדבר: העיתון במשך כל השנים פתר בעיות, הוריד חסמים, חסמים שעמדו מול העלייה, עזר והיה העוזר הראשון של עידוד העלייה והקליטה במדינת ישראל.
סופה לנדבר: לי אישית מאוד מאוד כואב על הצוות, על העיתונאים ואני חושבת שחבריי חברי הכנסת ומי שנמצא כאן יגידו שהרמה הכי גבוהה בשפה הרוסית, שקשה היום למצוא במדינת ישראל.
סופה לנדבר: קודם סגרו את רדיו רק"ע והפכו אותו לרדיו שונה לגמרי.
סופה לנדבר: עיתונאים דוברי רוסית ברמה כזאת זה אוצר שיש במדינת ישראל נכון להיום, והאוצר שיש לעליה ממדינות חבר העמים.
סופה לנדבר: שמות של עיתונאים שעבדו שם וחלקם כבר לא נמצאים בעולם הזה, הם שמות שהפכו להיות סמל לעליה, כמו אדוארד קוזניצוב ו- - - וארקדי קרייב ולב מלמד ומקס לוריא ועוד ועוד.
סופה לנדבר: אני רוצה להגיד למנכ"ל העיתון, אני מבינה שאנחנו כאן נמצאים בישיבה לא רגילה, בגלל שעיתון זה עסק.
סופה לנדבר: אם הוא מביא כסף הוא ממשיך, לא מביא כל כך הרבה כסף אז הוא לא ממשיך.
סופה לנדבר: לי, אדוני, מאוד מוזר שבישיבה הזאת לא נמצאים נציגים של אגודת העיתונאים הישראלים שהיו צריכים להיות ראשונים במלחמה עבור העיתון הזה, בגלל שזה דבר אלמנטרי שהם חייבים לעיתונאים, לחברים לעיתונאים שהיום נמצאים בעיתון, שעבדו בעיתון שיהיו מפוטרים.
סופה לנדבר: אני כן דואגת לכל העיתונאים שעכשיו יצטרכו לחפש עבודה בגיל 60 פלוס, שאנחנו יודעים שהם מתקרבים לפנסיה, אבל האוצר הזה לא יכול להישאר ברחוב, ובגלל הדאגה שלי וההבנה שלי שעיתון זה ביזנס, אני פונה אליך אדוני המנכ"ל, אל תסגרו את העיתון.
סופה לנדבר: תעשו כל מאמץ.
סופה לנדבר: אני מבינה שהכל היום עובר לאינטרנט, אבל תדעו שאתר באינטרנט לא יחליף את עיתון וסטי, ולקבור אותו היום זה אסון, זה דבר שלא צריך לקרות ואם עוד יש מאמץ, יכול להיות שאתם גם צריכים לחפש בעיות כלכליות בדבר אחד, כאשר את הצוות דוברי הרוסית ושיווק העיתון בשפה הרוסית מנהל מישהו שלא כל כך מכיר את המנטליות, יכול להיות שכאן הייתה הבעיה.
סופה לנדבר: לא אני אמליץ לך איך לנהל את העיתון, אבל אני חושבת שסגירתו תהיה אסון לכל דוברי הרוסית במדינת ישראל, לעיתונאים ולמי שמבין שהאוצר הזה לא צריך להסגר.
אברהם נגוסה: אני מבין, גם אחרי שדיברנו על הצורך, אנחנו יודעים שזה עיתון פרטי, זה עסק, אבל החשיבות בדיון הזה הם העולים החדשים, שנוחתים בנתב"ג ומגיעים למדינת ישראל, הדבר הראשון שנותן להם את מה שקורה, זה העיתון הזה, זה העיתון שנותן להם בשפת האם.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו לא מסתכלים ל - - - איזה שהוא עסק פרטי, אנחנו רואים מול עינינו את אינטרס העולים החדשים, זה כל העניין.
אברהם נגוסה: לכן הסגירה היא פגיעה בעולים החדשים.
סופה לנדבר: לא רק עולים חדשים.
סופה לנדבר: אני כבר כמעט 40 שנה מ קבלת ידיעות אחרונות ומקבלת את עיתון וסטי.
סופה לנדבר: הרמה העיתונאית הזאת לא תחזור.
אברהם נגוסה: אני מדבר לא רק על מי שנחת לפני שנה או שנתיים, אלא גם לגבי כל דוברי השפה הרוסית ובעיקר המבוגרים שלא התחברו מהר לשפה העברית, וכאלה יש בכל העליות.
אברהם נגוסה: לכן הדיון חשוב, למרות שאני רואה שמשרדי הממשלה לא הגיעו, אבל אנחנו נמשיך את המאבק.
יואל רזבוזוב: כבוד היושב ראש, תודה שהסכמת לדיון, תודה על היוזמה חברת הכנסת לנדבר, הדיון הזה חשוב.
יואל רזבוזוב: אמרנו וכולנו מסכימים על כך, שיש בסגירת העיתון פגיעה בעולים.
יואל רזבוזוב: קשה לבוא בטענות למערכת ידיעות אחרונות ולמנכ"ל כי אנחנו יודעים שזהו עסק פרטי וזו החלטה עסקית.
יואל רזבוזוב: אבל אני כן רואה כאן את היחס של הממשלה.
יואל רזבוזוב: זה שמשרדי הממשלה לא כאן.
יואל רזבוזוב: אתמול נחשפתי לסכום של לפ"מ, אני חושב שהגענו לשיא, 570 מיליון ₪, כשזה היה 300, 150, פתאום הגענו לסכום מאוד מאוד גבוה.
יואל רזבוזוב: אז אם יש כאן פגיעה בעולים והממשלה כן רוצה לעזור לעולים, והיום, כשראש הממשלה הוא שר הקליטה בפועל, אפשר לעזור.
יואל רזבוזוב: לפ"מ יכול להעביר מהסכום של 570 מיליון ₪, אנחנו מדברים פה על משהו מאוד מאוד קטן, אני לא מכיר את הסכומים ולא רוצה להכנס אליהם אבל אני חושב שאם הממשלה רואה חשיבות בעולים היא יכולה להעביר את הכסף הזה ולעזור וגם להציל את העיתון כי זו פגיעה בעולים, ולעזור לכלי תקשורת אחרים שעוזרים לעולים, ולא משנה איזו שפה, אני אפילו לא מתייחס כאן לשפה.
יואל רזבוזוב: שוב, אנחנו מדברים שהקפיצו את הסכום בלפ"מ, בכ-300 מיליון ₪.
יואל רזבוזוב: אפשר לבדוק, אלה נתונים שאתמול במליאת הכנסת נחשפתי אליהם.
יואל רזבוזוב: אפשר לעזור.
אברהם נגוסה: 300 מיליון?
יואל רזבוזוב: היה 300 היום 570.
יואל רזבוזוב: לדעתי שמעתי אתמול - - -
אברהם נגוסה: לעיתון הזה?
יואל רזבוזוב: לא, הסכום ללפ"מ.
יואל רזבוזוב: השנה התקציב של לפ"מ הוא 570 מיליון ₪.
יואל רזבוזוב: זה המון כסף.
יואל רזבוזוב: הסכום לפני היה כ-300 וזה כמעט הוכפל.
יואל רזבוזוב: אם רוצים לעזור לעולים וכולנו מסכימים שסגירת העיתון תפגע בעולים, תתנו, אני מאמין, מיליון ₪ מתוך ה-570 זה כבר יעזור, ואני מאמין שלא יסגרו את עיתון.
יואל רזבוזוב: אם נחשב באחוזים זה פחות מ-0.5%.