GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אפרים נגוסה: יש את בר הררי, הדס לרנר, אסטנש צ'קול, יהונתן צ'קול.
אפרים נגוסה: מי מהם מדבר?
אפרים נגוסה: כי אני נותן רק לאחד.
אסטנש צ'קול: (אומרת דברים בשפה האמהרית)
אפרים נגוסה: (מתרגם את דברי אסטנש צ'קול) מה שהיא מציגה פה, אימא שלה ואבא שלה היו ממתינים שם בגונדר.
אפרים נגוסה: אבא נפטר בהמתנה.
אפרים נגוסה: לפני שנה במסגרת של החלטת הממשלה להביא 1,300, אימא שלה הוזמנה אבל כנראה שבגלל המכסה לא הביאו אותה.
אפרים נגוסה: עכשיו על פי ההחלטה הנוכחית, משרד הפנים, טדי התקשר אליה לפני שצוות יצא לאתיופיה.
אפרים נגוסה: לאחר מכן אמרו לה שהיא לא מופיעה ברשימה.
אפרים נגוסה: אמרו לה להביא אישור.
אפרים נגוסה: הביאה אישור מהקהילה שהיא נמצאת 18 שנים בקהילה שם בגונדר, נתנה את זה לאושרת במשרד הפנים.
אפרים נגוסה: היא הלכה ובדקה, היא נמצאת ברשימה אבל היא אומרת שיכול להיות שהיא הגיעה אחרי 2010, אז אם 18, אז בזמן ההחלטה לפחות היא נמצאת בגונדר ולכן היא אומרת, למה לפני שנה לא הביאו אותה?
אפרים נגוסה: גם עכשיו שלא יביאו אותה.
אפרים נגוסה: זה המקרה.
אפרים נגוסה: דרך אגב, זה מציג מקרה של הרבה פניות שאני יודע עליהן.
אפרים נגוסה: בר, יש לך מה להוסיף?
בר הררי: שני דברים קטנים.
בר הררי: תודה כבוד היושב-ראש ולכולם.
בר הררי: יש לי שאלה לסוכנות היהודית.
בר הררי: אנחנו עובדים עם האנשים.
בר הררי: אנחנו רואים שכל בן אדם שמגיע לפה, הוא מקבל פה תשתיות הרבה יותר טובות ממה שכרגע יש באתיופיה.
בר הררי: יש אנשים שחולים.
בר הררי: אם אתם עושים מאמץ ומוציאים עוד טיסה ועוד משהו, מה שאני אומר, אם כל ה-300 יוכלו להגיע תוך חודש אחד, זה ממש מצווה.
בר הררי: למה זה לא אפשרי?
בר הררי: זאת השאלה.
בר הררי: למה זה לא אפשרי שכל ה-300?
אפרים נגוסה: יש מקרים קשים.
אפרים נגוסה: השאלה אם אפשר להביא את ה-300 בבת אחת.
אפרים נגוסה: אני גם מוסיף, האם יש אפשרות גם להקדים את אלה שנמצאים במצב קשה?
אפרים נגוסה: אם לא ניתן לעשות את ה-300 בבת אחת, אז בכל זאת האם אתם בודקים את האנשים החלים, לתת להם את הקדימות?
אפרים נגוסה: אני רוצה לשמוע גם את גביהו.
גביאו ברהנו: תודה רבה.
גביאו ברהנו: השם שלי גביאו, אני נציג של ארגון "שאר ישוב".
גביאו ברהנו: אני רוצה לדבר על כל האנשים שנמצאים פה שההורים שלהם נמצאים בגונדר ואדיס.
גביאו ברהנו: כדי להביא אותם ראש הממשלה ב-2015 - - - (אומר דברים בשפה האמהרית)
אפרים נגוסה: (מתרגם את דברי גביאו ברהנו) קודם כל הוא מייצג את ארגון "שאר ישוב".
אפרים נגוסה: הוא מציג עכשיו את השאלות של הקהילה, המשפחות בעיקר שעומדים בקריטריון של החלטת הממשלה, דהיינו שבנים ובנות פה וההורים שם, והוא אחד מהם.
אפרים נגוסה: גם ההורים שלו ממתינים בגונדר.
אפרים נגוסה: עכשיו השאלה, נכון, שמענו ש-300 יבואו.
אפרים נגוסה: איך ההמשך?
אפרים נגוסה: יש עדיין בגונדר משפחות לא הוזמנו.
אפרים נגוסה: עכשיו העובדים עברו לאדיס אבבה.
אפרים נגוסה: גם באדיס אבבה וגם בגונדר זה אותו מצב.
אפרים נגוסה: המצב היום בקהילה שם מאוד קשה ולכן איך אתם מזדרזים להביא את ההורים שלנו?
אפרים נגוסה: זה מה שהוא רוצה באמת לשמוע.
אפרים נגוסה: המצב בקהילה מאוד קשה, כולנו יודעים.
אפרים נגוסה: המצב הכלכלי, הבריאותי.
אפרים נגוסה: המצב מאוד קשה למשפחות.
אפרים נגוסה: הציג את זה בשם הקהילה, בשם כל המשפחות.
אפרים נגוסה: אתם תרשמו את זה וביחד תענו.
אפרים נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו את נציג ארגון טבקה, פנטהון אספה-דויט.
פנטהון אספה-דויט: תודה רבה אדוני היושב-ראש.
פנטהון אספה-דויט: אני באתי באמת לשמוע את העדכון, כי מה שאני שומע על פי החלטת הממשלה, הגופים הרלוונטיים עושים את מלאכתם.
