GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרדכי יוגב: אין בעיה, אני בעד.
אברהם נגוסה: כיוון ההסכמה, לדעתי - - -
30741: הכיוון שאתה מדבר עליו, אני הצעתי לבעלים של החברה לפני חודש.
אברהם נגוסה: אז בואו נעשה את זה, הם מוכנים.
רודי חיון: אני אתן דוגמה, כבוד היושב ראש.
מרדכי יוגב: רודי, תכתב אותנו, תכתב גם את הוועדה, בבקשה, אתה יכול לכתב גם אותי או את סופה, על מסמך תיקון הליקויים שלך ואנחנו נשתדל להיות במעקב.
אברהם נגוסה: רגע, משרד הקליטה - - -
רודי חיון: אני אתן לכם דוגמה.
רודי חיון: אחד הליקויים זה שהכנסנו מישהו שהוא תייר בכל הכיתה.
רודי חיון: אנחנו שלחנו אליהם ואמרנו שמעכשיו לא מכניסים תיירים.
רודי חיון: אז תיקנו את הליקויים, כתבנו את זה, יש לו את זה במייל.
רודי חיון: שלחנו את זה.
רודי חיון: ריבונו של עולם, שלחנו תשובות במייל.
רודי חיון: למה הגעתי לכנסת?
רודי חיון: כי בשורה התחתונה כשאני עניתי במייל לא קיבלתי תשובות.
מרדכי יוגב: תכתוב שוב תוך יומיים - - -
30741: כן, לפני שפנית לכנסת גם פנית לתקשורת.
רודי חיון: ברור, ברור שאני אפנה.
30741: כן, אבל אתה מסלף עובדות, רודי, וחבל.
רודי חיון: אני לא מסלף.
30741: אתה כן.
רודי חיון: השיימינג שעשיתם בפייסבוק זה לא תקשורת?
רודי חיון: שאתה עונה אפילו בשבת לעולים.
30741: נכון, אני עונה כי אכפת לי מהעולים.
רודי חיון: נכון, אתה עונה להם?
30741: כי אכפת לי מהעולים, בטח.
אברהם נגוסה: אני אוציא אותך, באמת.
אברהם נגוסה: אתה מגזים.
אברהם נגוסה: הנקודה שלך ברורה, אל תעשה את ה – אנחנו בכיוון הטוב לפתרון.
סופה לנדבר: תקבל, רודי, את ההמלצה שלנו.
סופה לנדבר: תשב איתם, בלי להרים את הקול.
30741: שיכתבו את המכתב, אנחנו לא יכולים בלי מכתב.
30741: בלי מכתב אין שום דבר.
אברהם נגוסה: כן, סם קדוש, בקיצור.
סם קדוש: אדוני היושב ראש, יש ממש פרויקט יפה של השרה לשעבר, באמת אני רואה מבחינת הצעירים, כמו בת השירות, שלא היה להם מקום כדי ללמוד כשהם עושים שירות לאומי ונותנים למדינה, זה פרויקט יפה וכשיש דברים יפים צריך להמשיך.
סם קדוש: עכשיו, יש את היצרים של משרד הקליטה ואנחנו רואים כארגון, ושל חברה, שאני מכיר, הם גם בירושלים ובסופו של דבר הם פונים לאוכלוסיות דוברי רוסית, דוברי צרפתית, אז אנחנו מכירים אותם.
סם קדוש: אם אנחנו רוצים את הפשרה, איך שאני רואה את הדברים, אם אנחנו מושיבים עוד פעם את משרד הקליטה וגם את 'אולפן שלי' לא ייצא שום דבר ולא נעשה סיפורים כי בסופו של דבר לכל אחד יש את המטען.
סם קדוש: אני ראיתי שיימינג של משרד הקליטה לחברה ואני לא האמנתי, אבל לא משנה, לכל אחד יש - - -
30741: לא היה שום שיימינג.
סם קדוש: לא, היה שיימינג, עוד פעם, אני ראיתי את זה - - -
30741: לא, סליחה, אני רוצה שתדייק בדברים, אדוני.
סם קדוש: לא משנה, אני ראיתי.
סם קדוש: ראיתי בצרפתית, ראיתי בעברית.
30741: כתבנו - - -
סם קדוש: אלכס, לא ניכנס לזה.
30741: לא, אבל אתה אומר דברים לא נכונים.
סם קדוש: אבל כן, אני שמעתי על - - -
30741: הוא אומר שיימינג, לא היה שום שיימינג.
סם קדוש: אלכס, אני שמעתי, אלכס, תראה - - -
30741: - - - הודעה רגילה שצריך לכתוב.
סם קדוש: מר קושניר, אתה – אני ידעתי על הפרשה - - -
קריאה: אבל אנחנו שמענו על זה בפייסבוק.
קריאה: אני שמעתי מה שקרה בפייסבוק.
סם קדוש: אדוני היושב ראש, אם אנחנו רוצים ל - - -
מרדכי יוגב: סם, אני לא יכול, אני חייב לצאת.
קריאה: אני מורה שם ו - - -
30741: היית צריכה לשמוע את זה מהנהלת החברה, לא ממני.
30741: סליחה.
30741: אני כתבתי את ההודעה בפייסבוק לעולים - - -
סם קדוש: אדוני היושב ראש, אתה צריך להיות המקשר, או חבר הכנסת מוטי, בישיבה הבאה כדי לעשות את הפגישה.
