GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פנינה תמנו: למשל, בוודאי שבירכתי את שרת המשפטים שקד ואת הנשיא היקר שלנו על ההודעה המשותפת ועל הרצון לעשות, באמת בלי למצמץ, מה שנקרא, מבלי לחשוב שתהיה ביקורת לכאן ולכן ואמרו "אנחנו מודים, היו טעויות, אנחנו מוכנים לסגור".
פנינה תמנו: אבל מה עם המשטרה?
פנינה תמנו: אני מקבלת לא מעט פניות ואני פה רוצה לומר לכם, רבים מהצעירים יש להם רישום פלילי שנסגר בטרם היה משפט.
פנינה תמנו: אתם לא יכולים לעמוד מהצד ולהפוך את זה סוג של, מצד אחד יש את שי יאסו, באמת, השוטר שנמצא איתנו ועושה עבודת קודש ופונים אליו ומנסים, אבל כמה באמת הוא יכול לטפל?
פנינה תמנו: אתם צריכים לצאת עם אותה הצהרה, וגם אם אתם לא רוצים לעשות את זה בריש גלי כי אתם לא רוצים לקחת אחריות על כך שיש אלימות משטרתית, לצערי, כי ראינו מה קרה עם הילד באשדוד, עד היום לא קיבלנו שום גינוי לא מהשר ולא מהמשטרה, אבל בכל זאת, גם אם אתם לא רוצים להודות שהיה שיטור יתר ושנפתחו יותר מדי תיקים, הדבר הראשון שאתם צריכים זה לשנות את המציאות של אותם צעירים שכרגע תקועים מבחינת עבודה, רבים לא יכולים להתגייס, ואתם גזרתם עליהם את החיים שלהם שהם ילכו באמת להיות בעבודות כפיים עם עתיד שהוא לא מאפשר ובטח לא נותן להם שוויון הזדמנויות.
פנינה תמנו: אז את הקריאה הזאת אני מבקשת, ידידי, שאתם תרשמו ותציעו איזו הצעה כדי שנוכל גם להפנות אליכם אבל גם שתצאו בקריאה לציבור.
קריאה: זה כבר נעשה אבל אני אתייחס.
פנינה תמנו: הדבר הנוסף, בשבוע שעבר התפרסם מקרה עם חייל דרוזי שעבר התעללות.
פנינה תמנו: נכמר הלב.
פנינה תמנו: אבל לא חדש, אני חייבת לומר.
פנינה תמנו: היה את הבחור יוצא אתיופיה שדרך הצבא שירת בשב"ס ואזקו לו את הידיים והתעללו בו במשך תקופה, היו חיילות שערקו כי אמרו להן "את מתאימה למדבר" ויש כל פעם מקרים של חיילים יוצאי אתיופיה ופעם אחר פעם, תוך כדי "הדרך החדשה" אמרנו שחייב לייצר שיח עם הצבא על פתרונות ראויים על איך מטפלים בצבא בגזענות, כי דווקא הצבא, שזה ילדים בני 19 שמגיעים לשם, זה ראי של החברה הישראלית, אבל רבים מהם לא פגשו מעולם יוצאי אתיופיה, רבים מהם בכלל באים ויש להם, הסימפטום של הגזענות מתפרץ מול חיילים יוצאי אתיופיה.
פנינה תמנו: אתם חייבים לקחת את זה בשיא הרצינות כי בזמנו היה דו"ח של חיל חינוך שלא נעשה איתו כלום, שמו אותו בצד, על גזענות ואפליה.
פנינה תמנו: אני חושבת שאנחנו צריכים לבקש ולדרוש מהצבא לבוא עם תכנית סדורה איך מטפלים בגזענות.
פנינה תמנו: דבר נוסף שהוא בלבי ובנשמתי ואולי אי אפשר להגיד שזה, זה מה שנקרא אפליה ממסדית, אבל אתה לא יודע להגיד זו אפליה כי אמרו אותה.
פנינה תמנו: היא לא אפליה על השולחן, היא לא גזענות.
פנינה תמנו: אבל הוצאת היתר של ילדים יוצאי אתיופיה מהבתים, ורק הבוקר קיבלתי טלפון מאמא שהוציאו לה את הילדה למרות שהיא לא רצתה שהיא תלך לפנימיה.
פנינה תמנו: אז אוקיי, הבנו, אנחנו האתיופים הפכנו להיות מי שמאיישים להם מיטות בכל מיני פנימיות של הרווחה ושל משרד החינוך, 40%, 30% יוצאי אתיופיה, כדי שהעסק הזה לא יקרוס, אבל אנחנו לא נמשיך לספוג את זה.
פנינה תמנו: ובסופו של דבר האמא הזאת, לא רק שהוציאו את הילדה הזאת בכוח, גם נתנו לה כדורים פסיכיאטרים דרך בית משפט, בלי לתרגם לה, בלי להסביר לה, ובעיני זו גזענות.
פנינה תמנו: בדיוק כמו ששופט יגיד להורה "תספור עד עשר" כדי לראות אם הוא יכול להיות משמורן.
פנינה תמנו: אומר להורה "תספור עד עשר" כדי לבדוק אם הוא יכול להיות משמורן.
פנינה תמנו: ואז פונים לנציב תלונות שופטים, ומה אומר הנציב?
פנינה תמנו: שזה לגיטימי.
פנינה תמנו: לא לגיטימי.
פנינה תמנו: גם להורים עולים חדשים.