פנטהון אספה-דויט: אני חושב שכן ימשיכו ככה כדי לוודא שההחלטה כן תתקיים במלואה.
פנטהון אספה-דויט: אני מודאג ממה ששמעתי כרגע.
אפרים נגוסה: יש הרבה שרוצים לדבר.
אפרים נגוסה: יש לנו כמעט 20 דקות עכשיו.
אפרים נגוסה: היילו דהלי.
היילו דהלי: אני אנסה לדבר בעברית.
היילו דהלי: יש לי שתי שאלות למשרד הפנים.
היילו דהלי: נגיד יש זוגות שממתינים בגונדר ובאדיס, אחד מהזוגות יהודי, והשני, היא או הוא לא יהודי.
אפרים נגוסה: נישואי תערובת.
היילו דהלי: כן.
היילו דהלי: היהודי נפטר או נפטרה, הנוצרי נשאר עם הילדים.
היילו דהלי: האם זכאים לעלות עם הילדים?
היילו דהלי: שאלה שנייה, מתי שאנחנו מתקשרים למשרד הפנים כדי לברר מה המצב של התיק שלנו, העובדים לא עונים בצורה נכונה.
היילו דהלי: הם אומרים, אני לא יודע או אני לא יודעת.
היילו דהלי: אם הם לא יודעים, מי יודע?
היילו דהלי: למי אני יכול להתקשר?
היילו דהלי: גם אני צריך לדעת על התיק של המשפחה שלי כי אני אחראי למשפחה שלי.
היילו דהלי: שלוש, אנחנו לא יכולים לקנות בית.
היילו דהלי: אני שמונה שנים במרכז הקליטה.
היילו דהלי: אני לא יכול לקנות.
היילו דהלי: למה?
היילו דהלי: כל חודש אני שולח את המשכורת שלי.
היילו דהלי: אי-אפשר להתקדם.
היילו דהלי: כל העובדים של מרכז הקליטה יודעים על זה.
היילו דהלי: אנחנו מבקשים מהעובדים הסוציאליים שיעזרו לנו.
היילו דהלי: גם הם לא עוזרים.
אפרים נגוסה: מה שאתה אומר, שאתה שולח כסף למשפחה.
היילו דהלי: כל חודש, ואין לי כסף לקנות דירה.
היילו דהלי: אני לא התקדמתי בחיים.
היילו דהלי: זה לא רק שאלה שלי, זה שאלה של כולם.
אפרים נגוסה: שאלה של כולם.
אפרים נגוסה: אני יודע שכולם רוצים לדבר, אבל אני הסברתי בהתחלה שאי-אפשר כי אני רוצה קודם כל שמשרדי הממשלה יתנו לשאלות תגובה ולאחר מכן אנחנו ניתן לעוד שאלות.
אפרים נגוסה: אני אתן לך שאלה אחת להוסיף, אבל בקיצור.
מהרטה אלפאצ'ו: שלום לכולם, בוקר טוב, מהרטה אלפאצ'ו.
מהרטה אלפאצ'ו: אני שואל את משרד הפנים.
מהרטה אלפאצ'ו: המשפחה של אשתי, אימא ואבא שלה בגונדר.
מהרטה אלפאצ'ו: למה העובדים של משרד הפנים לא עונים בצורה נכונה?
מהרטה אלפאצ'ו: שיחה אחת עונים, "שלום, מי זה?" וסוגרים על האוזן.
מהרטה אלפאצ'ו: למה אנחנו צריכים לשמוע שההורים שלנו, קראו להם שם, החתימו או לא החתימו?
מהרטה אלפאצ'ו: צריכים לדעת או יתקשרו אלינו, יגידו לנו, יכולים להגיע או לא יכולים להגיע.
מהרטה אלפאצ'ו: באותו רגע שאתה מתקשר, כששואלים אותך מי זה, אפילו אתה לא תספיק להגיד את השם שלך, סוגרים לך על האוזן.
מהרטה אלפאצ'ו: למה עושים דבר כזה?
מהרטה אלפאצ'ו: בצורה נכונה יענו לנו ויסבירו בכמה מילים.
מהרטה אלפאצ'ו: באמת אני מבקש שתשתדלו להסביר להם או להדריך אותם ויענו לנו בצורה נכונה.
מהרטה אלפאצ'ו: תודה רבה.
עמוס ארבל: חברים, תזכרו, אנחנו פחות מחודשיים מהיום שיצאנו לאתיופיה.
עמוס ארבל: יצאנו ב-7 בנובמבר.
עמוס ארבל: אישרנו 300 איש.
עמוס ארבל: אנחנו לא צריכים לקבל טפיחות על השכם.
עמוס ארבל: אנחנו עושים את כל המאמץ לעבוד בצורה המהירה, הטובה, האנושית והמקצועית ביותר על פי החלטת הממשלה.
עמוס ארבל: אי-אפשר, זה לא זבנגים.
עמוס ארבל: הלוואי והייתי יכול לשבת היום ולהגיד, אישרנו 1,000 ובזה נגמר העניין.
עמוס ארבל: העניין הוא מסובך, העניין הוא קשה, העניין הוא מורכב.
עמוס ארבל: גם ההחלטה עצמה מורכבת וגם הטיפול באתיופיה כמו באתיופיה, מורכב.
עמוס ארבל: זה אנשים שאמרו שהם היו לפני 20 שנה ועזבו את גונדר וחזרו, משפחות מורכבות כאלה ואחרות.
