GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סיגל ליבוביץ: כפי שיוגב אמר הולך לעלות אזור אישי לאזרחי המדינה שכולנו נוכל להכנס ולקבל את אותה הנגשה של שירותים מותאמים לנו, כמו לדוגמה אם הדרכון שלנו פג תוקף אז שלושה חודשים לפני נקבל איזו שהיא התראה שאומרת לנו "תכנסו לאזור האישי ותוכלו להגיש בקשה לדרכון".
סיגל ליבוביץ: מי מאתנו לא עבר חוויה כזו או אחרת של פתאום ברגע האחרון שהוא נזכר לטוס הוא רואה שבאמת הדרכון פג תוקף.
סיגל ליבוביץ: כל הרעיון של האזור האישי מעבר לחשיפה היא בעצם לתזמן לנו את אותם שירותים באופן פרו אקטיבי כדי שאנחנו האזרחים נוכל תמיד להיות מוכנים וזמינים לכל מטרה.
סיגל ליבוביץ: כפי שיוגב אמר, כשיעלה האזור האישי, אנחנו במשרד העלייה והקליטה נעשה מפגש בין האזור האישי לאזרח לאזור האישי של משרד העלייה והקליטה.
סיגל ליבוביץ: זה אומר שמתוך אותה תמונת מסך ראשונית של האזור האישי, הוא יוכל – אם הוא ירצה – לגשת לאזור האישי של משרד העלייה והקליטה ואז לצרוך את השירותים התפעוליים המותאמים הנוגעים אליו, בלי הצורך לצאת ולהיכנס מחדש.
30741: הכל בפלטפורמה אחת.
אברהם נגוסה: שרת הקליטה לשעבר, חברת הכנסת סופה לנדבר בבקשה.
סופה לנדבר: קודם כל אדוני יושב הראש, אני רוצה לומר לך תודה על האפשרות שנתת למשרד העלייה והקליטה להציג את הפרויקט הזה שלקח שנתיים וחצי ועלה היום בוועדה, ומשרת את העולים.
סופה לנדבר: אני רוצה להגיד למנכ"ל, לשותפים, לצוות מערכות, אני יודעת שהשקעתם בזה עבודה ענקית.
סופה לנדבר: תודה על מה שעשיתם ותודה בכלל על מה שאתם עושים במערכות המידע, אני לא אתבייש להגיד שאתם הכי טובים במשרדי הממשלה.
סופה לנדבר: כך אני מעריכה.
סופה לנדבר: אני נתקלתי שיש בעיה עם הזיהוי, ואני מאוד מסכימה עם אסתר, עולים מפחדים ואנחנו צריכים למצוא איזה שהוא פטנט, ואנחנו דיברנו על זה לפני שעזבתי את המשרד.
סופה לנדבר: אז יכול להיות, מכיוון שמפחדים ממסירת פרטי כרטיס האשראי ודרכון לא מיד מזמינים, יכול להיות שאם יש תעודת זהות ואנחנו יודעים שלא מיד יש תעודת זהות, להכניס לזיהוי את תעודת העולה שמקבלים מיד כשמגיעים למדינה.
סופה לנדבר: זה יכול להיות עוד סוג של זיהוי ותיקחו את זה בחשבון.
סופה לנדבר: במקום כרטיס אשראי או להוסיף את זה כדבר שהוא כבר קיים מהיום הראשון.
סופה לנדבר: אדוני יושב הראש, שמעת שהמנכ"ל אמר שחסכנו זמן של יועצים.
סופה לנדבר: אז ליועצים יש היום יותר זמן לעשות דברים אחרים ובגובה העיניים כאשר מקבלים את העולה, לתת לו שירות יותר טוב.
סופה לנדבר: כשהמשרד התחיל לעבוד על זה, זה היה המשך של שירות שקיפות וזמינות, ובגלל שהמשרד מתמצא בכמה פרויקטים שנותנים שירות יותר טוב ממה שהיה לפני המון שנים.
סופה לנדבר: אני בהזדמנות הזאת רוצה להזמין אותך לנתב"ג.