פנינה תמנו: גם לאוכלוסיות מוחלשות יש זכויות אדם ויש זכויות אזרח.
פנינה תמנו: ומדינת ישראל לא עושה מספיק בזה.
פנינה תמנו: דבר אחרון, החוק הזה שאגב, אתה הצלחת להוביל לביטול האגרה, אני מרגישה שזה כסת"ח של משרד המשפטים.
פנינה תמנו: אתמול בבוקר הפילו לי עוד פעם את הצעת החוק שעולה פעם אחר פעם, אתה וקארין אלהרר העליתם בכנסת הזאת, אני העליתי אותה בכנסת הקודמת.
אברהם נגוסה: בגלל זה עבר.
פנינה תמנו: לא, זה לא עבר.
פנינה תמנו: הם ביטלו את האגרה.
פנינה תמנו: אבל תחשבו, בהטרדה מינית הקפיצו את הפיצוי מ-50,000 שקל ללא הוכחת נזק, ל-100,000 שקל כי הבינו שהטרדה זה דבר שצריך להיאבק בו.
פנינה תמנו: אבל לא יכול להיות שבבתי המשפט מה שפוסקים נגד אפליה וגזענות זה 20,000 שקלים בממוצע שאנחנו עשינו בלשכה.
פנינה תמנו: הם זורקים לנו מה שנקרא, את הגרושים האלה?
פנינה תמנו: זה לא מרתיע.
פנינה תמנו: אנחנו לא צריכים את הכסף שלהם.
פנינה תמנו: אנחנו רוצים הרתעה במדינת ישראל, ששופט יסתכל בעיניים ויבין ש-70,000 זה מרתיע בעל עסק.
פנינה תמנו: 20,000 שקל זה שיטת מצליח וזה לא מזיז לאף אחד.
פנינה תמנו: אז אם אנחנו נאבקים, אני חושבת שאתם גם, כי אני יודעת שאתם רתומים לעניין של אפליה וגזענות, אתם צריכים להגיד להם.
פנינה תמנו: אגב, השרה שקד הסכימה.
פנינה תמנו: מי שמתנגד זה החרדים.
פנינה תמנו: ואני אומרת שאתם צריכים להגיד לשרה להיאבק בחרדים.
פנינה תמנו: זה לא בסדר.
פנינה תמנו: אף חרדי שחושש שחלילה לא נתבע את בית הספר שלו כי הוא מפלה מזרחיות, לא צריך לבוא על הגב שלנו.
אברהם נגוסה: נשמע עכשיו את נציג המשטרה.
אברהם נגוסה: עו"ד ניצב משנה מאיר דב ברקוביץ.
מאיר דב ברקוביץ: שי יתייחס לעשיה היותר רחבה, אני רוצה להתייחס לשתי סוגיות שעלו פה והן מאוד חשובות, גם חברת הכנסת - - -
אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול אותך, תתייחס באמת, למרות כל הזה, המשטרה לא השתנתה.
אברהם נגוסה: המשטרה עדיין מעלימה, מרביצה, כי אנחנו ראינו באשדוד וחדרה, בחדרה אדם היה במהלך חקירה ופשוט מקבל מכות.
אברהם נגוסה: תתייחס גם לדברים האלה, מתי המשטרה תשתפר.
מאיר דב ברקוביץ: אני אתייחס גם לדברים האלה קודם כל, את העלית גבירתי את העניין של הרישומים.
מאיר דב ברקוביץ: אז אני רוצה לעדכן, זה אמנם פורסם אבל זה מסוג הדברים שאחרי שמפרסמים אותם זה נשכח ולא נמצא על השולחן באופן קבוע.
מאיר דב ברקוביץ: אבל למעשה את המהלך המבורך שמוביל הנשיא ביחד עם שרת המשפטים ביחס לרישומים פליליים, אנשים שנשפטו, שהוא על בסיס קריטריונים מסוימים שאחרים יכולים להציג אותם, ייבחנו פניות של אנשים שיפנו ואז הנשיא ידון במחיקת הרישום.
מאיר דב ברקוביץ: אנחנו במהלך השנה הזאת בהחלטה שהייתה בהתאמה או בהלימה עם ההחלטה הכללית יותר של הנשיא לגבי שנת ה-70 נעשה מהלך בתוך המשטרה של בדיקת כל האנשים באופן יזום, לא בפניות של האנשים.
מאיר דב ברקוביץ: שוב, זה לא שווה כי מי שנשפט זה כמובן דורש תהליך בדיקה אחר.
מאיר דב ברקוביץ: כל האנשים, לא קשור דווקא אם הם יוצאי אתיופיה או לא, שהיו להם עד שני תיקים, דהיינו תיק אחד או שני תיקים, שוב, לפי קריטריונים שנקבעו, כל מי שעמד בקריטריון הזה בוטלו לו הרישומים באופן יזום בלי פניה שלו בכלל.
מאיר דב ברקוביץ: במהלך הזה בוטלו 339,000 רישומים ל-300,000 אנשים, מתוכם 34,000 קטינים.
אמי פלמור: איך עם כל הדוברות של המשטרה, אפילו אנשים שקרובים לנושא הזה לא יודעים על זה.
אמי פלמור: איך אתם לא מפרסמים?
אמי פלמור: זה דבר דרמטי.
אברהם נגוסה: האם אותם 300,000 יודעים?
אברהם נגוסה: נשלח להם מכתב שהתיק שלהם נסגר?