עמוס ארבל: יש מקרה גם של זיופים.
עמוס ארבל: יש היום בישראל משפחות שעלו במרמה, עלו בזיוף והן נמצאות כאן ועכשיו לך תתעסק איתן או לבטל את האזרחות שלהם או להחזיר אותם חזרה לאתיופיה.
עמוס ארבל: אנחנו לא רוצים להיות שם.
עמוס ארבל: אנחנו רוצים להיות רגישים וזהירים, לעשות את ההחלטה בצורה הטובה והנכונה ביותר לטובת מדינת ישראל ולטובת האנשים עצמם.
עמוס ארבל: יש פה שני צדדים.
עמוס ארבל: אנחנו לא רוצים לפגוע לא באלה ולא באלה.
עמוס ארבל: אני אומר בצורה הכי פשוטה, תנו לנו לעבוד.
עמוס ארבל: אנחנו עוד לא בסוף 2019.
עמוס ארבל: אני לא יודע להגיד לך היום, לשאלה של ולדמן, האם אנחנו נגיע ל-1,000 או לא נגיע ל-1,000.
עמוס ארבל: עוד לא בדקנו את כולם.
עמוס ארבל: יש המון תיקים, סוגיות כאלה ואחרות שחלקן עקרוניות וחלקן פחות עקרוניות, שהן בצד.
עמוס ארבל: התחלנו את הבדיקה.
עמוס ארבל: אנחנו עוד לא יודעים איך להתקדם איתם אפילו.
עמוס ארבל: צריך להתוות מדיניות כדי להחליט נכון האם הם זכאים או לא זכאים.
עמוס ארבל: אי-אפשר להגיע לכולם.
עמוס ארבל: כל אדם הוא אדם.
עמוס ארבל: כל בן משפחה, כל הורה הוא הורה, אין ספק, ואני לא רוצה להתייחס למספר הזה, 1,000.
עמוס ארבל: זה לא נכון גם.
עמוס ארבל: רוצים להתייחס לכל משפחה, לכל אדם באשר הוא אדם כ-100% ולא כ-1,000.
עמוס ארבל: זה לא עכשיו בואו, יאללה, תביאו 1,000, נגמור את המשימה ונגמר העניין.
עמוס ארבל: מי שמגיע לו יהיה בפנים גם אם זה יהיה 1,100, גם אם זה יהיה 700.
עמוס ארבל: אני לא יודע להגיד לכם ואני לא חותר להגיע ל-1,000.
עמוס ארבל: אני חותר להגיע לזה שכל אדם שמגיע לו על פי ההחלטה הזו, יקבל את האישור.
עמוס ארבל: לגבי התשובות, אותו כנ"ל.
עמוס ארבל: זה שלא עונים יפה או סוגרים את הטלפון לבן אדם זה לא תקין, זה לא בסדר.
עמוס ארבל: אני אאסוף את העובדים שלנו ואנחנו ננחה אותם.
עמוס ארבל: אני מבקר אותם, אני בודק, אני שואל כל הזמן, אבל זה לא בסדר אם למישהו טורקים את הטלפון, מצד אחד.
עמוס ארבל: מצד שני, גם כשעונים, אין לנו את התשובות לאנשים.
עמוס ארבל: יש חלק גדול מהתיקים שכן, אנחנו אומרים, לא יודעים, עדיין לא התקבלה החלטה בתיק הזה כי עוד לא הגענו אליו, כי התיק סגור, כי עוד לא ראיינו באתיופיה.
שלומית אבינח: יש לנו רשימה מסודרת של ה-300?
עמוס ארבל: הסוכנות היהודית, יש לה את כל האישורים.
שלומית אבינח: המשפחות יודעות?
שלומית אבינח: כל ה-300 יודעות?
עמוס ארבל: אני לא יודע מה המשפחות יודעות.
עמוס ארבל: אני לא מתעסק עם המשפחות, אני נותן את האישורים כמו בתהליכים עד היום של החלטת הממשלה.
עמוס ארבל: התהליך הוא נכון, הוא בסדר.
עמוס ארבל: יש לקונסול הישראלי את הרשימה, יש את האישור אצל הסוכנות היהודית.
עמוס ארבל: אם הוא רוצה מחר בבוקר להביא את כל ה-300, יש לו.
עמוס ארבל: אני לא עוסק בזה.
עמוס ארבל: איך מביאים את האנשים, אני לא יודע וזה גם לא ענייני וזה לא תחום אחריותי.
עמוס ארבל: אנחנו בקשר טוב עם הסוכנות, עובדים איתם מצוין גם שם וגם פה, מתואמים ומתקדמים קדימה, אז צריך לקבל בעניין הזה שמי שמתקשר ואומרים לו, לא יודע, יש באמת הרבה מאוד אנשים שעדיין אין החלטה, אז אומרים לו, לא יודע, עוד לא התקבלה החלטה.
בר הררי: אם מישהו רוצה לערער?
עמוס ארבל: כשיקבל החלטה הוא יוכל לערער.
בר הררי: איך הוא מערער?
עמוס ארבל: יש בית דין לערערים.
עמוס ארבל: יש מנגנונים משפטיים במדינת ישראל גם בתוך הרשות וגם בכלל, למרות שבהחלטה של הממשלה אין מנגנון של ערעור.
עמוס ארבל: אם תקרא אותה טוב, לא כתוב שם אם מישהו רוצה לערער על ההחלטה - - -
בר הררי: ואם אתם עושים נגיד בטעות, אז איך אפשר?
