GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קסניה סבטלובה: ל-1,000 נזקקים שמתמודדים עם קשיי הגירה, קשיי פרנסה, כלכלה, של התמודדות עם החיים החדשים שלהם במדינת ישראל ועוד לא אמרנו שאותו עובד סוציאלי שכביכול מגיע לכ-1,000 עולים, יכול להיות שהוא בכלל לא מטפל בעולים, כי יכול להיות מצב שבו העובד הסוציאלי הוא בעצמו עולה, הוא דובר אמהרית או רוסית או שפה אחרת, אבל הוא כלל לא מטפל באוכלוסיית עולים כי הוא מטפל נגיד בנערים בסיכון או בכל אוכלוסייה אחרת.
קסניה סבטלובה: אז בעצם בפועל הכמות היא עוד יותר קטנה.
קסניה סבטלובה: הבעיה מורכבת כל כך וכמובן אנחנו לא טוענים פה שרק בגלל שחסרים עובדים סוציאליים אז יש קורלציה ישירה בין הנתונים המדאיגים האלה, אבל בהחלט יש קשר ואנחנו מבינים שלצערנו הרב, למרות כל המילים הגבוהות שנאמרות בכל פעם כשאנחנו מציינים את יום העלייה, העלייה חשובה מאוד למדינת ישראל לפני שהיא עלתה אבל כשהעולים כבר מגיעים לכאן אז איך שהוא היא חשובה פחות ונותנים לאנשים להתמודד לבד עם קשיים שהם לא מבוטלים, וזה לא דבר חדש, זה לא משהו שהתבשרנו עליו רק היום.
קסניה סבטלובה: זה הדבר הראשון שאני רוצה לומר.
קסניה סבטלובה: אנחנו שאלנו בשאילתה דחופה את שר הרווחה בשבוע שעבר על העניין הזה, הוא התייחס לנתון המדאיג של עובד סוציאלי אחד ל-1,000, והוא אמר פשוטו כמשמעו: "אין כרגע עובדים סוציאליים".
קסניה סבטלובה: אני כמובן אשמח לדעת אם יש שינוי כזה או אחר, אבל כשהשר עצמו אומר שאין מספיק אנשים שפונים למקצוע העבודה הסוציאלית, אין לנו תמריצים לתת להם, אנחנו לא יכולים בעצם לשנות כלום, בעצם זה התרגום של הדברים שנאמרו על ידו ושוב, שמתי את הדברים האלה אצלי בעמוד הפייסבוק, כדי שכל אחד שנזקק יידע שבעצם אין לו מענה, כרגע אין לו מענה.
קסניה סבטלובה: הדבר האחרון, ואני לא רואה אם יש פה נציג של ער"ן.
שלומית אבינח: הם הוזמנו.
קסניה סבטלובה: הוזמנו אבל לא נראה לי שהגיעו.
קריאה: יכול להיות שמגיעים מעוד ועדה.
קסניה סבטלובה: אז בעניין ער"ן - - -
אברהם נגוסה: הצטרף אלינו יוזם הדיון, חבר הכנסת יעקב מרגי.
אברהם נגוסה: אמרתי בפתיחה שיזמת את הדיון ואני שמח שהצטרפת אלינו.
יעקב מרגי: כבוד הוא לי.
קסניה סבטלובה: אני מסיימת ורק אומר שקיימנו כבר לפני יותר משנתיים סיור מעמיק במשרדים של ער"ן ואז הם התמודדו עם מצוקה כלכלית בלתי רגילה, בעצם הם נאלצו להפסיק את השירות שהם העניקו לאנשים שמדברים שלל שפות במדינת ישראל למעט השפה העברית.
קסניה סבטלובה: אני לא יודעת היכן עומדים הדברים היום.
קסניה סבטלובה: בפעם האחרונה שדיברנו זה היה לפני כמה חודשים והמצב אז לא היה שונה ממה שגילינו בסיור, ובעצם אנחנו מדברים על פתרון מאוד פשוט, הם לא זקוקים להמון כסף, הם לא זקוקים עכשיו למאות מיליונים, זו לא תכנית לאומית – שגם היא צריכה להיות – אבל אנחנו מדברים פה על מיליונים ספורים, אנחנו מדברים על כספים מעטים כל כך עבור דבר שהוא חלק מהמפעל הציוני, זה חלק מקיומנו כאן במדינת ישראל.
קסניה סבטלובה: אז הכל מתחיל ונגמר בכסף ובתיעדוף הדברים ואם משרדי הממשלה לא יתעדפו את הנושא הזה אנחנו ניפגש כאן בעוד חצי שנה ובעוד שנה, ואנחנו שוב פעם נאמר ונלין על כך שיש מספר גבוה כל כך של עולים חדשים שבאו לכאן לבנות חיים חדשים אבל סיימו אותם בצורה טראגית כל כך.
אברהם נגוסה: כפי שאמרתי הצטרף אלינו יוזם הדיון חבר הכנסת יעקב מרגי, יו"ר ועדת החינוך.
אברהם נגוסה: אתה רוצה להתייחס עכשיו או לשמוע את הדברים?
אברהם נגוסה: יש מצגת או דיווח?
מירה קידר: אין לי מצגת אבל אני רוצה להתייחס לדברים שנאמרו בשנה שעברה.
יעקב מרגי: אז אני אומר דברי פתיחה ואשאר אתכם קצת עד שהמנהלת שלי תקרא לי.