סם קדוש: זה מה שאני מבקש, אם לא, לא נצא מזה.
מרדכי יוגב: אני סומך בעניין הזה על השרה והמנכ"ל.
מרדכי יוגב: באמת סומך.
סופה לנדבר: יש רצון טוב.
אברהם נגוסה: אני חושב שמשרד החינוך, אני לא רואה את התפקיד שלהם בנושא הזה לעזור לנו.
יהודית גיגי: אנחנו לא קשורים לנושא, האולפנים שלנו פתוחים לרווחה בפני כל העולים, אנחנו לא חלק מהעניין.
אברהם נגוסה: אז אנחנו נשמע יותר מאוחר, אני רוצה לסכם את הנקודה הזו.
אברהם נגוסה: יש כיוון טוב ששלושתנו, חברי הכנסת, מציעים, שהחברה חייבת לתקן את הליקוי שלה, אבל באותו זמן גם משרד הקליטה צריך לתת הזדמנות להמשיך לעבוד.
אברהם נגוסה: אתם תכתבו את הליקויים - - -
סופה לנדבר: אתה לא יכול להגיד שהם ימשיכו לעבוד, הם צריכים ליישר את הקו.
סופה לנדבר: אף אחד לא - - -
אברהם נגוסה: כן, אז תשלחו את זה עם העתק לוועדה, בינתיים משרד הקליטה יקפיאו את ההחלטה שלהם, את ה - - -
30741: לא, סליחה, אדוני.
30741: אני לא יכול להקפיא החלטה.
קריאה: אתה אומר 'יקפיאו' והוא עושה לך 'לא'.
30741: אין לי סמכות אפילו לעשות את זה.
אברהם נגוסה: זה הסיכום שלנו, זכותך להתנגד, אבל זה מה שאנחנו מציעים.
30741: אוקיי, אין בעיה, אז אני מתנגד.
אברהם נגוסה: אני מקווה שאתה תשתכנע.
30741: אבל אני רוצה שבוועדה גם ההתנגדות שלי תירשם.
30741: בפרוטוקול.
אברהם נגוסה: בסדר, אני רוצה להמשיך את זה.
אברהם נגוסה: זה חשוב, להקפיא את זה, המורים ימשיכו לעבוד, להכניס אותם למאגר, באותו הזמן לתקן את הליקויים.
אברהם נגוסה: בבקשה, אנחנו עוברים לנושא הבא.
אברהם נגוסה: הנושא הבא זה אולפן אינטרנטי.
אברהם נגוסה: אנחנו קודם הסברנו ואני רוצה לשמוע בנושא הזה את משרד החינוך.
שלומית אבינח: למה חינוך?
שלומית אבינח: משרד הקליטה.
אברהם נגוסה: לא, קודם משרד החינוך.
אברהם נגוסה: במדינת ישראל מי שאחראי בעניין האולפנים זה האגף לחינוך מבוגרים, משרד החינוך.
אברהם נגוסה: אחר כך נשמע גם את משרד הקליטה, גם את 'אופק' והסוכנות וההסתדרות הציונית לגבי חו"ל.
אברהם נגוסה: אני מדבר עכשיו לגבי פה במדינת ישראל.
יהודית גיגי: משרד החינוך, האגף לחינוך מבוגרים, מעניק שירותי לימוד שפה לכל העולים הבאים בשעריה של מדינת ישראל.
יהודית גיגי: זה באמצעות האולפנים שפזורים על כל הארץ, כולל עוטף עזה, כולל יטבתה, כולל הפריפריה בגבולות המדינה.
יהודית גיגי: האולפנים מתחלקים לשני סוגים, כידוע, אולפן ראשוני, מכונה אולפן א', ואולפני המשך, שזה אולפני ב'.
יהודית גיגי: המסגרות שונות ומגוונות, מותאמות לרמות הידע של הלומד בעברית, למסגרת העלייה ולפרויקטים ייעודיים בשיתוף עם משרד הקליטה והסוכנות היהודית.
יהודית גיגי: לימוד השפה נעשה במרחבי לימוד, גם בכיתות לימוד וגם במרחבי למידה מקוונים הכוללים מערכת moodle ללמידה במרחב דיגיטלי.
יהודית גיגי: מערכת זו היא מערכת סגורה של מורי האולפנים, היא מכילה חומרים פדגוגיים להוראת העברית, מערכת מבחנים, תכנית לימודים, מטרות הלימוד, אתרי כיתות, מערכת לתרגול לשוני ועוד.
יהודית גיגי: בנוסף לזה יש את ה'חדשון' לעברית קלה מטעם משרד החינוך לתלמידים, בדרך כלל מהחודש השלישי לאולפן הראשוני.
יהודית גיגי: זה עיתון מקוון, חדשותי, שמכיל משימות לימודיות לשימוש המורה והתלמיד, לעיבוד מידע בטקסטים, בצפייה ובהאזנה, כל המיומנויות.
יהודית גיגי: ממידעים שמגיעים אלינו יש שימוש ענק בעיתון הזה, כולל יהדות התפוצות.
יהודית גיגי: המערכת מקבלת מכתבי תודה על כך.
יהודית גיגי: המורים שלנו גם מלמדים באמצעות רשתות חברתיות, ווטסאפ ועוד, הכול פרי עבודה פדגוגית של מורי האגף לחינוך מבוגרים.