סופה לנדבר: אנחנו בסוף החודש נקבל שם את המטוס האחרון שמגיע בשנה האזרחית הזאת ואתה וחברי הוועדה תראו, למשרד תהיה אפשרות להציג לא רק את העולים שמגיעים בשנה הזאת – מה המספר נכון להיום, יותר מ-30,000 עם תושבים חוזרים - - -
סיגל ליבוביץ: עם תושבים חוזרים יותר מ-30,000.
סיגל ליבוביץ: אבל אנחנו בשאיפה שגם במספר העולים נגיע ל-30,000.
סיגל ליבוביץ: אני מקווה.
סיגל ליבוביץ: כרגע הנתונים די דומים לשנה שעברה, יש 1% של גידול.
סופה לנדבר: אני חושבת שיש כאן אפשרות לכל המערכות ולכל השותפים שעובדים על טרום העלייה, לתת מידע לעולה שהוא יכול אחר כך לנצל ולהגיד כשהוא מגיע למדינת ישראל "זה מה שמגיע לי, זה מה שאני צריך לקבל".
סופה לנדבר: לפעמים עולים היו מתלוננים "הציגו לי דברים בצורה אחרת וכאשר אני מגיע למדינה הדברים הם אחרים".
סופה לנדבר: מאוד חשוב לתת את הדגש הזה.
סופה לנדבר: ושוב, לעובדי משרד העלייה והקליטה תודה על מה שעשיתם.
סופה לנדבר: זה לא דבר פשוט.
סופה לנדבר: אני חושבת שזה שירות נטו לעולה החדש, כמו שאנחנו יודעים לתת את השירות הזה היום בנתב"ג, ולא פעם אחת אמרתי תעודת עולה, תעודת זהות, אפשרות לבחור בנק ואפשרות לקבל את כל המידע וגם חוברת.
סופה לנדבר: אבל היום אנחנו כבר לא צריכים חוברת.
סופה לנדבר: חוברת "צעדים ראשונים" יש לכל עולה.
סופה לנדבר: המון שנים הייתי חברה בוועדת פניות הציבור - - -
שלומית אבינח: היית פעמיים יושבת הראש.
סופה לנדבר: הייתי גם יושבת ראש, ובגלל זה קיבלתי לא מעט תלונות על המון פעילויות של משרדים שונים.
סופה לנדבר: תמיד הייתי נותנת עצה "תקחו מהפקיד רשימה מה נדרש", ואף פקיד לא היה נותן רשימה כזאת בגלל שהם יודעים שכאשר אדם צריך להגיע פעם נוספת, הוא לא יכול להגיד לבנאדם "אבל אני ביקשתי ממך" ופה יש מערכת שאני חושבת שכל הכבוד למשרד שאני כבר לא שם, אבל אני מעריכה את כל העבודה שהשקיעו המנכ"ל והעובדים במערכות מידע.
סופה לנדבר: בפעם הבאה אנחנו צריכים להזמין את משרד הרווחה, משרד התחבורה שיציגו את הדברים בשפת העולים ושאנחנו נראה מה העבודה שהם עושים.
סופה לנדבר: נכון, קיבלנו החלטה בממשלה לתרגם את זה לכל השפות שהעולים מדברים, ואנחנו פה בוועדה יכולים לבדוק עד כמה שזה עובד.
אברהם נגוסה: יש עוד משרדים שרוצים לומר משהו?
אברהם נגוסה: כן אסתר בבקשה.
אסתר בלום: רציתי אם אפשר כבוד המנכ"ל, שתתייחס לשאלה של בקשה לפרטי חשבון.
אסתר בלום: אם אפשר להעלות את זה לאוויר?
30741: כפי שאמרתי בתחילת הדיון, שיש לנו צוותי המשך שעובדים כדי להגיע למצב שגם את מספר החשבון אפשר יהיה להעלות ובסוף את צריכה לזכור שמדובר בתעבורה כספית שצריכה לעבור בינינו לבין העולה, אז בשלב הזה אנחנו חייבים לוודא שמדובר בעולה הזה ושזה חשבון שלו ולכן אני חושב שכדי לוודא שבאמת הדבר הזה יקרה, כדי להיות בטוחים שאנחנו מעבירים את הכסף לחשבון הנכון אנחנו חייבים הזדהות פרונטלית, ובשלב הזה זה נשאר כך.