יעקב מרגי: קודם כל יו"ר ועדת העלייה והקליטה, תודה רבה על ההיענות, זה לא מובן מאליו.
אברהם נגוסה: זה דיון שלישי שאנחנו מקיימים.
יעקב מרגי: אז אני אומר הפקת לקחים שלי מהיום הזה.
יעקב מרגי: נפל היום בכנסת יום המורה, אני יו"ר ועדת החינוך, יום הפג, יום לציון האובדנות, והצליאק, בנוסף לכל המחויבויות שלנו ואני במרתון והיום יש לי את ה"צל" שלי שביוזמת פרויקט אקדמי היא לא מדביקה את הקצב, רצה ממקום למקום.
יעקב מרגי: אני מפיק לקחים, להבא אני בודק מה יש לי באותו יום.
יעקב מרגי: אבל שוב, זה יום פורה, ואני אומר את זה לחברתי חברת הכנסת, כל הכבוד לך שאת כאן.
יעקב מרגי: האזרחים לא מקבלים את עבודת הכנסת בצורה נאותה כפי שמגיע להם.
יעקב מרגי: לא לחברי הכנסת.
יעקב מרגי: מגיע לאזרחים לקבל את התמונה המאוזנת לגבי הפרלמנט שלהם.
יעקב מרגי: העבודה האמתית שנעשית בוועדות במסירות מבוקר עד ערב, הם מקבלים את התמונות מהמליאה, אבל המליאה זו זירת התגוששות יותר לפריימריז, למרות שיש בה דברים פרלמנטריים אחרים, אבל העבודה האמתית נעשית בוועדות.
יעקב מרגי: לגופו של עניין, בנושא האובדנות.
יעקב מרגי: פתחנו בוועדת העבודה והרווחה, בוועדת החינוך, זכויות הילד ועכשיו זה הדיון הרביעי.
יעקב מרגי: המטרה של היום הזה היא להגביר את המודעות ובנוסף לזה להיאבק לכך שהתכנית הממשלתית תתקיים.
יעקב מרגי: למה ביקשנו דיון בוועדת העלייה והקליטה?
יעקב מרגי: כי אוכלוסיית העולים, מה לעשות, היא אוכלוסייה בסיכון בעקבות משבר הקליטה, זהות, כל השאלות שאדם שואל את עצמו, הסתגלות.
יעקב מרגי: אני לא אוהב את המילה "סטטיסטיקה".
יעקב מרגי: בחיי אדם לומר "סטטיסטיקה" זה יותר מדי מנותק רגשית, אבל המספרים לא מעודדים ואין ספק, אנחנו עדיין מדינה קולטת עליה, גם אחרי 70 שנה.
יעקב מרגי: בשנים האחרונות מגיעים גם מצרפת, מאתיופיה, מחבר העמים ממשיכים לטפטף לנו בברכה העולים, ואין ספק שהתכנית הלאומית חייבת להמשיך לפעול וחייבת לתת את דעתה גם לסוגיית העולים.
יעקב מרגי: תוך כדי שנכנסתי דיברת על ער"ן.
יעקב מרגי: כל המוקדים האלה, כל הסיוע, כ ל מי שיכול, כל מי שנמצא בקו הקדמי כדי לקדם את פני הרעה ולתת מענה, לתת את החוזקות, לחשוף בפני האנשים שמתמודדים עם מצוקות את חוזקות החיים, אנחנו חייבים.
יעקב מרגי: זה לא כסף גדול.
יעקב מרגי: לא כסף גדול.
יעקב מרגי: אנחנו מתעסקים ויודעים מה אנחנו מזיזים ממקום למקום, כמה דברים שאנחנו מאשרים ומקדמים, זה לא כסף גדול.
יעקב מרגי: נכון שזה לא כיף לדבר על אובדנות, זה לא מביא כותרות ב"ידיעות אחרונות", זה לא מביא כלום אפילו לפריימריז, ולא פותח מהדורות חדשות שעשית כך וכך למניעת אובדנו, אבל כל המציל נפש א חת מישראל כאילו הציל עולם מלא, והתכניות הוכיחו את עצמן.
יעקב מרגי: אנחנו לא הולכים לאיזה משהו בלתי נודע.
יעקב מרגי: אלה דברים שקיימים בארץ ובעולם, הוכיחו את עצמם ואנחנו צריכים להמשיך אותם, עד שנגיע, ואם נצליח למחוק את התופעה מן העולם זה הכי טוב, לפחות שנרד לנתונים חד ספרתיים כמו כפי שהצליחו – אמרתי, זה לא משהו בלתי נודע – הצבא הצליח להוריד את המספרים לחד ספרתיים.
יעקב מרגי: שמעתי היום משהו שלא ידעתי, גם בשירות בתי הסוהר הצליחו להוריד את המספרים.
יעקב מרגי: אין שום סיבה שאנחנו לא נצליח בכלל החברה הישראלית.
קסניה סבטלובה: אז למה אין תקציבים?
קסניה סבטלובה: לער"ן למשל, למה לא מעבירים להם תקציבים?
יעקב מרגי: אני לא יודע להגיד לך למה אין.
יעקב מרגי: אני שואל, אני זועק בדיוק כמוך וצריך להביא את זה בסיכומים של הוועדות עם הסיכומים שלהן.