יהודית גיגי: האגף גם נמצא באופן מתמיד בתהליך שיפור, גיוון דרכי הוראה, הערכה, יצירת סביבות לימוד עדכניות ומאתגרות שמאפשרות לימוד יעיל, מעניין ומאתגר של השפה לכלל האוכלוסיות מכל התרבויות, מכל התפוצות, עם המאפיינים הייחודיים.
יהודית גיגי: מחקר הערכה שהסתיים בשנה שעברה, של ראמ"ה, הרשות הארצית למדידה והערכה, העלה כי 85% שבעי רצון מהלימוד באולפנים של משרד החינוך ו-95% מבין 1,000 הנחקרים הודיעו כי ימליצו לחבריהם ללמוד באולפנים של משרד החינוך.
יהודית גיגי: בשלוש השנים האחרונות אנחנו מיישמים תכנית לימודים חדשה ומערכת מדידה חדשה, זה חלק מתהליך מובנה על פי מטרות הוראה.
יהודית גיגי: התהליך הוא תהליך שקובע גם את רמת הלימוד, רמת הידע של הלומד בעברית מרמה א' ועד רמה ד' ובתק"א גם ה' ו-ו', כדי להתקבל למוסדות לימוד אקדמיים.
יהודית גיגי: בסיום כל אולפן תלמיד נבחן ומקבל תעודת סיום.
מרדכי יוגב: את מדברת על אולפנים אינטרנטיים או על אולפני כיתות?
יהודית גיגי: אני מבחינה בדבריי, גם זה וגם בזה, אני עוטפת - - -
מרדכי יוגב: יש לכם אולפנים אינטרנטיים?
אברהם נגוסה: לא שמענו עד עכשיו.
יהודית גיגי: יש ערוצי לימוד אינטרנטיים.
יהודית גיגי: ערוצי הלימודי האינטרנטיים, סיפרתי עליהם ודיברתי עליהם - - -
מרדכי יוגב: עיתון הוא לא ערוץ לימוד.
מרדכי יוגב: טענו בחיטים, ענה לו בשעורים.
מרדכי יוגב: אני חייב לצאת, אדוני היושב ראש, אני אשאיר פה את אחד העוזרים שלי, אני אשמח לשמוע את משרד העלייה והקליטה, שהיה יותר מתכוון לעניין.
מרדכי יוגב: גם שמעתי מאלכס שיש לו כוונות טובות בעניין, הלוואי שהיה שיתוף פעולה בין שני המשרדים.
סופה לנדבר: אבל אני חושבת שזה צריך להיות על משרד החינוך ולא על משרד העלייה והקליטה.
מרדכי יוגב: אין לי בעיה, אבל זה כלי כל כך משמעותי.
30741: יהודית, האגף לא נסגר?
מרדכי יוגב: יש פה אנשים פרטיים שמוכנים לתת את העבודה שלהם למשרדי הממשלה, אדוני היושב ראש, צריך לשמוע אותם, היו יכולים לקבל מהם תכניות מובנות.
אברהם נגוסה: ממה שאת הסברת לנו עכשיו מה שאנחנו ציפינו לשמוע לא קיבלנו.
יהודית גיגי: יש לנו ערוצי לימוד מקוונים.
אברהם נגוסה: באינטרנט יש?
יהודית גיגי: כן, במערכת סגורה, יש מערכת של כיתות חכמות, יש לימודים מקוונים, יש אתר של האגף לחינוך מבוגרים, שיש בו חומרים.
אברהם נגוסה: זה אולפן?
יהודית גיגי: כן, זה אולפן, זה חלק מלימודי אולפן, ואני גם מסבירה שאנחנו באופן מתמיד שוקדים כל הזמן לפתח את התשתיות האלה.
אברהם נגוסה: משרד הקליטה מאשר את זה?
30741: לא, משרד הקליטה - - -
סופה לנדבר: משרד הקליטה לא מאשר את משרד החינוך.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע את האנשים.
30741: אתם לא רוצים לשמוע אותנו, מה אנחנו עושים בנושא הזה?
אברהם נגוסה: לא, אני שאלתי - - -
30741: לא, לא לאשר, יש לנו דברים שלנו שאנחנו עושים.
אברהם נגוסה: אוקיי, אז תסביר לנו מה אתם מתכננים לעשות.
יהודית גיגי: אני רק אדגיש שאנחנו מאפשרים לימודי עברית לעולים שמגיעים לארץ, לא לתפוצות.
30741: אני רוצה לעדכן את חבר הכנסת מוטי יוגב, שבאמת כל הזמן מנסה לקדם את הנושא הזה.
30741: יופי, בגלל זה אני אומר את זה, בשבילו.
30741: משרד העלייה והקליטה מפעיל נכון להיום 300 כיתות פרונטליות בחו"ל, אם אתם רוצים את הפילוח, אז צרפת זה 125 כיתות, חמ"ע, זה ברית המועצות לשעבר, זה 136 כיתות ו-30 בריטניה, 30 הונגריה, 19 ברזיל, 2 אורוגוואי ו-30 כיתות בארצות הברית.
30741: אנחנו מפעילים את זה באמצעות 'אופק ישראלי', הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית, באמצעותם אנחנו מפעילים את הפרויקט הזה.