מאיר דב ברקוביץ: תראו, אני לא דובר המשטרה.
מאיר דב ברקוביץ: דיון על מה דוברר ואיך דוברר, אגב – זה דוברר.
אמי פלמור: לא, אבל יש חשיבות שאדם ידע על הדבר הזה.
פנינה תמנו: הם לא יודעים.
פנינה תמנו: אני אומרת לך.
פנינה תמנו: אנחנו לא מחפשים סתם להגיד.
אברהם נגוסה: אני מבקש בואו ניתן לו להסביר מה שהוא יכול להסביר.
אברהם נגוסה: אל תלכו מעליו.
מאיר דב ברקוביץ: קודם כל המהלך הזה אני חושב שהוא מאוד חשוב- - -
שלומית אבינח: אפשר לקבל את הנתונים?
מאיר דב ברקוביץ: בוטלו 339,000 רישומים ל-300,000 אנשים, מתוכם 34,000 קטינים.
מאיר דב ברקוביץ: זה אומר שלגבי חלק מהקטינים שהם גם יוצאי אתיופיה, כי אנחנו כאמור עשינו את זה בצורה גורפת דרך המחשב, בלי פניה יזומה של האנשים - - -
שלומית אבינח: והאנשים יודעים שזה בוטל?
פנינה תמנו: כמה יוצאי אתיופיה מתוכם?
מאיר דב ברקוביץ: אמרתי, 34,000 קטינים.
פנינה תמנו: יש ביניהם יוצאי אתיופיה?
מאיר דב ברקוביץ: לא, אז תקשיבו.
אמי פלמור: לא, אנחנו כל כך בהלם שאף אחד - - -
אברהם נגוסה: סליחה, זה לא כך, אי אפשר לנהל את הדיון בצורה כזאת.
אברהם נגוסה: כל אחד מדבר ואז אי אפשר לשמוע.
אברהם נגוסה: מי שיש לו שאלה, אני מבקש שירשום.
אברהם נגוסה: אל תפריעו לו.
אברהם נגוסה: תרשמו ואחר כך תשאלו.
מאיר דב ברקוביץ: זה הנתון.
מאיר דב ברקוביץ: הביטול הוא לגבי המון אנשים, לא נעשה פילוח מי מתוכם מגזר כזה או מגזר אחר כי מה שעניין זה הקריטריון.
מאיר דב ברקוביץ: אני מניח שאם יבדקו בתוכם יהיו הרבה אנשים שהיה להם רישום והיום הוא לא קיים.
מאיר דב ברקוביץ: לכן, כשאומרים שאנחנו נעשה את אותו מהלך שמוביל הנשיא, אני מתאר לעצמי שעל פי אותם קריטריונים, אלה שעומדים בקריטריונים זה בוטל להם כבר במהלך השנה מהסיבה הפשוטה שאנחנו הלכנו על משהו רחב מאוד של עבירות עוון ופשע.
פנינה תמנו: אתם בורחים מיוצאי אתיופיה.
פנינה תמנו: זה שאתה עושה לכלל האוכלוסייה זו בריחה מלבוא ולומר "אני עושה תיקון כלפי יוצאי אתיופיה".
פנינה תמנו: אנחנו רוצים משהו ממוקד.
מאיר דב ברקוביץ: זה שני דברים שונים.
אברהם נגוסה: פנינה, זה שונה.
אברהם נגוסה: הוא עכשיו מציג לנו באופן כללי, מתוכם יש גם יוצאי אתיופיה.
פנינה תמנו: הוא אומר שאין פה יוצאי אתיופיה, זה מה שאני מבינה.
מאיר דב ברקוביץ: לא אמרתי דבר כזה.
פנינה תמנו: אז לא הבנתי אותך.
פנינה תמנו: תבהיר.
מאיר דב ברקוביץ: אמרתי שאם את שואלת אותי עכשיו כמה מה-34,000 קטינים האלה למשל הם יוצאי אתיופיה, אני לא יודע להגיד לך מהסיבה הפשוטה שזה לא נעשה לפי השאלה אם הוא יוצא אתיופיה או לא.
מאיר דב ברקוביץ: ברור שכל מי שהיה יוצא אתיופיה ועמד בקריטריונים, זה בוטל לו.
מאיר דב ברקוביץ: המהלך של הנשיא יוצר שני פערים שבשניהם אנחנו יכולים לעשות עוד משהו, ואנחנו בנפש חפצה.
מאיר דב ברקוביץ: אני אומר את זה פה, זה אמור עוד להבחן בצורה מסודרת כי אנחנו עוד לא קיבלנו פניה מסודרת מבית הנשיא או ממשרד המשפטים שאומרת מה הקריטריונים.
מאיר דב ברקוביץ: אז אנחנו יכולים לסייע בשני דברים: אחד – לנסות לאתר את התיקים שהם עונים לקריטריון שהנשיא יקבע, כדי שגם מישהו שאולי לא פנה אפשר לפנות אליו, הנשיא יפנה אליו או משרד המשפטים, באופן יזום, להגיד לו "תפנה".
מאיר דב ברקוביץ: כי היום הרי זה בנוי על כך שמי שיודע יפנה, מי שקרא את הפרסום.
מאיר דב ברקוביץ: אבל אולי מישהו לא יודע והוא ייתקע בזה בהמשך, זה יחסוך את - - -
פנינה תמנו: אבל הנה, אנחנו שואלים מה אתה עושה בשביל הרישום הפלילי, אל הנשיא אנחנו יודעים לפנות.