יעקב מרגי: היום קראתי, ותתפלאו לשמוע, הרגשתי לא נוח עם זה שאני אומר את זה, אבל מי שהיה איתי בוועדות, אצלי זה שודר הדיון בערוץ הכנסת, קראתי לתקשורת לחשוף את הדיונים האלה.
יעקב מרגי: אתמול קיימתי דיון על הלקחים מהאסון בנחל צפית, אז יומיים דיברו על זה כי חיפשו ראשים, לצערי הרב.
יעקב מרגי: זו המסקנה.
יעקב מרגי: בסוגיות האלה יש הרוגים לא פחות מבתאונות דרכים, וצריך להעלות את זה על סדר היום הציבורי יום, יומיים, שלושה, ארבעה כדי שאותם שרים מקבלי החלטות יבינו שאין להם ברירה וחייבים לתקצב את זה.
אברהם נגוסה: מירה קידר מהסוכנות היהודית בבקשה.
מירה קידר: תודה רבה.
מירה קידר: אני אתייחס בראשית דבריי לתמונה שהצגנו בשנה שעברה.
מירה קידר: רוב האנשים שכאן היו אז והצגנו מצגת של החברים של תת הוועדה בהקשר של עולים במועצה למניעת אובדנות.
מירה קידר: התמונה שהצגנו הייתה עגומה בהקשר של מיפוי תכניות לעולים בהקשר של מניעת אובדנות ברשויות השונות.
מירה קידר: סרקנו 20 גופים ובאמת, אמרתי שהמציאות עולה על כל דמיון.
מירה קידר: היום אני בנקודה אחרת ואני רוצה להתייחס לחצי הכוס המלאה או לדברים חיוביים שקורים.
מירה קידר: התייחסתי בשנה שעברה למחשבות, לרצון להתחיל בתכנית לצעירים עולים בודדים, חיילים משוחררים, בהקשר של מניעת אובדנות, חבר'ה צעירים שיוצאים מהצבא, הם לבד בארץ, נשמטים לאזרחות וחסרים מערכת תומכת וכל מי שעוסק בתחום מבין ויודע.
מירה קידר: לשמחתי ולשמחתנו הגדולה היחידה למניעת אובדנות תקצבה תכנית בעבורם, בתוך תכנית "כנפיים שלנו" ב-2018 וכפועל יוצא מהפעילות הזאת אנחנו עכשיו נכנסים למחקר עם מכון מחקר רציני גם בהקשר של סקירת ספרות בנושא הספציפי הזה שאין כמעט או קשה למצוא, וגם לבדוק את היעילות של התכנית שלנו שכוללת מרכיבים של אבחון, תהליך ייעוץ והכוון לאורך שנתיים מיום השחרור, לעומת קבוצת ביקורת שלא חווה את התהליך הזה.
מירה קידר: כאן באמת גם המקום להגיד תודה ושקורים דברים חיוביים וכמובן עם הפנים שאנחנו לא מדברים על אפיזודה חד פעמית כי חיילים עולים בודדים מגיעים עוד ועוד, אנחנו מדברים על אוכלוסיות חדשות שמצטרפות ואני מקווה שהתכנית הזאת תיכנס לליבת התכניות של היחידה למניעת אובדנות.
מירה קידר: תודה.
אברהם נגוסה: רועי רפרנט הבריאות מאגף תקציבים של משד האוצר.
אברהם נגוסה: תענה לנו גם לשאלה שחברת הכנסת קסניה סבטלובה שאלה.
אברהם נגוסה: לא חסרים מומחים, יש אנשים מומחים ויש גם דוברי השפות של העולים החדשים.
אברהם נגוסה: אנחנו מבינים שאין כסף.
אברהם נגוסה: מה אתה מבשר לנו?
רועי קאהן: אני רפרנט בריאות במשרד האוצר.
רועי קאהן: לגבי העובדים במשרד הרווחה אני יכול לבדוק עם צוות רווחה במשרד האוצר ולהחזיר תשובה לוועדה.
רועי קאהן: לגבי תקצוב התכנית, משרד האוצר מתקצב את התכנית למניעת אובדנות בהתאם לתכנית הממשלה, החל מהשנה שבה התכנית עברה ועד היום.
יעקב מרגי: לא באותם סכומים.
רועי קאהן: בהתאם לסכומים בהחלטת הממשלה.
יעקב מרגי: החלטת הממשלה היא 55 מיליון ₪ לשלוש שנים, נכון להיום התקציב עומד על 10 מיליון ₪.
יעקב מרגי: אי אפשר לבוא לוועדת הכנסת ולתת נתונים לא מדויקים.
רועי קאהן: משרד האוצר, אני חוזר, מעביר למשרד הבריאות.
רועי קאהן: לפי תכנית הממשלה העברנו 18 מיליון ₪ ב-2016, 2017 ו-2018 לפי החלטת הממשלה.
יעקב מרגי: צבוע לתכנית?
רועי קאהן: כן.
יעקב מרגי: אני יכול לקבל את התגובה הזאת כתובה?
יעקב מרגי: אני אודה לך מאוד.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע את משרד הבריאות בבקשה.
יעקב מרגי: מכובדי היושב ראש אני יוצא כעת.
אברהם נגוסה: משרד הבריאות בבקשה.
יעל פומרנץ: אני סגנית מנהלת היחידה למניעת אובדנות במשרד הבריאות.