30741: בנוסף לזה, במקביל, בצרפת אנחנו מפעילים בבינאריים, שזה נותן פתרון ללימודים מרחוק עבור אלה שרוצים ללמוד עברית.
30741: היום יצרנו סוג של רצף שמתחיל מחו"ל, כאשר לאנשים יש היום מגוון אפשרויות ללמוד עברית בחו"ל באופן פרונטלי, גם 500 שעות באמצעות נתיב וגם 300 שעות אולפן באמצעות 'אופק ישראלי' או הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית ובמקביל אנחנו שוקדים כרגע על תכנית פדגוגית משמעותית שתכלול גם את הנושא של אולפן אינטרנטי ככלי תומך לתכנית לימוד העברית האחידה שאנחנו הולכים לייצר בשנת 2019.
30741: זה הכול, תודה.
אברהם נגוסה: כן, בבקשה, הסוכנות.
רינה זסלבסקי: הסוכנות היהודית.
רינה זסלבסקי: אם מותר לי להוסיף, היחידה ליהדות דוברת רוסית בעולם.
רינה זסלבסקי: אנחנו מפעילים אולפנים מקוונים, אולפנים אינטרנטיים, ככה זה עבור חבר הכנסת מוטי יוגב, לדוברי רוסית.
רינה זסלבסקי: זה כיתת אולפן לכל דבר ועניין שאנחנו מקיימים אותה על בסיס פלטפורמה מאוד מפותחת בשם Adobe Connect, שמאפשרת למידה אינטראקטיבית לגמרי, עם המורה, כולל חלוקה של תלמידים לקבוצות.
רינה זסלבסקי: כרגע אנחנו שוקדים על הרחבה של הפרויקט.
רינה זסלבסקי: מר אלכס קושניר יודע, דיברנו על זה, אנחנו עשינו פיילוט עם גישה מאוד חדשנית שנקראת בעולם flipped classroom או כיתה הפוכה, כאשר אנחנו מפתחים חומרים ברוסית שהתלמיד לומד על פיהם, כולל תרגילים אלקטרוניים לפני הכניסה לכיתה הווירטואלית.
רינה זסלבסקי: כרגע אנחנו מפתחים את זה ברוסית, פיתחנו את רמה א', כרגע אנחנו מפתחים את רמה ב'.
רינה זסלבסקי: זה ניתן לתרגום לשפות נוספות, אם יוחלט על ההרחבה של הפרויקט, וניתן לתרגם את זה לכל השפות, לצרפתית, לאנגלית, לפורטוגזית.
רינה זסלבסקי: דרך אגב, קיבלנו פנייה מברזיל עם בקשה שהם רוצים שהחומרים יתורגמו, אם יימצא לזה תקציב.
רינה זסלבסקי: אז בהחלט, ותודה לחבר הכנסת מוטי יוגב, שהוא מקדם את הנושא, גם אנחנו סבורים שזה נושא מאוד מאוד חשוב ובהחלט בתחום של דוברי רוסית במדינות דוברות רוסית אנחנו שוקדים על העניין ותודה.
אברהם נגוסה: את השם להציג לפרוטוקול.
יוסף אפללו: ברשות אדוני, יושב ראש הוועדה, וברשות מנכ"ל משרד העלייה והקליטה ושרת הקליטה לשעבר, אני רוצה להציג את עצמי.
יוסף אפללו: שמי יוסף אפללו, עליתי ארצה לפני מספר שנים ואני עובד היום בתחום הווידיאו וגם בתחום האינטרנט, מחשבים.
יוסף אפללו: בשנים האחרונות עבדתי על פרויקט שנקרא מג'יק היברו.
יוסף אפללו: זו תכנית לימודים של השפה העברית באינטרנט שמותאמת במיוחד לציבור הצרפתי, אבל לא רק לציבור הצרפתי, גם לציבור רוסי, ציבור אמריקאי, אבל אני מדבר בינתיים על הציבור הצרפתי שמעניין אותנו.
יוסף אפללו: למה עבדתי על התכנית הזאת?
יוסף אפללו: כי הרגשתי בחוש, הייתי עולה חדש גם, כמה קושי לימוד השפה הפריע להתאקלמותי בארץ, במגוון תחומים, כמו בתעסוקה, כמו בחיי היום יום בכלל, מול השכנים, ברחוב, בבנק, במכולת, בכל מקום, מול משרדי ממשלה, מול מורי בתי הספר.
יוסף אפללו: היו גם בבית התפרצויות של חוסר תקשורת בין הורים לילדים.
יוסף אפללו: בקיצור זה היה מצב בלתי נסבל.
יוסף אפללו: אז חקרתי את העניין הזה של לימוד השפה העברית, דיברתי עם הרבה עולים מצרפת, אלה שהצליחו ללמוד באולפן וגם אלה שעברו את המסלול כמוני, של התחלת אולפן והפסקה באמצע בגלל הצורך לצאת לפרנס או כל מיני סיבות אחרות.
יוסף אפללו: דיברתי גם עם עולים שהחליטו מרצונם, לצערנו, לחזור לצרפת וניתחתי איתם את הסיבות שגרמו להם לחזור לצרפת, מה לא היה להם טוב וכדומה.
יוסף אפללו: מתוצאות המחקר הבנתי שני דברים חשובים.