אפרים נגוסה: השאלה שולדמן שאל, האם יש ועדת ערר בתוך המערכת?
עמוס ארבל: אדוני היושב-ראש, מקרים שהתשובה לא מספקת או שאתם חושבים שהיא לא נכונה וכן הלאה, מגיעה אליך, מגיעה אלי, מגיעה למנכ"ל, מגיעה לשר הפנים וכן הלאה ואנחנו נותנים תשובות.
עמוס ארבל: אני לא רוצה להגיד ואף פעם אני לא אומר שהחלטות שלנו הן מאה אחוז פיקס והכול בסדר.
עמוס ארבל: יש איזו פנייה שעניתי עליה תשובה שלילית ואתמול בדקתי אותה עוד פעם והיא היום על שולחני ואני אבדוק אותה שוב.
עמוס ארבל: אני לא רוצה להיכנס כאן לשמות, ויכול להיות שהיא תהיה חיובית.
אפרים נגוסה: אם יש מנגנון כזה?
אפרים נגוסה: זאת השאלה.
עמוס ארבל: אין מנגנון, כל אחד יכול לערער על ההחלטה שלנו וזה בסדר.
אפרים נגוסה: אין מנגנון אבל אפשר לפנות אליכם.
עמוס ארבל: כן, אפשר לפנות ואפשר לשאול את השאלות וזה בסדר, אנחנו נותנים תשובות.
אפרים נגוסה: הוא הציג מקרה למשל שאחד יהודי, אחד - - -
עמוס ארבל: באופן עקרוני משפחה שבן המשפחה היהודי נפטר, אז בני המשפחה לא זכאים לעלות לפי חוק השבות.
עמוס ארבל: זה נכון גם לגירושין.
עמוס ארבל: במקביל, אמרתי את זה בהרבה הזדמנויות, חוק השבות פועל באתיופיה כמו בכל יתר העולם.
עמוס ארבל: כל מי שזכאי שבות, מטופל רגיל, שוטף.
עמוס ארבל: אין בזה שום בעיה, אבל לגבי השאלה שלך אם היהודי נפטר, אז יתר בני המשפחה לא זכאים על פי חוק השבות.
היילו דהלי: אבל עלו לפני זה.
עמוס ארבל: יכול להיות שענו על קריטריון של החלטת ממשלה אחרת.
עמוס ארבל: אני לא יודע להגיד לך.
אפרים נגוסה: לפי ההחלטה עכשיו הוא אומר שלפחות אחד מבני הזוג צריך להיות שייך לקהילה.
אפרים נגוסה: זה מה שהוא אומר.
היילו דהלי: אבל מי ששייך נפטר, אז הילדים שלו נמצאים עם אימא - - -
אפרים נגוסה: נכון, אז השאלה שלך שאלה נכונה אבל הוא עונה שאם הצד של יהודי נפטר, אז זה לפי הקריטריון של החלטת הממשלה, אז המשפחה לא תעלה.
עמוס ארבל: על פי חוק השבות, לא על פי החלטת הממשלה.
עמוס ארבל: אני לא יודע על פי איזה קריטריון הם עלו.
עמוס ארבל: הוא אומר שהם באו.
אפרים נגוסה: יכול להיות על פי חוק השבות.
אפרים נגוסה: לפי חוק השבות הם יעלו בגלל שאלמנה של יהודי או אלמן של יהודייה, לכן זה חוק השבות נותן, אבל הבעיה שהחלטת הממשלה עכשיו אומרת שהם צריכים להיות "זרע ישראל", הם צריכים להיות יהודיים, לפחות אחד מבני הזוג.
עמוס ארבל: כדאי לבדוק את המקרה פרטנית וניתן לו תשובה.
אפרים נגוסה: אם יש לך מקרה כזה, תשיג את זה.
עמוס ארבל: יש לך את הפרטים?
היילו דהלי: כן, יש לי.
שלומית אבינח: אחרי הישיבה.
אפרים נגוסה: בסדר.
אפרים נגוסה: הייתה שאלה של בר וגם אני הוספתי בעניין של ה-300.
אפרים נגוסה: מה הבעיה של הסוכנות היהודית להביא בחודש אחד 300?
אפרים נגוסה: מביאים ממדינות אחרות אלפים בבת אחת.
אפרים נגוסה: מה הבעיה עכשיו?
אפרים נגוסה: אושרו 300.
אפרים נגוסה: למה צריך לחכות עד סוף מרץ?
אפרים נגוסה: תעלו אותם על אתיופיאן איירליינס.
אפרים נגוסה: כל יום יש פעמיים טיסות, אז מה הסיבה?
ורד אחיהון: אני אענה.
ורד אחיהון: כשאנחנו מקבלים אישורים ממשרד הפנים, המשפחה נכנסת לתהליך הקליטה והכנה לעלייה.
ורד אחיהון: זה קורה כל הנושא של הבדיקות שצריך לעשות שם.
ורד אחיהון: אנחנו לא מחכים לקובץ של 300, אנחנו מטפלים במשפחה ברגע שקיבלנו את התיק שלה ממשרד הפנים שהיא נכנסת לתהליך הקליטה, היא נכנסת אלינו לתהליך הקליטה עם הבדיקות, עם כל מה שצריך לעשות הכנה וברגע שהיא סיימה, אנחנו מכרטסים.
אפרים נגוסה: מה הבעיה, כוח אדם חסר?
ורד אחיהון: לא אמרתי שחסר כוח אדם.