יעל פומרנץ: אמורה להיות כאן מנהלת היחידה שצריכה להגיע מישיבה אחרת אז אשמח שבהמשך יתנו לה את רשות הדיבור.
שלומית אבינח: אז נשמע קודם את הצבא ואת השב"ס.
יעל פומרנץ: בבקשה.
יעל פומרנץ: יש דברים שאולי עדיף שנחכה לה איתם.
יעל פומרנץ: אם היא לא תגיע אני אדבר במקומה.
יעל פומרנץ: היא אמורה להיות בדרך, בדיוק מסתיימת עכשיו ועדה.
אברהם נגוסה: אז נעבור למשרד אחר.
שלומית אבינח: לצבא ולשב"ס.
אברהם נגוסה: נשמע קודם את משרד הקליטה ואז משרדים אחרים.
שרה כהן: צהריים טובים.
שרה כהן: אני רוצה להתייחס למספר נקודות שעלו במסגרת הדיון.
שרה כהן: קודם כל, אנחנו כרגע נמצאים בעיצומו של תהליך מול היחידה למניעת אובדנות במשרד הבריאות במסגרתו אנחנו עוברים כרגע כל עובדי המשרד, התחלנו ואנחנו נמשיך, מהלך משלים או מהלך נוסף של הכשרת שומרי סף.
שרה כהן: אנחנו עשינו את זה לפני מספר שנים לכל המרחבים, לכל יועצי הקליטה, כיום אנחנו עושים מהלך נוסף שמתכתב ומתחבר עם התפיסה של הרצף הטיפולי.
שרה כהן: יש כאן בעצם תכנית שכרגע נתפרת בתפירה אישית למשרד שלנו באמצעות הצוות המקצועי של היחידה למניעת אובדנות במשרד הבריאות, עם תקציב שמוקצה באמצעותם לכל המהלך הזה.
שרה כהן: כבר התקיימו מפגשים שהיו גם עם מנהלי המרחבים של המשרד, ומתוכננת עכשיו סדרה של 16 ממפגשים שתכסה את כל המרחבים, את היחידות המרכזיות אצלנו שיש להן ממשקי עבודה עם עולים, ובתוכם גם ענף הצעירים, מנהל הסטודנטים, נתב"ג וכולי.
שרה כהן: במקביל לתהליך הזה ולבניה של הרצף הטיפולי, כיוון שמשרד הקליטה יכול לעשות הכשרות רק לעובדים שלו, אבל אנחנו זיהינו שעולים נמצאים ברשויות המקומיות ובקהילות ולא תמיד כולם נמצאים בקשר עם משרד הקליטה, בוודאי אלו שהם עם וותק מאוד גדול בארץ, אז במקביל למהלך הזה אנחנו זיהינו עוד שני גורמים שלגביהם ייעשה מהלך הכשרה.
שרה כהן: אחד זה הפרויקטורים שמתוקצבים ברשויות המקומיות, 132 פרויקטורים.
שרה כהן: כבר קיימנו כנס לפני כשבועיים שבו הרצתה שושי הרץ מנהלת היחידה את כל תפיסת העבודה לפרויקטורים והם גם ייכנסו למהלך של הכשרה במסגרת התהליך שתעשה היחידה למניעת אובדנות עם החברה שזכתה אצלם במכרז לצורך הפעלה של הכשרת שומרי סף במקרה שלנו, וגם המעגל של רכזים שעובדים במחלקות הקליטה ברשויות המקומיות.
שרה כהן: אנחנו אפיינו את האוכלוסייה, מי שיעשה בסופו של דבר בהקשר של הפרויקטורים והרכזים זה היחידה למניעת אובדנות בתיאום איתנו במשרד הקליטה.
שרה כהן: זה מהלך אחד.
שרה כהן: הדבר השני שעשינו במשרד, זה כניסה חדשה או תכנית חדשה שאנחנו התחלנו אותה לפני חודש יולי, בעקבות מכרז שפרסמנו שנקרא "קליטה מיטיבה".
שרה כהן: במסגרת התכנית שזכה בה להפעלה ארגון פעמונים, אנחנו כרגע הכנסנו 11 עובדים סוציאליים בחצאי משרות ועוד 11 מלווים בשפות שונות בהלימה למרחבי השירות של המשרד.
שרה כהן: יש למשרד 11 מרחבי שירות ותפיסת העבודה מכוונת או התכנית מיועדת לליווי יותר אינטנסיבי של עולים ומשפחות, גם תושבים חוזרים שנקלעים יותר לקשיים ולמצוקות בשלבים אפילו היותר מוקדמים של ההגעה שלהם.
שרה כהן: במסגרת התכנית אנחנו הולכים לאותן משפחות שתופנינה, תיבנה להן תכנית התערבות אישית שמתייחסת לשישה צירים שקשורים לקידום תהליכי השתלבות והסתגלות.
שרה כהן: המיוחד בתכנית הוא שהיא נשענת על שתי תורות עבודה.
שרה כהן: האחת, תפיסת העבודה של "נושמים לרווחה" שמופעלת במשרד הרווחה כרגע של עבודה סוציאלית מודעת עוני שמחוברת יותר לגישת הכוחות וליכולת לאנשים לממש את הפוטנציאל שלהם, יחד עם הזיהוי של מהי קליטה מוצלחת על בסיס מדד הקליטה של רופין.