יוסף אפללו: האחד, חייבים ללמוד את השפה כבר בצרפת, עוד בטרם העלייה לארץ, כשהתלמיד נמצא בצרפת, או בקנדה, בלגיה או מקום אחר, הוא רגוע יותר, הוא מסודר מבחינת התעסוקה, מבחינת הדיור והוא יותר פנוי ללמוד את השפה ולהכיר אותה בצורה יפה.
יוסף אפללו: הדבר השני שהבנתי מהקשר עם העולים הוא שצריך למצוא אלטרנטיבה לאולפנים הקיימים הנוכחיים היום.
יוסף אפללו: לא לכולם יש את היכולת לשבת בכיתה עם מורה ולהתאים את עצמם לשעות האולפן, במיוחד כשעולים לארץ ורוצים לפרנס את המשפחה ולמצוא עבודה ולהתאקלם בארץ.
יוסף אפללו: אי אפשר לוותר על לימוד השפה, אבל אי אפשר תמיד להסתדר עם זמני לימוד האולפן.
יוסף אפללו: החשיבה הזאת הובילה אותי ליצור את הפרויקט הזה שנקרא מג'יק היברו.
יוסף אפללו: יצרתי קשר עם מורה מוסמכת בתחום שתכננה את בניית הפרויקט, מורה ממשרד החינוך.
יוסף אפללו: כיום ידוע לכולם שלימוד שפה כלשהי, אנגלית, איטלקית, צרפתית, עובר דרך האינטרנט.
יוסף אפללו: האלטרנטיבה הזו של לימוד השפה דרך האינטרנט מתאימה יותר לחיים המודרניים והמתקדמים שלנו.
יוסף אפללו: אתר הלימודים מג'יק היברו כבר עובד היום, אבל עכשיו אני רוצה להעביר, אם אפשר, לתת זכות דיבור - - -
אברהם נגוסה: האתר הזה ידוע למשרד הקליטה או לסוכנות היהודית, להסתדרות הציונית, ל'אופק', שפועלים בחוץ לארץ בעניין אולפן אינטרנט כמו שהמנכ"ל הסביר לנו?
אברהם נגוסה: האם החברה הזאת מוכרת?
אברהם נגוסה: האם אתם הצעתם לארגונים האלה או למשרד הקליטה - - -
יוסף אפללו: אנחנו בהתחלת הפרויקט, לא היה פרסום.
יוסף אפללו: עשינו ניסיון, אבל אנחנו צריכים עזרה היום.
יוסף אפללו: אני רוצה, אני מאוד רוצה שהחבר שלי עוזי שלום יסביר ויציג לכם, אבל בקצרה, את התכנית.
אברהם נגוסה: לא, אין לי זמן.
אברהם נגוסה: יש את החברה, אנחנו רוצים איך אתם משווקים את החברה הזאת שמשרד הקליטה, 'אופק' והסוכנות וההסתדרות יכולים להתחבר אליכם לטובת היהודים שנמצאים בתפוצות וגם לטובת העולים.
אברהם נגוסה: אם בנקודה הזו אתה רוצה להגיד לי, אז בבקשה.
עוזיאל שלום: יותר חשוב להסביר את העניין הטכני.
שלומית אבינח: תציג את עצמך, בקצרה.
עוזיאל שלום: שלום, שמי עוזי שלום, אני המנהל הטכני של הפרויקט הזה, מג'יק היברו.
עוזיאל שלום: באמת שמחתי לשמוע ממנכ"ל משרד העלייה והקליטה, מר אלכס קושניר, על כל הפעילות והעבודה בצרפת והשיעורים שנמסרים שם.
עוזיאל שלום: למעשה, כמו שידידי, מייסד התכנית, ציין, מאוד מאוד חשוב ללמוד את השפה הזאת כבר בצרפת, כשנמצאים שם, כשרגועים, כי כשמגיעים אחר כך לארץ, גם כשעוברים את האולפן, אני מדבר על מציאות חיים שאני נפגש איתה מדי יום, אם זה במשרד, אם זה אנשים צרפתים קרובי משפחה, הם עדיין לא הצליחו לקלוט את השפה גם אחרי שהם עברו את האולפן, הם מסתדרים בחיי היום יום, אבל הם לפעמים מתמודדים עם שירות לקוחות שהם צריכים לדבר והם לא מקבלים את שירות הלקוחות בצורה טובה בגלל שהם לא יודעים את השפה.
עוזיאל שלום: אני חושב שהתכנית הזאת שחברי פה ייסד, ואני אחראי על הטכניקה של התכנית, אני תיכף אסביר אותה בקצרה, היא תכנית שנועדה הרבה יותר מללמד עברית, אלא יותר ללמד ישראלית, ללמד הווי, תרבות חיים, ואני חושב שכשניגשים ללמד לעולים או אפילו לכאלה שגרים בצרפת, ללמד את השפה, אנחנו הרבה מעבר מאשר מלמדים אותם מילים ואותיות, אלא הווי ישראלי ותרבות חיים.
עוזיאל שלום: ואני אסביר בקצרה את התכנית שלנו של מג'יק היברו.
אברהם נגוסה: תנסה לקצר.
עוזיאל שלום: אני אקצר מאוד.
עוזיאל שלום: התכנית שלנו היא תכנית פדגוגית שנכתבה על ידי מפקחת לעברית שעבדה במשרד החינוך, התכנית כוללת שלושה חלקים.