ורד אחיהון: אנחנו לא מקבלים את כל התיק במבצע אחד.
ורד אחיהון: אנחנו לא קיבלנו את כל ה-300.
ורד אחיהון: לא חיכינו.
ורד אחיהון: קיבלנו את ה-80, הכנסנו אותם לתהליך הקליטה, כרטסנו להם.
ורד אחיהון: הם סיימו את תהליך הבדיקות שלהם, סיימו את כל מה שצריך, כרטסנו להם כרטיס טיסה.
ורד אחיהון: קיבלנו אחר כך עוד 50, אז טיפלנו ב-50, נכנסנו לתהליך הקליטה.
ורד אחיהון: אנחנו לא ממתינים לקבוצה גדולה ואז מכניסים את התהליך, כי זה לא פייר שאחד שקיבל אישור לפני שלושה שבועות, יחכה לעוד שלושה חודשים.
ורד אחיהון: אנחנו מכניסים אותו אוטומטית לתהליך הקליטה של בדיקות רפואיות שהם עושים שם, שמגיע למשרד הפנים פה וכדומה.
אפרים נגוסה: אני רוצה להבין.
אפרים נגוסה: מבחינת משרד הפנים יש 300 שאושרו.
אפרים נגוסה: נגיד לא נתנו להם בבת אחת את ה-300.
אפרים נגוסה: 100 נתנו.
ורד אחיהון: נכון.
ורד אחיהון: ברגע שהתחילו את ה-100, התחלנו את התהליך.
אפרים נגוסה: אז למה זה לוקח כל כך הרבה זמן?
אפרים נגוסה: מה התהליך שצריך לעשות?
אפרים נגוסה: מה כל כך מסובך?
ורד אחיהון: הם עוברים שם תהליך בדיקות רפואיות.
ורד אחיהון: בהתאם לבדיקות שלהם שמאפשרים להעלות אותם לארץ, אנחנו מתחילים איתם את התהליך.
ורד אחיהון: זה יכול לקחת שלושה שבועות כי זה בדיקות אינדיבידואליות של כל אחד, המצב הבריאותי שלו, ואיך שאנחנו מקבלים שהוא יכול לעלות, מכניסים אותו כבר לטיסה.
אפרים נגוסה: ה-80 עכשיו מוכנים?
ורד אחיהון: ה-80 כרגע מוכנים.
אפרים נגוסה: אז למה בסוף החודש לא?
ורד אחיהון: אנחנו תלויים גם בטיסות.
אפרים נגוסה: למה?
אפרים נגוסה: אין מקום באתיופיאן איירליינס?
ורד אחיהון: תתפלא, אין מקום לטיסות באתיופיאן איירליינס.
ורד אחיהון: אנחנו קונים מקומות בודדים שיש מראש כדי לשריין.
ורד אחיהון: אנחנו משריינים ממש טיסות.
ורד אחיהון: אם יש לנו טיסה בעוד שבועיים, אנחנו קונים מספר טיסות בשביל העולים כדי שיוכלו לעלות.
ורד אחיהון: אין באתיופיאן איירליינס טיסות פנויות למרות שזה נראה כאילו שהם פנויים והם באים ארבע או חמש פעמים ביום לכאן, הטיסות שלהם מכורות ואנחנו נכנסים עם שאר העולים.
ורד אחיהון: אין טיסה כשאנחנו קונים אותה רק לעלייה.
יהודה עציון: למה שלא תחשבו על חכירת מטוס שלם?
יהודה עציון: תקבלו הנחה.
ורד אחיהון: כשהיה ניתן לעשות את זה, עשינו את זה.
ורד אחיהון: כרגע אנחנו לא רוצים שהעולים יחכו לעוד שלושה חודשים כי אנחנו רוצים לעשות טיסה מרוכזת של 200 איש.
ורד אחיהון: אנחנו רוצים לטפל בהם איך שהם מגיעים, איך שהם מקבלים כרטיסים, להכניס אותם לתהליך טיפול.
יהודה עציון: לא בשביל לעכב אלא בשביל לזרז כמובן.
ורד אחיהון: זה הזירוז.
ורד אחיהון: זה הכי זריז שאפשר.
ורד אחיהון: אני שוב פעם אומרת, אנחנו מקבלים כל תיק של עולה שאושרה, היא נכנסת לתהליך טיפול אצלנו.
ורד אחיהון: זה תלוי בבדיקות שלהם, הכנה שצריך לעשות להם שם, להוציא להם את הדרכונים, את כרטיסי הטיסה.
ורד אחיהון: זה תהליך שלוקח זמן וברגע שהגענו לזה אנחנו כבר מזמינים טיסה בטיסה הקיימת והקרובה ביותר שיש לעולה ומשריינים לה את הטיסה.
יהודה עציון: הבנתי.
אפרים נגוסה: בלאי מנטגר.
בלאי מנטגר: (אומרת דברים בשפה האמהרית)
אפרים נגוסה: (מתרגם את דברי בלאי מנטגר) עוד מקרה כמו שהיא אמרה, ב-2017 הוזמנה וצילמו אותה ואמרו לה שתעלה.
אפרים נגוסה: היא לא עלתה לפני שנה.
אפרים נגוסה: עכשיו לא הוזמנה.
אפרים נגוסה: מה שאתה אומר לנו, שאחרי שיעשו באדיס, גם יחזרו לגונדר או יש צוות שיעבוד בגונדר וגם באדיס?