אברהם נגוסה: משרד החינוך, יש לכם מה להתייחס בנושא?
רויטל דותן: לברך על האתר היפה ואנחנו את המידע מעבירים באמצעות מגשרים חינוכיים בין תרבותיים.
רויטל דותן: הבחירה של ההורים היכן ילדיהם ילמדו, בעצם רק לאחר הבחירה הזאת ניתן לדעת בדיוק מה התלמיד יוכל לקבל.
נטע כ"ץ: אני רוצה קודם כל כמובן לברך על היוזמה, אני רואה המון פוטנציאל במערכת הזאת ובהמשך שלה עם כל השלבים שיהיו בעתיד .
נטע כ"ץ: רק רציתי להתייחס למה שאמר המנכ"ל לגבי הזדהות פרונטלית.
נטע כ"ץ: אם אנחנו מדברים על מערכת שהיא מאובטחת ורק הנתונים האישיים של בנאדם יכולים להכנס, אז אני יודע שזה יהיה בעתיד, אבל אני לא רואה סיבה שאם הבנאדם יכול רק להזדהות עם הפרטים האישיים שלו, שלראות את הפרצוף שלו ישנה שם משהו, כי לא אמור להיות לשום אדם אחר את הפרטים של הדרכון שלו וכרטיס האשראי שלו וכל הדברים האחרים שיש שם.
איציק אוחנה: כמה מאגרי מידע אתה יודע שדלפו לא מתוך המערכת הנוכחית ועשו בזה שימוש של נוכלים?
איציק אוחנה: כשאתה מגיע לכסף, זו בעיה מאוד רצינית.
איציק אוחנה: אני לא הייתי רוצה שאני אשנה פרטי חשבון מרחוק, לפחות לא אני, אבל יכול להיות שאני חריג.
נטע כ"ץ: אנחנו מדברים על רק להכניס מידע של בנאדם.
נטע כ"ץ: הוא שולח את פרטי ה- - -
איציק אוחנה: לא, אתה מבקש לעדכן שינוי בפרטי חשבון בנק, אם הבנתי נכון.
נטע כ"ץ: כן.
30741: נטע, תשמע, אני אגיד לך ככה, אין ספק, אתה יודע, האויב של הטוב זה המצוין.
30741: והאויב של המצוין זה המצוין ביותר.
30741: כפי שאמרתי, יש לנו צוותי עבודה שעובדים וכרגע יש אתגרים בשביל להכניס את הסיפור של חשבון הבנק, במיוחד ההגשה הראשונית של חשבון בנק של עולה, ואני לא חושב שזה נושא כל כך קריטי, של להגיע פעם אחת למשרד ולהגיש את פרטי החשבון, אחרי שעשינו את כל העבודה הזאת, ואם יש סיכון ולו הכי קטן, אני כמנכ"ל המשרד לא רוצה לקחת את הסיכון הזה, אלא אם כן אהיה בטוח שלא קיים סיכון.
30741: ברגע שאני אהיה בטוח שלא קיים סיכון אז אנחנו נעשה את זה.
אסתר בלום: אני מעדיפה לשמוע שבעצם חייב לראות את הבנאדם ולהיות קשר אישי עם הרכז מאשר לשמוע כל דבר על בעיה בביטחון, באבטחת המידע.
30741: גם היום בבנק את לא יכולה לפתוח חשבון בנק מרחוק, נכון?
30741: את צריכה להגיע והם צריכים לראות אותך ואת צריכה להזדהות, ויש עוד מערכות נוספות ששם את צריכה להזדהות.
אברהם נגוסה: בואו נשמע את רשות האוכלוסין וההגירה, יש לכם מה להוסיף?
קריאה: היא עזבה.
אברהם נגוסה: יש עוד מישהו שרוצה לומר דברים?
נחמיה חתוכה: אני יכול להגיב?
נחמיה חתוכה: אני מנהל מחוז תל אביב והמרכז במשרד העלייה והקליטה.
נחמיה חתוכה: אחד, דרכון זה תיקון לחוק שהתקבל במחצית השנייה של 2017.