שרה כהן: השילוב של שניהם הוא מאוד מיוחד, המשפחות כולן תלווינה באופי אישי, יש כבר משפחות שנכנסו לתוך התכנית, יש כאן קליטה מלאה של כל הצוות בכל הארץ ויש כרגע בעצם הפניה.
שרה כהן: אנחנו מדברים על שלוש מודולות של עבודה, של מענה קצר מועד שבעיקר מיועד למצבי חירום, של מענה קצר מועד שהוא ממוקד ציר שהוא בעיקר סביב הנושא לדוגמה של מיצוי זכויות באחד או יותר מהתחומים שאנחנו זיהינו אותם, למשל מסוגלות אישית-משפחתית או השתלבות חברתית קהילתית, מיצוי זכויות, כלכלת משפחה, תנאי חיים בסיסיים ותעסוקה ומענה מעמיק ששם תיכנסנה משפחות לליווי של שנה, כשהרציונל שלנו מתחלק לשניים: האחד- באותם מקרים שאנחנו חושבים שיש צורך בכניסה ובהתערבות של גורמי הרווחה, שזה יהיה מהר ככל הניתן כדי לא להגיע למצב של משבר, זאת אומרת שלא ייווצר מצב באמת שהעולים מגיעים בשלב שהוא מאוחר מדי, ובאותם מקרים שאנחנו רוצים לעשות תהליכי מניעה, ליווי הדוק של משפחה שנקלעת למשבר.
שרה כהן: אנחנו נשתדל ככל האפשר שהם יקבלו את כל תשומות הליווי באמצעותנו, כדי שהן אחר כך גם לא תגענה לשירותי הרווחה.
שרה כהן: זאת התכנית שכרגע נכנסנו אליה.
אברהם נגוסה: במבחן התוצאה האם את רואה את השינוי בעקבות ההתערבות של התכניות האלה?
שרה כהן: התכנית התחילה לפני שבעה חודשים, היא תעבור מחקר הערכה.
שרה כהן: נכון לעכשיו ממה שאנחנו רואים בין היתר כבר את התוצאות הראשונות של תכניות דוגמת "נושמים לרווחה" ו"משפחות בשביל הצמיחה" וכל הסט הזה של התכניות במשרד הרווחה, רואים כבר את ההשפעה שלהן על המשפחות.
שרה כהן: מה שברור לנו כרגע זה שאנחנו כרגע יותר יכולים להעביר משפחות לליווי יותר אינטנסיבי ומקצועי, על בסיס איתור ואבחון צורך.
שרה כהן: זה לא עניין של מה בכך להכניס פתאום לתוך המערכת שלנו חוץ מהשישה עובדים סוציאליים המחוזיים במחוזות, עוד 11 חצאי משרות ו-11 מלווים, זה שינוי.
שרה כהן: אני רוצה לומר עוד שני משפטים.
שרה כהן: אעשה את זה בקצרה.
שרה כהן: לגבי ארגון ער"ן, משרד הבריאות בוודאי גם יתייחס לזה אבל אני רוצה להתייחס לזה מהזווית שלנו.
שירי דניאלס: גם אני נמצאת כאן, הצטרפתי באיחור.
אברהם נגוסה: ניתן לך לדבר.
שרה כהן: אני רוצה לומר את המקום שלנו של זווית משרד הקליטה.
שרה כהן: ארגון ער"ן, כיוון שזה כל הזמן עולה ועוד פעם כל הזמן מובא לפתחנו, ארגון ער"ן מקבל תמיכות באמצעות מנגנון התמיכות של משרד הבריאות.
שרה כהן: בשנת 2018 הם קיבלו 2,380,000 שקל ממשרד הבריאות.
שרה כהן: בתוך התמיכות הללו יש תקצוב שיכול להיות תקצוב שמיועד גם להפעלה של קווים בשפות, בבחירה של הארגון.
שרה כהן: הוא מקבל ניקוד גבוה יותר אם הוא מפעיל קו בשפות.
שרה כהן: כל זה נעשה באמצעות מתנדבים.
שרה כהן: ארגון ער"ן הגיע לפגישה עם מנכ"ל משרד העלייה והקליטה וביקש שמשרד הקליטה יתקצב פעולה בארגון לא עבור מתנדבים אלא עבור אנשי מקצוע שיפעלו בתוך הארגון.
שרה כהן: הנקודה הזאת חשובה.
שרה כהן: מדובר מבחינת משרדי ממשלה במה שקרוי כפל תמיכות או כפל סיוע, כי אותה פעולה, ובמקרה הזה זה בעצם סיוע נפשי במקרה הזה או ברשת האינטרנט או באמצעות מוקדי טלפונים, נעשית באמצעות ובאחריות משרד הבריאות.
שרה כהן: יש לי חוות דעת של היועצת המשפטית שלנו במשרד, אחרי בדיקה שהיא ערכה במשרד המשפטים, שאין למשרד הקליטה כל דרך לתקצב העסקה או התקשרות או העברת כספים לארגון ער"ן עבור דוברי שפה, במיוחד כשזה כלול במבחנים הנוכחיים של משרד הבריאות.
שרה כהן: במשרד הבריאות יש מבחנים שמאפשרים לארגון ער"ן לקבל תקציב, והוא גם מפעיל ברוסית, באמהרית הוא בחר שלא להפעיל, אבל גם ברוסית וגם באמהרית, חשוב לי להגיד את הנקודה הזאת כי זה כל הזמן מצטייר כאילו הארגון לא מקבל תקציבים מהמדינה.