עמוס ארבל: אני מניח שבסוף ינואר יחזרו לארץ אחרי אדיס, נשב עם עצמנו, נחשוב איך ממשיכים לעבוד ונכין את המשך העבודה של החומר ונשלח עובדים חזרה לגונדר.
עמוס ארבל: לא סיימנו את ההחלטה.
עמוס ארבל: יש לנו את כל 2019.
עמוס ארבל: עד שלא נסיים אנחנו ממשיכים לעבוד בגונדר ובאדיס.
עמוס ארבל: דילגנו אותם לאדיס רק כדי לתת מענה לאדיס, מקומי, זמני.
עמוס ארבל: חוזרים חזרה לגונדר.
אפרים נגוסה: טוב.
אפרים נגוסה: דסאש אלפאצ'ו, בקיצור.
דסאש אלפאצ'ו: בוקר טוב, כבוד יושב-ראש, ד"ר אברהם נגוסה, כמו שהצגת, שמי דסאש.
דסאש אלפאצ'ו: עליתי לארץ לפני 11 שנה.
דסאש אלפאצ'ו: עליתי לפני ההורים שלי וכל המשפחה שלי.
דסאש אלפאצ'ו: למזלי ההורים שלי עלו שנה אחריי וחלק מהאחים שלי והאחיות שלי פה.
דסאש אלפאצ'ו: רוב המשפחה פה וחלק מהאחים והאחיות שלי ממתינים שם.
דסאש אלפאצ'ו: שניהם ממתינים שם.
דסאש אלפאצ'ו: לכל אחד יש ילדים.
דסאש אלפאצ'ו: אחותי הגדולה, כבר יש לה נכדים.
דסאש אלפאצ'ו: האחיינים שלי שהשארתי אותם כשהיו בני שמונה, תשע, כבר התחתנו, הביאו ילדים והם עדיין ממתינים.
דסאש אלפאצ'ו: צר לי, ההורים שלי מבוגרים והם לא יכולים לעבוד ולפרנס את עצמם.
דסאש אלפאצ'ו: הם מקבלים בקושי 3,000 שקל מהביטוח הלאומי והם צריכים לשלוח לפרנס את האחיות שלי שממתינות בגונדר.
דסאש אלפאצ'ו: רוב המשפחה פה.
דסאש אלפאצ'ו: סבתא שלי פה, בת 90 פלוס ברוך השם.
דסאש אלפאצ'ו: מה הסיבה שלא יעלו?
דסאש אלפאצ'ו: אני פונה למשרד הפנים.
דסאש אלפאצ'ו: כרגע יש לי שבעה אחים ואחיות שמשרתים בצה"ל, קרביים, לוחמים, נותנים את עצמם למדינה.
דסאש אלפאצ'ו: כמו שכולם הציגו, א, אין מענה נכון במשרד הפנים.
דסאש אלפאצ'ו: אנחנו מכבדים, יש לכם המון אנשים מעל הראש.
דסאש אלפאצ'ו: תכבדו.
דסאש אלפאצ'ו: יש אנשים שרוצים לשמוע מילה אחת טובה.
דסאש אלפאצ'ו: לפי מספר התיק שלהם יכנסו למחשב ויגידו להם כן זכאי או לא זכאי, לא בהחלטה כזאת ולא בהחלטה שנייה.
דסאש אלפאצ'ו: זה אחד.
דסאש אלפאצ'ו: שניים, למה שואלים כמה זמן הם ממתינים?
דסאש אלפאצ'ו: אם ההורים זכאים לעלות, שיעלו אותם.
דסאש אלפאצ'ו: למה הם צריכים לשאול כמה זמן?
דסאש אלפאצ'ו: זה לא שייך.
אפרים נגוסה: לא, בהחלטת הממשלה כתוב שמי שהגיע מ-1.1.2010, אז בגלל זה הם שואלים.
אפרים נגוסה: זה כתוב בהחלטת הממשלה, אבל אנחנו לא ניכנס עכשיו.
אפרים נגוסה: אני אסביר להם אולי אחר כך.
אפרים נגוסה: אני צריך לסגור כי עכשיו 11:00.
אפרים נגוסה: אני רוצה לסכם.
אפרים נגוסה: אנחנו קיבלנו עדכונים ממשרדי הממשלה.
אפרים נגוסה: משרד הפנים, הצוות עובד באתיופיה.
אפרים נגוסה: עד עכשיו אושרו 300.
אפרים נגוסה: הרשימה עברה לסוכנות היהודית.
אפרים נגוסה: בסוכנות היהודית יש לוח זמנים.
אפרים נגוסה: עד סוף מרץ 300 יגיעו.
אפרים נגוסה: בינתיים משרד הפנים ממשיך לעבוד ולשלוח אישורים לסוכנות היהודית.
אפרים נגוסה: משרד הקליטה ערוך.
אפרים נגוסה: אני סוגר את הדיון בזה שקודם כל אני מברך את משרדי הממשלה שעושים.
אפרים נגוסה: אנחנו, גם המשפחות, כולנו דורשים, תעשו בזירוז נכון.
אפרים נגוסה: אנחנו מבינים את הקריטריונים אבל לפחות את אלה שאושרו, לא צריך לחכות עד מרץ.
אפרים נגוסה: אני פשוט מבקש מהסוכנות, תעשו הכול.
אפרים נגוסה: אתם יודעים איך לזרז, אתם יודעים איך להביא, לכן האנשים האלה נמצאים במצב קשה.
אפרים נגוסה: לפחות אלה שכבר אושרו, תביאו אותם בחודש אחד.
אפרים נגוסה: למה צריך לחכות 100 בחודש לשלושה חודשים?