פנינה תמנו: עכשיו נגיד מה עם אלה שיש להם רישום פלילי ולא הגיע למשפט, זה אצלכם במגרש.
מאיר דב ברקוביץ: דיברתי לפני שניה על זה, אני לא מבין - - -
פנינה תמנו: לא, אתה אומר קריטריונים כדי לעזור - - -
מאיר דב ברקוביץ: כל ה-300,000 שדיברתי עליהם - - -
אמי פלמור: יש ביניהם כאלה שאת מדברת עליהם.
מאיר דב ברקוביץ: יש שני סוגי רישומים.
מאיר דב ברקוביץ: יש מה שהחוק קורא רישום פלילי, שזה רק סמכות הנשיא.
מאיר דב ברקוביץ: יש תיקים סגורים שזה לפי החוק נקרא רישום משטרתי.
מאיר דב ברקוביץ: אנשים קוראים להכל רישום פלילי, אבל זה נקרא רישום משטרתי, זה בסמכות שלנו.
מאיר דב ברקוביץ: אנחנו השתמשנו בסמכות שלנו באופן שלא נעשה, לא זכור לי שהוא נעשה, הוא נעשה פעם אחת בשני נושאים שאני זוכר ובהם זה היה תלוי בפניות יזומות.
מאיר דב ברקוביץ: משהו כזה שהוא יזום על ידינו לא נעשה עד כמה שאני יודע, המון שנים.
מאיר דב ברקוביץ: גם למהלך שהוא לא בסמכות שלנו, אלא בסמכות הנשיא, יש לנו אפשרות א.
מאיר דב ברקוביץ: לסייע בהיבט הזה, ודבר שני שהוא כן בסמכות שלנו, כאשר הנשיא ימחק רישומים פליליים לאנשים, זה ייצור קבוצה שלמעשה היא לא עמדה בקריטריון שלנו על התיקים הסגורים כי יש להם גם רישום פלילי ואז אנחנו לא מבטלים.
מאיר דב ברקוביץ: אין לנו שום בעיה בתיאום עם משרד המשפטים, לקבל את הרשימה של אלה שבסופו של דבר – והם רק יוצאי אתיופיה כי זה חל אצלם, מבחינתם – את הרשימה שבסופו של דבר מחקו להם כדי שאנחנו נפעיל את אותו עקרון לראות אם עכשיו הם הפכו לכאלה שיכלו לעמוד בקריטריונים, אז אנחנו נעשה את אותה פעולה.
מאיר דב ברקוביץ: זה אנחנו צריכים לעשות בצורה ממוקדת.
מאיר דב ברקוביץ: אני חושב שמבחינת ביטול רישומים, אנחנו נמצאים במענה שהוא טוב, אני חושב שהוא רחב הרבה יותר ממה שאנשים פה חשוב.
אמי פלמור: אתה יכול להגיד מה היו הקריטריונים למחיקת מידע משטרתי?
מאיר דב ברקוביץ: הקריטריון היה , כמו שיש תנאי סף בחוק, אנשים שעברו חמש שנים בעבירות עוון ושבע שנים בעבירות פשע שזה תנאי סף שכתוב בחוק, לא הגבלנו את זה בכוונה לסוגי עבירות, למעט, הוצאנו עבירות מאוד חמורות, זאת אומרת אלימות מאוד חמורה, עבירות מין, עבירות בטחון.
מאיר דב ברקוביץ: על זה זה לא חל, אבל לא הגבלנו את זה למשל, כמו שהביטול האוטומטי בחוק חל רק על עבירות עוון.
מאיר דב ברקוביץ: פה לא הגבלנו את זה לעוון, החלנו את זה גם על פשע והתנאי הוא שאין לו במקביל משהו שהוא פתוח או רישום שהוא בסמכות הנשיא שאנחנו לא מבטלים רישום אחר.
אמי פלמור: רק רישום משטרתי סגור.
מאיר דב ברקוביץ: נכון.
מאיר דב ברקוביץ: זה לגבי ההקשר של הרישומים.
אברהם נגוסה: האם כל ה-300,000 יודעים, האם הודעתם להם שהתיק נסגר?
מאיר דב ברקוביץ: לא יצאו מכתבי הודעה אישיים ל-300,000 אנשים.
מאיר דב ברקוביץ: מה שכן עשו, הייתה דוברות בזמן שזה בוצע, זה היה במהלך אפריל-מאי השנה, יצאה דוברות שאמרה לציבור מה הדבר שנעשה, מי שהכיר את הרישומים שלו לפני כן יראה שהרישום שלו בוטל.
מאיר דב ברקוביץ: לפחות זה לא יפריע לו כשהוא יבוא למקום עבודה.
פנינה תמנו: אבל היה מספר שהציגו של יוצאי אתיופיה שהמשטרה מחקה, אז מאיפה זה נובע?
פנינה תמנו: אם אתה אומר שאתה לא יודע לעשות פילוח, אני זוכרת שהייתה – ושי תקן אותי אם אני טועה כי אני זוכרת שאתם יחד עם אותה ועדת היגוי פרסמתם ש-X תיקים נבדקו.
פנינה תמנו: אז אתם יודעים גם כמה מחקתם ליוצאי אתיופיה.
מאיר דב ברקוביץ: ברור.
פנינה תמנו: וזו נראית לי תשובה שהיא סבירה לבקש מכם.
מאיר דב ברקוביץ: אז אני אגיד לך, מה שדובר, הוועדה ישבה ועשתה בדיקה מקיפה של תיקים.