שרה כהן: הוא עושה עבודה מצוינת אבל אי אפשר כל הזמן רק לבוא ולתקוף את המדינה בכך שהיא לא עושה דבר.
שרה כהן: המצב הנכון להרגע הוא שאין למשרד הקליטה כל דרך לתקצב אנשי מקצוע או להעביר תקציב תוספתי לארגון ער"ן אבל העסקה של דוברי שפה.
שרה כהן: עוד משפט אחד לדיוק.
שרה כהן: בכל הנתונים שמפורסמים באמצעות משרד הבריאות לגבי השכיחות או שיעור העולים שכלולים מבין המתאבדים, תראו, הנתונים הם קשים וכל מתאבד, בוודאי אנחנו צריכים לעשות את המקסימים שלא יקרה.
שרה כהן: אבל הספירה היום מתייחסת לעולים מאתיופיה שעלו משנת 1980 ולעולים מחבר העמים שעלו משנת 1990.
שרה כהן: זאת אומרת שמתוך האוכלוסייה של ה-500, יש אנשים שנמצאים בארץ 30 וכמעט 40 שנה, ומשרד הבריאות לא יכול לתת לנו כרגע נתון מפולח לפי שנת עליה או ותק בארץ, אני רוצה שזה יהיה ברור.
אברהם נגוסה: אני חושב שבעניין מתן שירות, אני מבין שאתם נותנים לעולים חדשים, אבל בעניין הספירה, הם צריכים לקבל ממשרד הבריאות.
אברהם נגוסה: אנחנו קיבלנו את הדיווח ממשרד הבריאות.
שרה כהן: לא, אני רק אומרת מי מוגדר עולה ככלול מבין הנתונים של משרד הבריאות, על זה אני מדברת.
שרה כהן: עולים שכלולים בתוך המספר של סך הכל המתאבדים, מדברים כאן על אוכלוסייה עם ותק, זאת אומרת כל מי שנולד בחו"ל בעצם נחשב עולה כמעט.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע כרגע מהארגונים.
אברהם נגוסה: נציגת ארגון ער"ן בבקשה.
שירי דניאלס: שלום אני המנהלת המקצועית הארצית של עמותת "ער"ן".
שירי דניאלס: כמו שאנחנו רואים ויודעים מהנתונים, עולים הם קבוצת סיכון.
שירי דניאלס: בערך כ-9% מהפניות לער"ן הן פניות של עולים, בעיקר בשפה הרוסית או בעברית.
שירי דניאלס: אין לנו באמהרית כמעט בכלל היות שהמבוגרים לא פונים והצעירים מעדיפים לדבר בעברית.
שירי דניאלס: אז יש לנו שירות לאוכלוסייה שעלתה מאתיופיה בהחלט, אבל היא בעברית בדרך כלל כי זה הצורך שעולה.
שירי דניאלס: אנחנו רואים יותר פניות מצוקה, בגלל מחסור של מתנדבים דוברי רוסית ובוודאי אמהרית גם, אבל זה פחות דומיננטי בקו, המתנדבים למעשה מדברים, כרגע נאמר אם המתנדב מדבר גם עברית וגם רוסית, המערכת יודעת לזהות מי המתנדבים שיודעים לענות באיזו שפה.
שירי דניאלס: זאת אומרת שאם אני מדברת בעברית וברוסית אני אענה בעברית עד שתתקבל שיחה ברוסית, וברגע שתתקבל שפה ברוסית יכול להיות שיהיה תפוס כי אני מדברת כרגע בעברית, ולכן צריך להשאיר הודעה ואנחנו חוזרים, אמנם באופן מיידי, אבל לא בהכרח כולם רוצים להשאיר הודעה כי המענה הוא אנונימי ולכן זה אומר שאנחנו צריכים להכשיר הרבה יותר מתנדבים שיודעים לדבר שפות.
שירי דניאלס: זה דבר מאוד חיוני, ולהכשיר קבוצות גדולות כאלה, זה דורש גם תהליך של מיון כמובן אבל בעיקר שתהיה אוכלוסייה שרוצה להתנדב ולצערי אין לנו הרבה.
שירי דניאלס: אנחנו זקוקים לשיתוף פעולה בהקשר הזה, יש לנו שיתוף פעולה מבורך אגב עם משרד הבריאות, עם התכנית הלאומית למניעת אובדנות, עם היחידה למניעת האובדנות, עם בריאות הנפש בצבא.
אברהם נגוסה: ממה שאמרתם לנו בדיון הקודם יש שינוי, יש שיפור?
שירי דניאלס: יש שינוי בהיבט הזה שמשרד הבריאות מתקצב את ער"ן, עדיין מדובר במתוך שמונה מיליון שזה תקציב העמותה, אנחנו מדברים על שני מיליון, זאת אומרת המחסור עדיין קיים וגדול, זה לא פתר את כל הבעיות, ביחוד שהחבר'ה הצעירים פונים יותר ויותר באמצעות האינטרנט, שם המענה הוא לא 24 שעות ביממה אלא 14 כרגע ואנחנו צריכים להגדיל אותו.
שירי דניאלס: היות שהמצוקה עולה, אז אנחנו צריכים יותר משאבים.