נחמיה חתוכה: מיום הגעת העולה.
נחמיה חתוכה: זה היה תיקון עוול כי העולים היו מקבלים אשרת מעבר ותוקן החוק הזה בקריאה שניה ושלישית והוא יכול לקבל דרכון ביום הגעתו.
סופה לנדבר: זה חוק של ישראל ביתנו.
נחמיה חתוכה: זה חוק שהעביר עודד פורר מישראל ביתנו שהיה מנכ"ל משרד העלייה והקליטה.
נחמיה חתוכה: כמה תור יש במשרד הפנים זה שאלה אחרת אבל בעקרון הוא יכול לקבל ביום הראשון, והעוול הזה תוקן.
נחמיה חתוכה: דבר שני שאני רוצה להגיד, שאני חושב שכשיש כל כך הרבה מידעים שבסוף מתנקזים לאיזה - - - אחת, וזה הדבר היחידי שמטריד אותי.
נחמיה חתוכה: ענין תחזוקת המידע, שמירה על עדכניות המידע של כל הגורמים, היא בעיני המשימה הכי חשובה עכשיו.
נחמיה חתוכה: כי מחר כשנכנס עולה, אני יודע מה הוא יגיד בוועדת ערעורים: "תשמע, היה כתוב באתר ככה".
נחמיה חתוכה: תחזוקת המידע היא מאוד מאוד מאוד חשובה והעדכניות של זה, וזו המשימה של כל מי שמנהל את המידע.
אברהם נגוסה: המנכ"ל רשם.
נחמיה חתוכה: הוא יודע את זה.
אברהם נגוסה: קודם כל זו הצלחה מאוד גדולה למשרד העלייה והקליטה להציג לנו פרויקט כל כך מתקדם ונותן פתרון גם מבחינת ההנגשה לעולה החדש וגם מבחינת זה שהאינפורמציה שקופה והעולה יודע גם לפני עליה וגם לאחריה.
אברהם נגוסה: ועדת העלייה והקליטה מברכת על הפרויקט והיוזמה הברוכה והחשובה של משרד העלייה והקליטה.
אברהם נגוסה: חשוב שכל המידע יהיה במשרד העלייה והקליטה כפי שראינו פה, וגם תכנים שחסרים כפי שאמר המנכ"ל בתחילה שכל הזמן מקדמים ומחזקים אותו וכך זה חשוב.
אברהם נגוסה: מאוד חשוב שמשרדי הממשלה ייקחו את המודל הזה ויעתיקו אותו למשרדים שלהם כדי לא להטריח את העולה ממשרד למשרד, שהוא יוכל להכנס דרך אתר אחד ולקבל את כל המידע דרך הלינק בשפתו.
אברהם נגוסה: לכן חשוב התרגום לכל השפות.
אברהם נגוסה: אנחנו נפנה לכל המשרדים בעקבות הדיון הזה, בעקבות הצגת הפרויקט, נפנה למשרדי הממשלה ולביטוח הלאומי כדי שהם יעבירו את המידע הרלבנטי לעולה ויתרגמו אותו לשפות.
אברהם נגוסה: לא קיבלתי הסבר מספק בעניין התרגום לאמהרית, ושמעתי שגם ביטוח לאומי גם - - - יש מספיק דוברי אמהרית בארץ ויש לנו גם מספיק פוטנציאל לעליה, ואני מאמין שכולם יעלו ולכן חשוב מאוד לתרגם גם לשפה האמהרית.
אברהם נגוסה: אנחנו נשקול לקיים דיון עם משרדי הממשלה הרלבנטיים לקליטת עליה כיוון שזהו נושא מערכתי.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו נקיים דיון עם כל משרדי הממשלה כדי לעודד להמשיך ולעשות בעקבות משרד הקליטה.
אברהם נגוסה: אתה רוצה לומר כמה מילים?
30741: אני רוצה להגיד לגבי אמהרית.
30741: אנחנו שקלנו בכובד ראש גם לנסות להתמודד עם האתגר הזה ועשינו אפילו מחקר שלם בנושא וגילינו שיש עשרות ניבים ודיאלקטים בשפה האמהרית פלוס השפה התיגריט.