אפרים נגוסה: הוועדה תפנה להנהלת הסוכנות היהודית.
אפרים נגוסה: באמת הסוכנות לא צריכה להיות הפקק לעכב את העניין.
ורד אחיהון: אני שוב פעם חוזרת, חלילה וחס אנחנו לא פקק.
ורד אחיהון: היינו רוצים להביא אותם בבת אחת.
ורד אחיהון: זה כרוך בהכנה - - -
אפרים נגוסה: משרד הפנים גם יכול להגדיל את הצוות, חלק יעבדו באדיס, חלק יעבדו בגונדר.
אפרים נגוסה: אפשר לעשות את זה.
אפרים נגוסה: אין בעיה של תקציב.
אפרים נגוסה: אוקי, אז תעשו.
עמוס ארבל: אפשר לפנות בסיכום לנציבות שירות המדינה ולאוצר.
אפרים נגוסה: אנחנו נפנה להגדיל את מספר העובדים במשרד הפנים, להגדיל את מספר העובדים בסוכנות היהודית, לזרז את הבדיקות, להעלות אותם.
אפרים נגוסה: מי שזכאי על פי החלטת הממשלה לא צריך לחכות שם.
אפרים נגוסה: אני מודה לכולם.
אפרים נגוסה: זה הסיכום.
אפרים נגוסה: אחרי זה אני אודיע, יש כמה משפחות שאתם רוצים לשאול אותי.
אפרים נגוסה: מבחינה פורמלית סיכמתי את הדיון.
אפרים נגוסה: מי שהגיע ורוצה להשמיע, אני מוכן לשמוע עוד חצי שעה, אבל מבחינת הפרוטוקול אנחנו סיכמנו את זה.
אברהם נגוסה: בוקר טוב ברוכים הבאים לוועדת העלה הקליטה והתפוצות.
אברהם נגוסה: אנחנו מקיימים היום דיון מעקב, המשך דיון ממאי בנושא יישום התכנית הממשלתית לשילוב מיטבי של יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: יחד איתי חברי חבר הכנסת רוברט טיבייב חבר הועדה, כמובן שגם ח"כים אחרים יצטרפו, הם קופצים מוועדה לוועדה ולכן מי שיגיע – יגיע.
אברהם נגוסה: איתנו כמובן נמצאים משרדי הממשלה, בראשם משרד ראש הממשלה שמתכלל את התכנית הממשלתית, נמצאים כארן גם ארגונים שונים.
אברהם נגוסה: הוועדה מקיימת ישיבת מעקב בנושא יישום התכנית הממשלתית לשילוב מיטבי של יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: הדיון הקודם בנושא התכנית והתקציב, התקיים ב-30 במאי 2018, בדיון דווח כי 60% ממשרדי הממשלה ניצלו את תקציב הפעילות המתוכננת, 37% מהתקציב הועבר למשרדים אך טרם הועבר לשטח ו-3% לא נוצל.
אברהם נגוסה: אני קורא את זה מהסיכום שלנו, מהדיווח הקודם.
טלל דולב: זה 2017.
אברהם נגוסה: זה דווח על 2017.
רוברט טיבייב: כמה לא נוצל?
אברהם נגוסה: אני אחזור על זה ואתה תרשום.
אברהם נגוסה: אני מבקש גם שכל משרדי הממשלה, תרשמו, כי אני מעלה כאן שאלות ואני מבקש שכל משרד יתייחס לשאלות ספציפיות בדיווח שלכם.
אברהם נגוסה: חשוב שתרשמו את זה.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת טיבייב, אני חוזר שוב.
אברהם נגוסה: מה שאני אומר עכשיו לקוח מהדיווח הקודם, בדיון הקודם קיבלנו דיווח חלקי של משרדים מסוימים על פעילות 2017.
אברהם נגוסה: היום אנחנו נקבל דיווח המשך מהיכן שעצרנו וגם דיווח כללי 2017, 2018, לפי מה שאתם מרגישים.
אברהם נגוסה: אני רוצה לסכם מה שהבנו מהדו"ח הקודם עם שאלות שאני מבקש שתרשמו אותן ותתייחסו אליהן בדיווח.
אברהם נגוסה: אני חוזר על זה.
אברהם נגוסה: הדיון הקודם בנושא התקיים ב-30 במאי 2018.
אברהם נגוסה: בדיון הקודם דווח כי 60% ממשרדי הממשלה ניצלו את תקציב הפעילות המתוכננת, 37% מהתקציב הועבר למשרדים, אך טרם הועבר לשטח ו-3% לא נוצל.
אברהם נגוסה: תקציב התכנית הוא 240 מיליון ₪.
אברהם נגוסה: שנת 2016 הייתה שנת היערכות, שנת 2017 הייתה השנה הראשונה לפעילות התכנית והטמעתה במשרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: במחצית 2017 החל לפעול מטה יישום התכנית.
אברהם נגוסה: הממשלה אישרה את התכניות עם התקציבים, הממשלה קבעה גם צוות מעקב ליישום.
אברהם נגוסה: הצוות החל לפעול במחצית שנת 2017.
טלל דולב: בסוף 2016.
אברהם נגוסה: בעת הזו, סוף 2018, אנחנו נמצאים בשנה השנייה לפעילות התכנית.
אברהם נגוסה: הפעילות מתבצעת מול 24 רשויות מקומיות שבהן 1,500 יוצאי אתיופיה ומעלה, המהווים סדר גודל של 85% מאוכלוסיית יוצאי אתיופיה בארץ.