עוזיאל שלום: החלק הראשון הוא האולפן הווירטואלי שנמצא, הוא כבר קיים ברשת, אפשר לחפש אותו, מג'יק היברו, ובאתר יש סרטונים קצרים, רמות לימוד, מדברים על שלוש רמות לימוד שקיימות כבר באתר ומשתמשים בהן, אחר כך יש את הרמה הרביעית, שבשלבי גמר, רמה חמישית ושישית בשלבי הכנה.
עוזיאל שלום: התלמיד מתחיל עם סרטון של שיעור, הוא רואה שיחה בעברית בין ישראלים, ממשיך עם זה שהוא לומד את המשפטים עם תרגום לצרפתית.
עוזיאל שלום: כן, אבל שני החלקים הנוספים - - -
אברהם נגוסה: יש לי הצעה, הרעיון טוב, הפרויקט מצוין, אני רוצה שתיצור קשר עם האנשים שמבצעים את זה ותחבר.
עוזיאל שלום: ישבנו בפגישה אחת עם הסוכנות היהודית, זה לא כל כך התקדם.
עוזיאל שלום: אני מאמין שאם נצליח ל - - -
אברהם נגוסה: זו הכתובת הנכונה.
אברהם נגוסה: יש לך סוכנות, יש לך את משרד החינוך, יש לך את משרד הקליטה, 'אופק ישראלי', ההסתדרות הציונית.
אברהם נגוסה: אתה צריך לשבת איתם ולהסביר שהם, שהם ישתמשו או יקנו את השירות שלכם.
אברהם נגוסה: זו הדרך.
אברהם נגוסה: פה בכנסת נתתי לך להציג את העניין, מעבר לזה אי אפשר כי אין זמן.
עוזיאל שלום: תודה רבה.
אברהם נגוסה: עכשיו הנושא השלישי - - -
יוליה סקין: אפשר לומר משהו בקצרה?
יוליה סקין: אני מההסתדרות הציונית.
יוליה סקין: שמי יוליה, אני מההסתדרות הציונית העולמית, מהמחלקה לעידוד עלייה.
יוליה סקין: אנחנו עתידים כבר בחודש ינואר לפתוח עשרה אולפנים וירטואליים בצרפת, כפיילוט ראשוני, כבר יש לנו מורים, כבר יש לנו תלמידים שנרשמו.
יוליה סקין: מה שחשוב ורציתי להדגיש, אנחנו הולכים לעשות את זה באמת פנים מול פנים, כשהמורה יושב בבית שלו ובזמן שנוח לו והתלמיד ולא תלמיד שיושב ורואה איזה שהוא סרטון, שאנחנו יכולים למצוא את זה ביוטיוב.
יוליה סקין: זאת הדרישה שאנחנו רואים בשטח - - -
עוזיאל שלום: זה ההמשך של התכנית שרציתי להציג.
יוליה סקין: שגם ככה אף אחד לא יכול לדלג.
אברהם נגוסה: אחר כך תשבו.
עוזיאל שלום: לא, היא אמרה שאנחנו – זה ההמשך של התכנית שרציתי להציג.
יוסף אפללו: מפגשי וידיאו, גם מאמן אישי.
יוליה סקין: אנחנו נשמח לקבל מכם גם את ה - - -
אברהם נגוסה: אני מציע לכם.
אברהם נגוסה: הם עובדים בשפה, אז הם עובדים במדינות אחרות, ההסתדרות הציונית העולמית, אז אחרי הדיון תחליפו כתובות, תקבעו ותדברו על זה.
יוליה סקין: כן, אמרתי שאנחנו נשמח באמת לקבל ולבחון את האפשרויות, אבל מהדרישה שאנחנו רואים מהתלמידים, ברגע שקובעים להם את השעות אז הם יודעים שהם צריכים להגיע ואנחנו גם מקדמים פרויקט נוסף שבו התלמידים מדברים עם תלמידים אחרים בעולם.
יוליה סקין: הם מקיימים איזה שהוא שיח והכול וירטואלי, אם זה תלמיד מצרפת שיכול לדבר עם תלמיד מברזיל והם מתרגלים ביניהם את העברית.
שלומית אבינח: אסתר בלום, את רוצה עכשיו?
שלומית אבינח: כי היא ביקשה לדבר.
אברהם נגוסה: אסתר, עכשיו או בסוף?
אסתר בלום: לא משנה.
אברהם נגוסה: אנחנו עכשיו רוצים לשמוע על קשיי למידה באולפן, עולים שיש להם מגבלות או קשיי למידה, האם יש התייחסות מיוחדת לנושא הזה?
אברהם נגוסה: אם כן, אנחנו רוצים לשמוע ממשרד החינוך, בבקשה.
יהודית גיגי: אולפנים לקשיי למידה.
יהודית גיגי: תלמידים בעלי קשייה זה בעצם קשת רחבה של קשיים והשאלה למי מכוונים, אבל אני אתייחס לכמה דברים.
יהודית גיגי: לתלמידים מתקשים באולפן יש מערך תומך ומחזק במסגרת האולפן, התלמיד מתקדם לפי רמתו.
יהודית גיגי: מערך המבחנים בנוי כך שהזמן יתאים גם לתלמידים המתקשים.