פריידי סיני: אלה שצריכים את האמהרית הם יותר פרונטליים ופחות בדיגיטל.
פריידי סיני: עשינו ממש, השקענו בזה הרבה תחקיר.
פריידי סיני: אין דיאלקט אחד שאתה יכול להגיד שהוא רוחבי.
אברהם נגוסה: יש היום באינטרנט אמהרית - - -
פריידי סיני: יש הרבה ניבים.
אברהם נגוסה: אנחנו נשב ונדבר על זה.
אברהם נגוסה: אני חושב שיש מה לעשות בנושא הזה.
אברהם נגוסה: היום משתמשים ברמה בינלאומית באמהרית כי יש הרבה אתיופים בחו"ל והעבודה האינטרנטית מאוד נפוצה היום ואפשר ללמוד ולקחת משם.
אברהם נגוסה: אם אי אפשר, אז אי אפשר, אבל חשוב לבדוק את הדברים.
אברהם נגוסה: אנחנו מקיימים היום דיון במסגרת יום זכויות האדם הבינלאומי שמציינת הכנסת.
אברהם נגוסה: אנחנו מקיימים ישיבת מעקב לגבי יישום דו"ח פלמור למיגור גזענות נגד יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: כמובן קיימנו דיון לפני שנה ב-5 לדצמבר 2017, בהשתתפות מנכ"לית משרד המשפטים עו"ד אמי פלמור שנמצאת איתנו.
אברהם נגוסה: נמצא איתנו גם מנכ"ל משרד הקליטה מר אלכס קושניר וחבר הוועדה חבר הכנסת יואל רזבוזוב, משרדי ממשלה וארגונים.
אברהם נגוסה: הוועדה מקיימת את ישיבתה במטרה לעקוב אחר יישום דו"ח פלמור בדומה לדיון שהתקיים בשנה שעברה בנושא.
אברהם נגוסה: דו"ח פלמור הוגש ב-31 ביולי 2016 לראש הממשלה.
אברהם נגוסה: הדו"ח כולל 53 המלצות ליישום במשרדי הממשלה שונים.
אברהם נגוסה: בין ההמלצות המרכזיות הקמת יחידה ממשלתית במשרד המשפטים לתיאום המאבק בגזענות.
אברהם נגוסה: מינוי ממונה על אפליה בגזענות בכל משרד ממשלתי, יצירת מסגרת לנקיטת הליכים משמעתיים נגד עובדי מדינה ובעלי מקצועות מסודרים במקרים של הטרדה גזענית, קביעת נהלים להגדרת סמכותם של שוטרים לפנות לאדם בדרישה להזדהות באופן מימוש הסמכות בנסיבות שונות, ייצוג משפטי חינם בתביעות שעניינן אפליה על רקע גזעני בכניסה למקומות ציבוריים, המלצות נוספות להגברת נוכחות חיובית של יוצאי אתיופיה במרחב הציבורי, התרבותי והתקשורתי, מנגנון חדשני לקליטה מהירה של אקדמאים יוצאי אתיופיה לשירות הציבורי, הרחבת הפיילוט לנשיאת מצלמות גוף על ידי שוטרים בתחנות משטרה בערים שבהן שיעור גבוה של יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: בדיון שהתקיים בשנה שעברה בנושא זה צוין כי לא כל המלצות הדו"ח יושמו.
אברהם נגוסה: לא כל משרדי הממשלה מינו ממונה על אפליה בגזענות, סוגיית הייצוג המשפטי לא הוסדרה, הרחבת פיילוט נשיאת מצלמות גוף לשוטרים לערים נוספות ועוד.
אברהם נגוסה: בדיון הנוכחי המטרה היא לעקוב אחר יישום המלצות הדו"ח שנתיים מיום הגשתו, ובעיקר לשמוע כיצד והאם בכלל הושגו היעדים המרכזיים להקמת הצוות.
אברהם נגוסה: היחידה לתיאום המאבק בגזענות הוקמה בפברואר 2017, מאז הקמת היחידה כמה תלונות הגיעו בנושא גזענות.
אברהם נגוסה: מספר התלונות הוא נושא מהותי.