שירי דניאלס: אני יודעת שיש את התקנה הזו על כפל תמיכות, לחלוטין אנחנו מודעים לזה, עדיין יש דרכים אם יש רצון טוב לעשות משהו עם משרד הבריאות כגוף מתכלל, אבל קטונתי מלהכנס לסוגיה הזו.
שירי דניאלס: אני יודעת להגיד שהצורך קיים ואנחנו נשמח להמשיך לעבוד בשיתוף פעולה.
אברהם נגוסה: האם הגשתם בקשה מפורטת למשרד הבריאות, גם מבחינת מספר המתנדבים עם הנגשה שפתית לעולים שאתם צריכים וגם מבחינת גודל התקציב?
אברהם נגוסה: האם הגשתם את זה?
שירי דניאלס: זה חלק מהקריטריונים לתמיכה של עמותת ער"ן, יחד עם זאת אנחנו נמצאים פה היום כי התכנית למניעת אובדנות נמצאת בסיכון ויש ירידה בתקצוב.
שירי דניאלס: כלומר השנה התבשרנו על כך שהולכים לתקצב אותנו פחות מאשר בשנה הקודמת ולצערי אם המגמה הזאת תימשך אז אנחנו גם - - -
אברהם נגוסה: נכנסת באיחור, אנחנו קיבלנו דיווח מנציג האוצר כאן שדווקא אין קיצוץ, לפי החלטת הממשלה.
שירי דניאלס: אנחנו קיבלנו דיווח בער"ן על קיצוץ.
שירי דניאלס: אני מאוד אשמח אם נקבל דיווח אחר, אבל זה המצב נכון להיום.
אברהם נגוסה: טוב, הוא נכנס.
אברהם נגוסה: זה בדיוק מה שאמרת לנו שאין קיצוץ בתקציב בעניין של מניעת אובדנות, והיא טוענת שאמרו לה שהתקציב קוצץ.
רועי קאהן: כפי שאמרתי, משרד הבריאות תוקצב בשנים 2016 עד 2018 ב-18 מיליון שקל בתכנית למניעת אובדנות.
רועי קאהן: תקציב המדינה נמצא באתר האינטרנט והוא חשוף לכולם וכל מי שרוצה יכול לבדוק את זה.
אבשלום אדרת: אני רוצה לומר משהו.
אברהם נגוסה: היא תסיים ונעבור אליך.
אברהם נגוסה: הכדור במשרד הבריאות, אנחנו צריכים לשמוע גם את משרד הבריאות.
שירי דניאלס: אני רק רוצה לנצל את הדיון כדי להודות לך, חבר הכנסת נגוסה, שאתה מלווה אותנו כבר שנים רבות ואין דבר שאני יותר אשמח מאשר להיפגש איתך ולומר לך שמשהו השתנה מאז אותה פגישה שלנו במקלט בסניף ער"ן תל אביב.
אברהם נגוסה: מאז שעשינו את הסיור.
שירי דניאלס: שעשינו את הסיור הכל כך חשוב הזה.
שירי דניאלס: יש מה לעשות, יש התקדמות, ללא ספק, והיא חשובה ומבורכת אבל יש לנו עוד הרבה מה לעשות.
אברהם נגוסה: אדוני בבקשה.
אבשלום אדרת: אני יו"ר עמותת "בשביל החיים" שעוסקת במניעת התאבדויות ותמיכה במשפחות שיקיריהן התאבדו.
אבשלום אדרת: אנחנו באים עכשיו מדיון בוועדה לזכויות הילד וביקשתי שם מיושבת הראש, ואני רוצה להגיד את זה כאן ביחוד ששם לא היה נציג האוצר, שיגיד את זה בצורה כל כך מפורשת.
אבשלום אדרת: הבעיה הגדולה שקרתה בתכנית הלאומית, זה ממש טרגדיה.
אבשלום אדרת: משרד האוצר תקצב את התכנית כמו שצריך, כשזה הגיע למשרד הבריאות זה לא הועבר לפעילות המתאימה.
אבשלום אדרת: זה לא הועבר לתכנית הלאומית.
אבשלום אדרת: זה לא קרה אחת, עשו את זה שלוש שנים.
אבשלום אדרת: השנה הגדילו לעשות, מה-18 מיליון קיצצו ל-10 מיליון.
אבשלום אדרת: זאת אומרת מה שקרה כאן שמבחינת שר האוצר הם עשו V, זה בסדר גמור, תקצבו את זה, כי זאת הייתה החלטת הממשלה, לתקצב ב-18 מיליון כל שנה את התכנית הלאומית, אבל זה לא הגיע.
אבשלום אדרת: משרד הבריאות היה אמור לקבל את הכסף הזה וכגוף מתכלל היה צריך להעביר את זה לרווחה, לחינוך, לקליטה, והכסף הזה נתקע, הוא לא הועבר.
אבשלום אדרת: בחלקו הגדול הוא לא עבר.
אבשלום אדרת: לכן היום היה רעש גדול גם בנושא של משרד החינוך, שהכספים לא הועברו, ומה שביקשתי ואני מבקש גם ממך אדוני היושב ראש, צריך לבוא בתביעה למשרד ה אוצר לצבוע את התקציב הזה.
אבשלום אדרת: שהוא ילך אך ורק לתכנית הלאומית למניעת אובדנות, לא לשום דבר אחר, כי אחרת אנחנו נשב כאן בעוד שנתיים ובעוד שלוש שנים וימשיכו להתאבד, המספרים המבהילים של האנשים שמתאבדים.