יהודית גיגי: תלמידים בעלי לקויות חריגות, מחלות כרוניות, בהמלצת הצוות הפדגוגי אנחנו מציעים חלופה של בחינות בעל פה, אבל זה באמת באישור חריג מיוחד של הפיקוח, בכפוף לאישורים וכו'.
יהודית גיגי: לגבי תלמידים בעלי צרכים מיוחדים ו/או נפגעי נפש הזכאים לסיוע במסגרת סל שיקום, אני חושבת שנה אחרי עלייתם לארץ, אנחנו פועלים באמצעות חברת מתן ובשיתוף פעולה עם העובדים הסוציאליים המחוזיים של משרד הקליטה.
יהודית גיגי: ההיענות נעשית לפי פנייה.
יהודית גיגי: תכנית הלימודים לרכישת שפה היא אותה תכנית, אבל היא עוברת התאמות לפי קבוצת הלומדים בעלי קשיי הלמידה ומשך הלימוד הוא שונה.
יהודית גיגי: למשל יש כיתת חירשים ב - - - יש אולפן נגיש בחיפה, יש אולפן נגיש בירושלים, שעכשיו מתפתח עם עיריית ירושלים, מחלקת הרווחה.
יהודית גיגי: משרד החינוך עושה מאמצים מיוחדים על מנת לאפשר שילוב התלמידים עם קשיי הלימוד וצרכים מיוחדים באולפן.
יהודית גיגי: התלמידים בעלי צרכים מיוחדים זוכים ללמוד בקבוצה קטנה וביחס אישי.
יהודית גיגי: אציין רק כי עד לפני ארבע שנים פעלה תכנית משותפת לאגף ולג'וינט ולמרכזים לחיים עצמאיים בערים הגדולות.
יהודית גיגי: השותפות הזו הסתיימה וממשיכה ביוזמתנו על פי הצרכים וההפניות.
יהודית גיגי: בנוסף אציין שיש גם מערך לכיתות ייעודיות, כמו למשל כיתות פנסיונרים קשישים, שיש להם צרכים מיוחדים, עולים חדשים זכאים.
יהודית גיגי: אלה לומדים פעמיים עד שלוש בשבוע ומבחן הסיום הוא מבחן בעל פה.
יהודית גיגי: מחבקים את התלמידים האלה.
אברהם נגוסה: בבקשה, המנכ"ל, בנושא הזה.
30741: אני באמת רוצה לציין פה לטובה את משרד החינוך ושיתוף הפעולה שלנו בנושא הזה של עולים בעלי קשיי למידה.
30741: יש פה שיתוף פעולה מצוין.
30741: אני חושב שנכון להיום המענה הוא מענה מיטבי, זה רק צריך להמשיך ככה, זה הכול.
שלומית אבינח: משרד המשפטים, עירית שביב, את רוצה בקצרה?
שלומית אבינח: כי המנכ"ל צריך לצאת.
עירית שביב שני: כן, אני אשמח.
אברהם נגוסה: לא, הוא יחכה עד לסיכום.
עירית שביב שני: זה יותר לגבי הנושא של הנגשה לאנשים עם מוגבלות, עם ליקויי למידה, עם מוגבלות שמיעה, ראייה, מוגבלות פיזית, יש תקנות שמחייבות הנגשה של כל השירותים בכל המקומות.
עירית שביב שני: זה שאת אומרת שיש אולפן נגיש בירושלים, כל האולפנים צריכים להיות נגישים.
עירית שביב שני: צריך לאפשר לאנשים - - -
יהודית גיגי: השם שלו הוא אולפן נגיש.
עירית שביב שני: צריך לאפשר לאנשים עם מוגבלות לקבלת הנגשה ככל האפשר ביחד עם החברה ולא באופן נפרד.
עירית שביב שני: הגיעה אלינו פנייה בנושא של אולפן לחירשים, מישהי שהופנתה לאולפן לחירשים, שהיא ביקשה תרגום לשפת סימנים באולפן רגיל והיא הופנתה לאולפן לחירשים.
עירית שביב שני: האדם היה אמור להגיע לדיון היום, אבל בסוף נבצר ממנו להגיע ואם אני אוכל להקריא את מה שהוא אמר, הוא אמר: 'אנחנו זוג אנשים חירשים, בת זוגי עלתה מגרמניה.
עירית שביב שני: לפני חודשיים פנינו למשרד הקליטה בבקשה להנגיש אולפן לעברית על ידי מתורגמן לשפת הסימנים', הפנו אותם לאולפן לחירשים.
עירית שביב שני: אולפן לחירשים הוא שעתיים כל פעם, לעומת חמישה ימים בשבוע של אולפן רגיל ולוקח לסיים אותו שנה, שנה וחצי, לעומת האולפן הרגיל, שזה בערך חמישה חודשים.
עירית שביב שני: אמרו להם שהם לא יכולים לקבל מתורגמן, שהם צריכים ללמוד באולפן לחירשים.
עירית שביב שני: בסוף היא החליטה ללמוד באולפן רגיל ולקחת מתורגמן על חשבונה.
עירית שביב שני: אנחנו תוהים אם זה הפתרון המתאים בגלל שבעצם בגלל שהיא עם מוגבלות אז היא מקבלת שירות פחות טוב.
אברהם נגוסה: אבל לפי החוק משרדי הממשלה מחויבים לעשות את האולפן בצורה של הנגשה למוגבלות.