אברהם נגוסה: בזכות התלונות והנושאים שעליהם מתלוננים, נחשפים למציאות העגומה.
אברהם נגוסה: המקרים הפרטניים של צערי חווים בני העדה האתיופית יכולים להביא לשינוי למען כלל האוכלוסייה האתיופית.
אברהם נגוסה: למרות כל מאמצי הממשלה בנושא, הגזענות בארץ קיימת לא רק כלפי האוכלוסייה האתיופית אך הגזענות כלפי יוצרי אתיופיה המקרים הקשים ביחס לגודלם באוכלוסייה הם משמעותיים וכואבים.
אברהם נגוסה: השינוי צריך לבוא גם ממערכת החינוך.
אברהם נגוסה: חינוך הדורות הצעירים.
אברהם נגוסה: תכניות הלימוד בנושא הגזענות צריכות להיות כחובה ולא כרשות במערכת החינוך.
אברהם נגוסה: העבודה צריכה להתבצע בשילוב החברה האזרחית.
אברהם נגוסה: בחודש מרס מציינים את יום המאבק הבינלאומי בגזענות.
אברהם נגוסה: בהזדמנות זו אני מבקש לברך על הודעת נשיא המדינה ראובן ריבלין, ושרת המשפטים איילת שקד, בהודעתם לבני הקהילה האתיופית ב-5 בנובמבר 2018 לכבוד חג הסיגד, להגיש בקשות למחיקת רישום פלילי.
אברהם נגוסה: מדובר ביוזמה מבורכת וחשובה עבור הצעירים בקהילה האתיופית, שכן כמות התיקים הפליליים וכתבי האישום נגד צעירים וקטינים יוצאי אתיופיה גבוה באופן משמעותי משיעורים באוכלוסייה.
אברהם נגוסה: הנשיא ציין בפנייתו "כוחו של מוסד החנינה ביכולתו לדון בסוגיות ישראליות הדורשות שיקול דעת לפנים משורת הדין לטובת האינטרס הציבורי.
אברהם נגוסה: יוצאי אתיופיה חוו יחס מפלה מצד הממסד ומצד החברה הישראלית.
אברהם נגוסה: הם סובלים מסטיגמות וסטריאוטיפים שליליים וחשופים להדרה ואפליה ואף לגילויי אלימות פיזית ומילולית.
אברהם נגוסה: חובתנו כחברה לעשות הכל על מנת להתמודד עם הגזענות שבתוכנו ולעקרה מן השורש וחובתן של כל הרשויות להילחם בתופעות של תיוג, הדרה ואפליה בכל סוג".
אברהם נגוסה: הקריאה שלנו הינה צעד נוסף במלחמה בתיוג ובהדרה.
אברהם נגוסה: צעד נוסף לאיחוי השבר שנוצר באמון בין יוצאי אתיופיה לממסד ולחברה.
אברהם נגוסה: כדי לממש את הצהרת הנשיא ושרת המשפטים חשוב מאוד לקבוע גורם מוסמך אחד שיטפל בכל בקשות החנינה.
אברהם נגוסה: מדובר במהלך חיובי וחשוב.
אברהם נגוסה: חשוב שכל צעיר יוצא אתיופיה יידע על זכותו לפנות למחיקת הרישום הפלילי.
אברהם נגוסה: יש צורך ליזום מהלך פרסום אפשרות הפניה למחלקת חנינות.
אברהם נגוסה: מדובר במהלך משמעותי שיקל ויסייע לצעירים בעלי תיק פלילי לפתוח דף חדש ונקי בחייהם בישראל.
אברהם נגוסה: הטפסים והבקשות צריכים להיות כתובים בבהירות ונגישים לכל מי שמעוניין בכך.
אברהם נגוסה: אני אומר זאת לאור פניות רבות שמגיעות אלי בגלל שהם לא יודעים למי לפנות.
אברהם נגוסה: גם אתמול בבית הנשיא העבירו לי מכתב ולינק לאינטרנט איך לפנות, אני מודה שקיבלתי את זה אתמול, הפצתי את זה בדף הפייסבוק שלי.
אברהם נגוסה: תיכף נשמע על זה.