אברהם נגוסה: אתה מוביל אותי לשאלה הבאה.
אברהם נגוסה: אני שוב חוזר אליך נציג האוצר, אמרת שהאוצר הקציב 18 מיליון שקל והעביר את התקציב הזה למשרד הבריאות.
אברהם נגוסה: האם אתם עוקבים אחרי ביצוע התקציב?
אברהם נגוסה: האם הם משתמשים לפי התכנית?
רועי קאהן: אני חושב שאת שאלת הביצוע זו שאלה שנכון להפנות למשרד הבריאות, לאגף תקציבים של משרד הבריאות.
רועי קאהן: אני יכול לחזור ולומר שמשרד האוצר תקצב לפי החלטת הממשלה.
רועי קאהן: שאלות מה הביצוע והיכן השימושים ולמה השתמשו לתכנית הזו ולא לתכנית הזו אני חושב שנכון יותר להפנות למשרד הבריאות ולקבל מהם את התשובות.
אברהם נגוסה: אני פונה עכשיו לעו"ד שושי הרץ?
שושנה אייזנברג-הרץ: אייזנברג.
אברהם נגוסה: מנהלת היחידה למניעת אובדנות במשרד הבריאות.
אברהם נגוסה: שמעת את הדברים, תסבירי לנו לאן 18 מיליון שקל העביר לכם, הקציב לכם, לאן הם הלכו, כי בשטח אנחנו שומעים שיש בעיה של כסף.
שושנה אייזנברג-הרץ: כל נושא התקציב למעשה במשרד באמת, אני שאלתי כהכנה לדיון הזה כמה שאלות, מה עמדת המשרד בעניין הזה, כמובן שאני מנהלת היחידה למניעת אובדנות אז אני מקבלת את התקציב ככל שיש מהמשרד עצמו.
שושנה אייזנברג-הרץ: מה שנאמר לי לומר, לגבי תקציב התכנית זה שלמעשה קוצצו הרבה מהפעילויות בעקבות הקיצוץ בתקציב, נאמר לי שיש שיח בין שני מנכ"לי המשרדים חינוך ורווחה, והוחלט ביניהם להעביר ארבעה מיליון שקל למשרד החינוך, שזה פחות ממה שהעברנו בזמנו, ושהתכנית עם שאר המשרדים - - -
אברהם נגוסה: מתוך 18 מיליון?
שושנה אייזנברג-הרץ: מתוך התקציב.
אברהם נגוסה: אז 4 מיליון ממשרד החינוך?
שושנה אייזנברג-הרץ: שוב, אני מקריאה את מה שנאמר לי להגיד מהנהלת המשרד.
אברהם נגוסה: לא, אבל תראי, אנחנו מקיימים דיון ומזמינים את משרדי הממשלה כדי שיפרטו ויגידו לנו איפה הבעיה, כי אנחנו פה נמצאים כדי לפתור בעיות, ואם צריך עזרה, אנחנו נתערב גם בחקיקה, בתקנות.
אברהם נגוסה: אנחנו לא מקיימים דיון סתם.
אברהם נגוסה: לכן אני רוצה לדעת אם יש החלטת ממשלה, יש תכנית לאומית והאוצר הקציב והתקציב הגיע אליכם, אני והמשתתפים רוצים להבין איך מנצלים את התקציב על מנת למנוע אובדנות.
שושנה אייזנברג-הרץ: שוב, לפני שבועיים היה דיון פה בכנסת על התקציב ואז באמת היה נוכח בישיבה הזו המשנה למנכ"ל שהוא מוסמך לענות תשובות בנושא התקציב.
שושנה אייזנברג-הרץ: היום לא דובר על זה שידברו על הקיצוץ התקציבי שוב, אני רק יכולה להעביר את המסרים שאני מקבלת מהמשרד.
שושנה אייזנברג-הרץ: המשרד אומר שהוא ממשיך להיות מחויב לתכנית.
אברהם נגוסה: תסלחי לי, כך אני לא עובד.
אברהם נגוסה: זה לא רציני.
אברהם נגוסה: אנחנו מקיימים דיון לא רק כדי לקבל מספר המתאבדים, אנחנו מקיימים דיון כיצד למנוע את המתאבד הפוטנציאלי הבא ולכן אנחנו מזמינים אתכם.
אברהם נגוסה: תעדכנו אותנו מה אתם עושים ואם יש בעיה תאמרו לנו.
אברהם נגוסה: אחרת לשם מה הגעת?
שושנה אייזנברג-הרץ: אדוני היושב ראש, אני מנהלת היחידה ואני מתכללת את הפעולות.
שושנה אייזנברג-הרץ: אגב, אני עושה הרבה מאמצים פנימיים בכל הנושאים.
שושנה אייזנברג-הרץ: לעניין הנושאים המקצועיים אני משערת שכשלא הייתי הגברת שרה כהן ממשרד הקליטה פירטה את העבודה שאנחנו עושים בעניין העולים, אנחנו תקצבנו השנה את התכנית המאוד חשובה, תכנית כנפיים שעוסקת בפלח אוכלוסייה שהיה מאד קשה להגיע אליה אם לא היינו נמצאים שם, אנחנו עובדים היום גם עם מחשבות חדשות ועל סמך מחקרים בנושא של יוצאי אתיופיה, בטיפול רגיש יותר בהם.