אברהם נגוסה: דיווח המשרדים למטה היישום מתבצע פעמיים בשנה.
אברהם נגוסה: חשיבות התכנית היא כמות המשתתפים בכל תכנית.
אברהם נגוסה: בדיון הקודם התרשמנו, ואני אומר זאת בזהירות, כי נשמח לשמוע אחרת, התרשמנו שהתכנית לא מיושמת בתל אביב, רמלה, קריית ביאליק, ירושלים, לוד, קריית מלאכי, אשדוד, רחובות ונתניה.
אברהם נגוסה: אנחנו שואלים אם אכן כך, ולמיטב ידיעתי דווקא בערים אלו יש מעל 1,500 יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: מדוע לא מיישמים את התכנית.
אברהם נגוסה: אני שואל אם אכן זה אמת.
טלל דולב: לענות עכשיו?
אברהם נגוסה: ביקשתי שתרשמו ותעני כשאת מדווחת.
אברהם נגוסה: בדיווח הקודם נמסר כי במשרדי הממשלה 61% מהפעילויות מבוצעות במלואן, 14% מהפעולות מבוצעות באופן חלקי, 5% מהפעולות נתקלו בקשיי ביצוע ו-10% מהפעולות אינן מבוצעות כלל.
אברהם נגוסה: לגבי הרשויות המקומיות, 68% מהפעולות בוצעו, 6% מהפעולות הן בקשיי ביצוע, 13% מהפעולות לא מבוצעות וב-13% הרשויות המקומיות לא מינו מתכלל שמפעיל את התכנית.
אברהם נגוסה: ליישום התכנית חייבת להיות מוטיבציה ליישום והרתעה וענישה למשרד או רשות שלא מיישמות את התכנית.
אברהם נגוסה: אני שואל האם זה מתקיים.
אברהם נגוסה: אם כן, כמה רשויות מקומיות, כמה משרדי ממשלה נענשו ואיזה סוג של עונש הם קיבלו.
אברהם נגוסה: בדיון הקודם צוין כי תקציב שלא נוצל שוריין על ידי המשרדים ונשמר בעודפים.
אברהם נגוסה: במידה והמשרד ביקש את התקציב.
אברהם נגוסה: במידה והמשרד לא דרש את התקציב שהיה אמור לקבל באותה שנה, התקציב לא שוריין למשרד.
אברהם נגוסה: בדיון הקודם צוין כי 7% מהתקציב שהוקצה לתכנית, לא נוצל.
אברהם נגוסה: חייב להיות חיזוק הקשר בין הרשויות המקומיות למשרדי הממשלה, בעיקר במקומות שבהם לא מבוצעת התכנית, למשל צוין כי במשרד הבריאות עובדים 2.5 מגשרים במקום 8.25 שאמורים להיות.
אברהם נגוסה: במשרד החינוך 40% מהתכניות ברשויות המקומיות לא מבוצעות.
אברהם נגוסה: 31% מהתקציב נוצל בתחום חברה ונוער.
אברהם נגוסה: במשרד הרווחה צוין כי 37% מהתקציב לא נוצל.
אברהם נגוסה: בדיון הקודם משרד השיכון לא נתן דיווח מלא, אבל זה נובע מהדיווח שטלל נתנה בדיווח הכללי על כל המשרדי.
אברהם נגוסה: בדיון הקודם צוין על 52% ביצוע.
אברהם נגוסה: חשוב להדגיש שיש שתי תכניות במשרד השיכון, תכנית התחדשות עירונית ומשכנתאות לזוגות צעירים.
אברהם נגוסה: תכנית התחדשות עירונית בחמש שכונות, שלוש בנתניה, רמת אליהו וקריית משה ברחובות.
אברהם נגוסה: התקציב הוא 120 מיליון שקל לכל השכונות.
אברהם נגוסה: מה קרה מאז בתכנית הזאת, אני רוצה לשמוע.
אברהם נגוסה: דבר שני, תכנית משכנתאות לזוגות צעירים היא ל-200 משפחות לשנה, 800 משפחות לארבע שנים.
אברהם נגוסה: סכום המשכנתא בשלב הראשון, אפשרות ראשונה 600,000 שקל, ואפשרות נוספת – 300,000 שקל מהבנק.
אברהם נגוסה: כמה זוגות ניצלו את התכנית הזאת.
אברהם נגוסה: אני מבקש שתרשמו את השאלות האלה.
אברהם נגוסה: לגבי משרד הביטחון – תכנית זינוק בעליה שאמורה להיות מיושמת ב-19 ישובים, התכנית פועלת ב-16 ישובים, לא פועלת בגדרה, יבנה וחולון.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע מדוע.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע מהמשרדים שלא דיווחו בפעם הקודמת: משרד השיכון, משרד הביטחון, צה"ל, בריאות, בטחון פנים, נציבות שירות המדינה והמל"ג.
אברהם נגוסה: חשוב לי גם להדגיש שתתייחסו לשאלה הבאה: אני מתרשם בשטח, אני מסתובב, נפגש עם בני הקהילה, עם ראשי הרשויות המקומיות, הדרג המקצועי וגם הדרג הפוליטי ברשויות.
אברהם נגוסה: ממה שאני מתרשם, יש חוסר השתתפות בתכניות האלה.
אברהם נגוסה: הבנתי שהסיבה היא חוסר ידע על התכנית, כלומר אין מספיק שיווק על התכניות ולכן הציבור לא יודע לא בא ולא משתתף.