מאיר דב ברקוביץ: אנחנו עשינו במקביל, קודמיי עשו במקביל בדיקה של התיקים האלה, ואז בסדר גודל של עשרות בדקו תיק-תיק ואמרו "אנחנו נבדוק האם מוצדק לעשות או לא".
מאיר דב ברקוביץ: פה הייתה החלטה גורפת שאמרה "אנחנו מחילים כלל מסוים על כולם" ולכן נהנו ממנו הרבה מאוד אנשים שלא היו צריכים לעבור את המסלול של הפניה היזומה ולא נכנסנו לבחינה האישית שלהם ומהבחינה הזאת זה פתרון רחב הרבה יותר ונותן מענה.
מאיר דב ברקוביץ: ככל הנראה יש עכשיו טיפול בפניות, בגלל שזה פורסם בזמנו, למה אנחנו יודעים שכן היה לזה פרסום?
מאיר דב ברקוביץ: כי זה העלה את הפניות של כל מיני אנשים למוקד 110 שרצו לדעת האם זה חל עליהם, לא חל עליהם, האם ביטלו להם או לא ביטלו להם ואנחנו לא מוצאים כאלה שהמחשב פספס אותם.
פנינה תמנו: אני אומרת לך שיהיו הרבה יוצאי אתיופיה שלא יבדקו את זה ובגלל זה לא ילכו לכל מיני עבודות ש- - -
מאיר דב ברקוביץ: אבל הם לא צריכים, זה בוטל.
מאיר דב ברקוביץ: הם לא צריכים לבדוק.
מאיר דב ברקוביץ: זה בוטל.
מאיר דב ברקוביץ: הם לא יודעים אבל מקום העבודה לא יכול לקבל מידע שבוטל.
פנינה תמנו: מאיר, אבל הם לא יודעים שמקום העבודה יבקש מאותו יוצא אתיופיה רישום כלשהוא, הוא יפחד לבוא בכלל לבקש והוא לא ילך לעבודה.
פנינה תמנו: ההצעה שלי כן לעדכן.
אברהם נגוסה: רגע, עוד שאלה אני רוצה לשאול אותך.
אברהם נגוסה: אמרת שאתם לא מודיעים את זה בכתב לכולם, אבל אם מחקתם האם אוטומטית במחשב זה מעודכן?
מאיר דב ברקוביץ: כן.
מאיר דב ברקוביץ: תקשיבו, ביטול רישום תיק סגור הוא ביטול שהמופע שלו הוא הרבה יותר אפילו ממחיקה שמוחק הנשיא, כי מחיקה שמוחק הנשיא, יש גורמים מאוד מצומצמים שעדיין רואים רישום מחוק.
מאיר דב ברקוביץ: בביטול, אין אף גורם שיכול לראות את זה מחוץ למשטרה.
אמי פלמור: אני חושבת שהפתרון המעשי הוא צריך להבין את זה, שכל אדם, פנינה, - - - להביא את המידע הזה, כל אדם זכאי ללכת לתחנת משטרה ולבקש תמורת אגרה של 30 שקל - - -
מאיר דב ברקוביץ: לא, אין אגרה כבר.
אמי פלמור: אין אגרה.
אמי פלמור: עוד יותר טוב.
אמי פלמור: לבקש עותק של תדפיס הרישום הפלילי שלו, ואז הוא יכול לראות במו עיניו מה הסטטוס.
אמי פלמור: אז קודם כל אני מציעה, גם יו"ר הוועדה, גם חברת הכנסת פנינה תמנו, תוציאו קריאה לציבור שזה מעניין אותו, להוציא תדפיסים.
אמי פלמור: אנשים שידעו שכל מה שיש להם זה רישום משטרתי, להוציא תדפיס כזה ולוודא שאכן הרישום נמחק.
אמי פלמור: ובמידה ולא, יכול להיות שהם לא עומדים בקריטריונים אבל בכל אופן זה יעלה את המודעות לזה שבעצם הנושא טופל על ידי משטרת ישראל.
אמי פלמור: אני חושבת שאפשר לומר מילה טובה למשטרה בהקשר הזה, חבל שאתם עושים מעשה טוב והציבור לא יודע.
אמי פלמור: חבל.
אמי פלמור: אני מתנצלת אדוני, אני צריכה ללכת.
אמי פלמור: תודה.
אברהם נגוסה: נסתפק מזה בכל הקשור למשטרה ונפנה לצבא.
לירז פרץ: אני ראש מדור הדין המשמעתי והחנינות מהפרקליטות הצבאית בצה"ל.
לירז פרץ: אלינו בקשות מהסוג שהוצגו כאן יכולות להגיע באחד משני המסלולים: אם מדובר בחייל שהוא במהלך השירות הצבאי, יש את הדרך של ועדת קח"ר, ועדה בראשות קצין חינוך ראשי שממליצה לנשיא המדינה ולשרת המשפטים למחוק רישום פלילי.
אמי פלמור: אמרתי ליושב הראש שהגיע הזמן לקרוא לצה"ל למנות ממונה על מניעת גזענות גם בצה"ל.
אמי פלמור: צה"ל לא מינה ממונה כזה ואנחנו חושבים שמן הראוי שגם הצבא ימנה ממונה.
אמי פלמור: כמו שיש יועצת לרמטכ"ל לענייני נשים, מן הראוי שיהיה ממונה בצה"ל למניעת גזענות.