אברהם נגוסה: מה שאת טוענת, שלא עושים את זה.
אברהם נגוסה: זה מה שאת טוענת?
עירית שביב שני: הם נותנים לה פתרון אחר, הם אומרים שזה מותאם במיוחד לחירשים, אבל הפתרון הוא לא באותם תנאים של אדם רגיל, זאת אומרת זה לוקח לה שנה וחצי במקום - - -
שלומית אבינח: עירית, תעבירי את הפנייה בבקשה למנכ"ל משרד הקליטה עם העתק לוועדה.
אברהם נגוסה: המנכ"ל אומר שהנושא לא ידוע לו.
עירית שביב שני: אנחנו פנינו למשרד החינוך, בגלל שהבנו ש - - -
שלומית אבינח: אבל היא עולה חדשה.
30741: קודם כל ציינת שפנית למשרד הקליטה ואני לפחות לא קיבלתי פנייה כזו.
30741: בכל מקרה, הנושא חדש לי והוא נושא חשוב, אני מבקש שתעבירו אלינו את הפנייה ואנחנו נבחן אותה.
שלומית אבינח: עם העתק לוועדה.
יהודית גיגי: אני גם רוצה לומר שמשרד החינוך לא אחראי על התשתיות הפיזיות באולפנים, הוא אחראי על כוחות ההוראה.
יהודית גיגי: זאת אומרת שאם עולה חדש זכאי למתורגמן, אנחנו נקבל אותו או דרך חברת מתן או דרך משרד הקליטה או - - -
אברהם נגוסה: משרד הקליטה יענה.
יהודית גיגי: כן, בתיאום כזה שייעשה בין הצדדים.
אברהם נגוסה: הנקודה ברורה, המנכ"ל אמר לך שזה המקרה, צריך להפנות והם יטפלו בזה.
עירית שביב שני: תודה.
אברהם נגוסה: אסתר בלום, קעליטה, בבקשה.
אסתר בלום: תודה רבה, כבוד היושב ראש, תודה רבה, המנכ"ל.
אסתר בלום: בנקודה הזאת אני אתן לג'ואנה להתייחס כי יש לה הרבה מה להגיד ואני מוכרחה להגיד שלפחות בחלק השני של הוועדה, של הדיון, אנחנו תמיד לומדים הרבה מאוד דברים אצלך ותודה רבה על כך, זה מאוד מעשיר אותנו.
אסתר בלום: אני אתן לג'ואנה לדבר על כך אחר כך.
אסתר בלום: אני כן רוצה להתייחס לנושא של 'אולפן שלי'.
אסתר בלום: מאוד מאוד חשוב לי לעשות את זה כי אנחנו פוגשים את העולים החדשים וזו פעם ראשונה, אני חושבת, שאנשים מגיעים אלינו עם הדים כל כך כל כך חיוביים.
אסתר בלום: בהחלט, זו יוזמה של המשרד, יוזמה מאוד מאוד מבורכת, שאני חושבת שהיא מהפכנית מבחינת צורת החשיבה וצורת הנגשת השירות לעולים החדשים, כאשר המשרד יצא והשרה יצאה בנושא הזה אנחנו באמת הורדנו את הכובע ואמרנו שזה הפתרון שצריכים להביא לעולים וזה מה שהמשרד עשה.
אסתר בלום: אז שוב, יישר כוח על זה.
אסתר בלום: כאן יש לנו בעצם ספק, הוא ספק, אף אחד לא מחויב אליו, אבל הוא מחויב לתלמידים שלו ויש כאן ספק שהוא טוב מאוד במיוחד.
אסתר בלום: זאת אומרת זה לא רק שהוא מגיע לכל קצוות הארץ, אולפנים אין, גם הספקים האחרים לא רוצים להגיע לשם.
אסתר בלום: צריך להבין, לספקים יש אינטרס כספי, פה לספק, וכשרודי אומר:
אסתר בלום: אני רוצה לתרום, הם תורמים את עצמם כי הם רואים את החשיבות.
אסתר בלום: יש פה ספק שהוא מאוד מאוד מיוחד בעניין הזה ואני חושבת שצריך לראות את הדבר הזה גם במשא ומתן שיימשך ביניכם ואני מקווה מאוד שתמצאו את הפתרון כי מעבר לזה ששיטת הלימוד שלהם טובה במיוחד, הגמישות בשעות, בכל רחבי הארץ, היא מאוד מאוד מיוחדת - - - מה, סליחה, המנכ"ל?
אברהם נגוסה: לא, הוא צריך להגיב לזה, אבל תסיימי ואז הוא יגיב.
אסתר בלום: אני חושבת שבאמת מדובר בספק שהוא נותן שירות מעל ומעבר לאנשים.
אסתר בלום: אנשים מגיעים אלינו והם אומרים: אני רמה א', לא יודע לקרוא ואנחנו אומרים להם: יש ספקים, תלכו.
אסתר בלום: קודם כל זה הפך להיות מותג והם עצמם, מתוך ההוכחה של העבודה של העבודה שהם עשו בשטח, כי אנשים מדברים אחד עם השני.
אסתר בלום: אנחנו לא עושים פרסומת לאף אחד, אסור לנו, יש כל מיני, והעולים החדשים עושים, כאילו 'תבואו, תלכו ל'אולפן שלי''.