אמי פלמור: הצבא יודע לפעול במישורים האלה ומן הראוי שהדבר הזה יקרה, זה יטפל בהרבה מאוד אוכלוסיות שמרגישות שהן סובלות מהדבר הזה בצבא ואין למי לפנות.
אמי פלמור: דווקא הצבא שבאמת כל כך הרבה אוכלוסיות מגיעות אליו, הגיע הזמן שהוא יעשה את זה ונשמח אם המסר הזה יעבור.
לירז פרץ: אני אעביר את המסר הלאה, אני מהפרקליטות הצבאית אבל אני אעביר - - -
אברהם נגוסה: אנחנו נכתוב מכתב גם אליכם.
לירז פרץ: טוב.
לירז פרץ: אז אני אומרת שזה יכול להגיע אלינו באחד משני מסלולים, אחד דרך ועדת קח"ר, ועדה שעומד בראשה קצין החינוך הראשי והוא דן בבקשות של חיילים שהשלימו חלק משמעותי מהשירות שלהם, בערך 2/3 מהשירות שביצעו שירות משמעותי ותורם.
שלומית אבינח: איך החייל יודע לפנות אליו?
לירז פרץ: זהו, עד לא מזמן כעקרון החייל היה צריך לפנות בעצמו ושולחים לו סמסים, שולחים אגרות.
לירז פרץ: אבל בשנה האחרונה נערך שינוי בתחום הזה ויצרנו מנגנונים פרו אקטיביים יחד עם אגף כח אדם שתחתיו פועל קצין החינוך הראשי בשיתוף עם הפרקליטות, יצרנו מנגנונים פרו אקטיביים.
לירז פרץ: במקום שהחייל יחפש אותנו ויפנה אלינו קצינת רישום פלילי במקח"ר מקבלת ממיט"ב את כל הרשימה של האנשים שהתגייסו עם רישום פלילי, שאחרי שהשלימו בדרך כלל 2/3 מהשירות עדיין נושאים ברישום הפלילי, ופונה אליהם בעצמה.
לירז פרץ: היא פונה אליהם, מסבירה להם על הוועדה, אומרת להם מה הכדאיות בפניה לוועדה, מה הם צריכים להגיש ואם הם נותנים אוקי, היא נותנת להם מסמך בקשה שהם צריכים למלא, ובמקום שהם בעבר הם היו צריכים ללכת ולפנות ולגייס את כל המסמכים המשפטיים בבית המשפט לנוער, היום היא עושה את זה במקומם.
לירז פרץ: היא מקבלת מאותו חייל את הבקשה וייפוי כח והיא פונה גם לבתי משפט לנוער ומקבלת את המסמכים המשפטיים, גם למפקדים לקבל המלצות וכל מה שנדרש, אם החייל עומד בקריטריונים זה לבוא בפני הוועדה ולהציג את הבקשה שלו.
לירז פרץ: והוועדה תחליט אם כן או לא.
לירז פרץ: חשוב להדגיש שהוועדה הזו רלבנטית עם אנשים שיש להם רישום פלילי מהתקופה שלפני הגיוס לצבא.
לירז פרץ: אם הם הורשעו במהלך השירות הצבאי בבית דין צבאי או בבית משפט אזרחי, הם לא זכאים לגשת לוועדה.
לירז פרץ: זה בא להגיד לחייל: "עשית שירות משמעותי, הייתה לך מעידה חד פעמית לפני שהתגייסת אבל פה שיפרת את דרכיך, אנחנו נותנים לך הזדמנות לפתוח דף חדש" ואם הוועדה ממליצה, מרבית הסיכויים שגם ההמלצה הזאת תתקבל בהמשך גם אצל שרת המשפטים ואצל נשיא המדינה.
לירז פרץ: זה מסלול אחד של המתווה שהוצג, המחווה שהוצגה על ידי נשיא המדינה ושרת המשפטים יכולים להגיע אלינו.
שלומית אבינח: רק אתיופים יכולים להגיש?
לירז פרץ: חשוב להדגיש שזה רלבנטי לכולם.
לירז פרץ: כל מי שבשירות הצבאי ולא הורשע במהלך השירות הצבאי, ויש כל מיני קריטריונים שהוועדה בוחנת, שהוא לא נעדר מעל X ימים, לא הורשע מעל עשר הרשעות וכולי, זה יכול להיות כל חייל, ואז נותנים לו הזדמנות לצאת מהצבא ללא רישום פלילי.
לירז פרץ: זה מסלול אחד.
לירז פרץ: מסלול שני, החייל כבר השתחרר, הוא כבר לא בצבא, הוא אזרח ועכשיו הוא נתקל בקושי בגלל הרישום הפלילי.
לירז פרץ: הוא יכול להגיש בקשה, הוא לא זכאי לגשת לוועדת קח"ר, יש תקופה מסוימת אחרי השחרור שהוא יכול לגשת, אחרי התקופה הזאת זה כבר לא רלבנטי כי צריך זיקה לצבא.
לירז פרץ: כשהתקופה הזאת חולפת הוא יכול לפנות במסלול הרגיל לנישא המדינה להגיש בקשה.
לירז פרץ: אם הוא מגיש בקשה למחיקת רישום פלילי גם על הרשעה בבית משפט אזרחי וגם על הרשעה בבית דין צבאי, בעצם מלשכת הנשיא זה מתפצל לשניים.
לירז פרץ: לגבי הרשעה אזרחית זה הולך למשרד המשפטים מחלקת החנינות, והרשעה צבאית יורדת למשרד הביטחון, דרך משרד הביטחון ולשכת הרמטכ"ל אלינו לפרקליטות הצבאית.
לירז פרץ: ואז אנחנו גם יכולים לשקול כמובן אם מדובר בעצם באחד מהמקרים שנכנס אל תוך המחווה, אנחנו כמובן נשקול את ההיבט הזה במסגרת השיקולים.
לירז פרץ: כמובן זה תלוי איזו הרשעה הוא קיבל במהלך השירות הצבאי, ובהתאם לזה נגבש את ההחלטה, כל מקרה נבחן לגופו.
לירז פרץ: זה בגדול שני המסלולים.
לירז פרץ: לגבי הממונה למניעת גזענות, זה לא רלבנטי לפרקליטות, אבל אעביר את הפניה הזאת הלאה ונראה מי הגורם שמוסמך לטפל בזה ולמנות.
אברהם נגוסה: מספין מעירית ירושלים.
מספין אלמיהו: תודה אדוני היושב ראש.
מספין אלמיהו: ראשית רציתי להציע שתי הצעות ייעול, אחת בנושא של חנינה, גם של בית הנשיא וגם של משרד המשפטים.
מספין אלמיהו: ברשויות המקומיות ישנם רפרנטים שמטפלים באוכלוסייה האתיופית שאליהם מגיעות המון פניות גם בנושא חנינה וגם בזה, שווה להיפגש איתם או להעביר דרכם גם את הנוסח של המכתב, את הטופסולוגיה, כדי למלא, הרי לא תמיד כולם יודעים ולא תמיד כולם משפטנים ומבינים את התהליך, לכן שווה להציע את המהלך הזה.
מספין אלמיהו: החלק השני שאני מדבר עליו, הנושא של שיטור יתר, התכנית במסגרת "הדרך החדשה".
מספין אלמיהו: אחד הדברים שאנחנו מנסים לייצר אמון או תהליך שלה
מספין אלמיהו: פנמת או חידוד נהלים, במסגרת המשרד לביטחון פנים, הנושא הזה לא יצר עור וגידים בשטח, אנחנו גם בתיאום עם שי הראינו לו איך הדברים בשטח, השוטרים שלשמם הגיעו אל האזורים המסוימים שהציבו אותם, הפכו להיות חלק מהכוח הסדיר של היחידות עצמן והם לא נותנים שום מענה.
מספין אלמיהו: זה לא רק בירושלים, זה בכמה רשויות מקומיות, אנחנו רואים את זה באמצעות הוואטסאפ שרץ, השוטרים הפכו להיות חלק בלתי נפרד מסגל תחנת המשטרה והקהילה לא פוגשת אותם, הם לא נגישים אל הקהילה, חלקם גם אינם דוברי השפה.
מספין אלמיהו: לכן יש פה פער, יש רצון טוב, אבל מצד שני היישום בשטח יש פער עצום.
מספין אלמיהו: לכן זה בדיוק מה שאנחנו אומרים, החלטות לחוד ומציאות לחוד.
מספין אלמיהו: אם אנחנו רוצים ככוח אחד ליישם את הדברים האלה, בואו נרד לשטח.
מספין אלמיהו: הדברים לא נמצאים במטה או במשרדים, אלא למטה.
מספין אלמיהו: גם הפניות הרבות שהגיעו לאחרונה שדיברתם עליהן בתחנות המשטרה, לאור ההחלטה או פרסום שהיה לרגל חג הסיגד של שרת המשפטים וכולי, אחרת לא.
מספין אלמיהו: לכן לא להתייחס רק לנקודה של אותם אנשים שנמצאים בכלא אופק ומספרם צומצם אלא אנחנו מדברים על אלה שבגיל 10, השטח מדבר על גיל 10, אפילו לא 12 או 17, שעדיין יש להם רישום בתחנות המשטרה אבל לא הגיעו להליך שיפוטי.
מספין אלמיהו: לכן יש פה פער מבחינת המספרים האלה שאנחנו לא יודעים עליהם.
מספין אלמיהו: הפניות מגיעות, אנחנו רוצים לעזור להם.
מספין אלמיהו: א ני רוצה לתת דוגמה לדברים שנאמרו כאן.
מספין אלמיהו: יש פה חייל שהשתחרר לפני שלוש שנים מהצבא.
מספין אלמיהו: הוא רצה להתגייס לשב"ס, עשה את כל ההליך, במיון הראשון הוא סיפר שהוא היה בצבא נהג משאית כבדה - - -
שלומית אבינח: לא לתת שום פרט מזהה שלו.
מספין אלמיהו: לא.
מספין אלמיהו: אני יודע.
מספין אלמיהו: הוא עבר איזו שהיא עבירה, הוא ציין את זה.
מספין אלמיהו: אמרו לו "אין בעיה".
מספין אלמיהו: הוא המשיך, עבר גיבושון ואת כל התהליך, ויום לפני שהוא זומן לראיון קבלה התקשרו אליו "התגלה לנו משהו ואנחנו מצטערים תודה רבה, תפנה אלינו בעוד שנתיים".
מספין אלמיהו: בדיוק אנחנו מדברים על הסיפור הזה.
מספין אלמיהו: למה הוא צריך לחכות שלוש שנים או לעבור את כל התהליך הזה שהוא כבר בעצמו הצהיר מלכתחילה שהייתה לו עבירה והאם בעקבות זה אני יכול להתחיל את המהלך, אמרו לו "אין בעיה תמשיך".
מספין אלמיהו: הוא עבר את כל התהליך, ואיזה ציפיות, איזה רצונות, הוא עבר את הכל אבל בדקה ה-90 אמרו לו.
מספין אלמיהו: אז פה אין לנו.
אברהם נגוסה: האגודה לזכויות האזרח.
אן סוצ'יו: אני מהאגודה לזכויות האזרח.
אן סוצ'יו: קודם כל אני מברכת את הוועדה על קיום הדיון המאוד חשוב הזה.
אן סוצ'יו: האמת שאני מאוד מתרגשת לשמוע, גם השנה שעברה וגם השנה על ההישגים המדהימים בעקבות הדו"ח ובעקבות העבודה הנהדרת שהיחידה עושה.
אן סוצ'יו: אנחנו באמת רואים את ההשפעה לא רק על יוצאי אתיופיה אלא גם על אוכלוסיות נוספות שמאוד מושפעות מגזענות ומאפליה במשך שנים רבות.
אן סוצ'יו: נושא אחד שחשוב לי להדגיש אותו הוא נושא של סמכות שוטרים לדרוש להזדהות.
אן סוצ'יו: זו אחת הנקודות המרכזיות שהדו"ח שם עליו את הדגש, שבעצם בנקודה הזאת שהשוטר פונה לאדם ומבקש ממנו תעודת זהות, בנקודה הזאת בעצם מתחיל הרבה פעמים איזה שהוא אפקט מתגלגל שמוביל בסופו של דבר לשיטור יתר, להאשמות בדברים שונים, והדו"ח קבע מפורשות שצריך להוציא נוהל, שהמשטרה צריכה להסדיר נוהל לגבי הסמכות הזאת שהיום היא סמכות שרירותית לחלוטין, אין שום דבר שמנחה את שיקול הדעת של השוטר, לא חשד סביר ולא שום דבר, ואנחנו רואים שזה ממשיך בפועל, אנחנו מקבלים הרבה מאוד תלונות מאוכלוסיות שונות לגבי השימוש בסמכות הזאת בצורה מפלה, אז אני חושבת שהגיע הזמן להוציא נוהל, ולא סתם נוהל אלא נוהל שבאמת הוא עם שיניים שקובע בצורה מאוד ברורה את האיסור על הפעלת הסמכות הזאת בפרופיילינג, ובין היתר גם מחייב איסוף נתונים.
אן סוצ'יו: ראינו פה לגבי כל מה שנאמר פה שאיסוף נתונים זה הדבר הקריטי ביותר.
אן סוצ'יו: הדו"ח הזה לא היה קיים אם לא היה אפשר לפלח את הנתונים לגבי השיטור, לגבי מה שקורה עם אתיופים בכל אחת מהזירות החברתיות, ואני חושבת שזה הבסיס להכל בעצם, איסוף הנתונים ויכולת הפילוח שלהם.
אברהם נגוסה: אני מעדיף שהמשטרה תרכז את השאלות ואז ניתן לך לענות.
אברהם נגוסה: אני בטוח שיעלו עוד נקודות אז עדיף שתתייחס ביחד.
אברהם נגוסה: בני בבקשה אבל בקיצור.
בני פרץ: אני אגיד בקיצור אבל יש דברים חשובים.
אברהם נגוסה: חשובים - - -
בני פרץ: אדוני היושב ראש, גם עם כל הנושא הזה לגבי המשטרה ושיהיה להם צילומי וידאו לכל שוטר, צמוד אליו, אם זה יתבצע.
בני פרץ: אני אומר לך שאני חושב, לא רק את זה, אלא גם אולי ועדת הקליטה יחד עם ועדת הפנים, לבצע חוק שכל חקירה, כי אני לא רוצה לדבר ספציפית על אתיופים אלא על כולם, כללי, שיתחילו חקירות מצולמות.
בני פרץ: רק אז תוכלו לדעת את העובדות ומה קורה לאזרח, כפי שקיים במדינה מתוקנת כמו ארצות הברית.
בני פרץ: לא יכול להיות שאזרח שמוכנס לחדר חקירות ומדבר ויכולה לבוא עוד אחת ולהתערב פה, בלי לרשום שום דבר, ובסוף מפילים עליו תיק, וזה דבר שהוא טבעי וידוע.
בני פרץ: אז כדי למנוע את זה אני חושב שכבר - - - מדינה מתוקנת, כל חקירה שהיא, לא רק ברצח, כל חקירה שהיא תתחיל להתבצע מוסרטת מתחילתה ועד סופה.
בני פרץ: כך אם נאמרו דברים על ידי אותו אדם ולא נכתבו שם או סולפו והחתימה או שהוא לא ידע לדבר עברית טוב, אפשר לזהות את זה על פי הצילומים.
בני פרץ: כי מי שלא מנוסה בפנים, לא ידע את זה.
בני פרץ: אני חושב שהגיע הזמן שוועדת הקליטה יחד עם ועדת הפנים לבצע, ושלא יגידו במשטרת ישראל שאין להם זמנים לדברים האלה, אין להם יכולות, יש להם הכל.
בני פרץ: כי התקציב שהם מקבלים ואין עליו פיקוח הוא יותר גדול מכל אחד ואחד אחר במדינת ישראל.
בני פרץ: אז במקום שילך לבתי מלון או לדברים כאלה, שילך לדברים הקטנים האלה שהם חשובים למען האזרח.