אברהם נגוסה: זה יהיה טוב מאוד, נציגת בית הנשיא נמצאת כאן ואנחנו נשמע ממנה.
אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה.
אברהם נגוסה: קודם כל נשמע ממנכ"לית משרד המשפטים בעניין, בין היתר אני מבקש גם להתייחס לנקודות שהעליתי.
אמי פלמור: אני אתייחס להכל.
אמי פלמור: שלום לכולם, אני כמובן מברכת גם את יו"ר הוועדה, גם את חברי הכנסת על ציון יום זכויות האדם ועל הבחירה במעקב אחרי הדו"ח הזה.
אמי פלמור: אני חושבת שהמעקב של הכנסת הוא מאוד חשוב ומבורך ואני באופן אישי וגם אנשי משרדי, ואני מכירה פה גם את כל השותפים האחרים, בין אם זאת היועצת המשפטית של הנשיא ובין אם אנשי המשטרה ואנשי משרד רוה"מ ומשרד הרווחה וכן הלאה, שכולם היו שותפים לתהליך של הדו"ח הזה, אנחנו מוכנים לבוא ולהתייצב, בעיקר מכיוון שאנחנו פועלים יום יום ושעה שעה לראות את ההמלצות האלה מממומשות.
אמי פלמור: אתה תסלח לי על חוסר הצניעות אבל הדו"ח הזה הוא אחד הדו"חות שיושם במהירות הגבוהה ביותר.
אמי פלמור: תיכף עו"ד אווקה זנה, שעומד בראש היחידה לתיאום המאבק בגזענות במשרד המשפטים ייתן דיווח מפורט ממש על היישום של כל המלצות הוועדה.
אמי פלמור: ביקשתי ממנו הפעם להמחיש את הדבר הזה, אנחנו נמצאים היום בלמעלה מ-80% מההמלצות ביישום מלא, עוד 16% ביישום בשלבים כאלה ואחרים ומספר בודד של המלצות שעדיין לא יושם.
אמי פלמור: אז קודם כל, באופן יחסי ליכולות הביצוע של הממשלה אנחנו במצב טוב, ולא רק זה, באמת כמו הסיפור הזה של החנינות שאני אשמח להסביר את ההקשר שלו, נמצאים גם במהלכים חדשים שאנחנו מנסים לקדם, כדי לממש את המטרות שממשלת ישראל הטילה עלינו כשהיא הקימה את הוועדה הזאת.
אמי פלמור: אני קודם כל רוצה להגיד משהו שאני לא מתעייפת להגיד אותו.
אמי פלמור: בסוף כל התהליך הזה יצא לדרך כתוצאה מהמחאה של יוצאי אתיופיה.
אמי פלמור: בלי המחאה, ואני רוצה להגיד, יש פה כל מיני אנשים שמדי פעם תורמים לתהליך בצורה כזאת ובצורה אחרת.
אמי פלמור: בסוף בלי אלפי צעירים וצעירות, וגם קצת פחות צעירים, שיצאו לרחובות וטלטלו את החברה הישראלית לא הייתה יוצאת לדרך הוועדה הזאת.
אמי פלמור: הם היו שותפים גם לכתיבת הדו"ח, חשוב לי להגיד את זה, זה אחד האירועים יוצאי הדופן בעבודה הממשלתית שבאו אנשים ולקחו חלק בעבודת הוועדה, קיבלו טיוטות, לא רק שלקחו חלק בגיבוש העמדות, אבל קיבלו את הטיוטות, העירו הערות, נלחמו על כל מילה ועל כל פסיק, והתוצר הזה בסופו של דבר לטוב ולרע, הוא תוצר שלא היה יוצא לדרך בלי המאבק הזה, ויושבת פה פנינה שישבה בכל הישיבות אצל ראש הממשלה בהקשרים של "דרך חדשה" וגם היא, כל המנטרה הזאת של אי אפשר יהיה לטפל לא בחינוך, לא בגיוס לצה"ל, לא בדיור, לא ברווחה, לא בקליטה, בלי להגיד את המילה "גזענות" זה בהחלט מהלך שהחברה הישראלית כולה בעיני חייבת תודה ליוצאי אתיופיה.
אמי פלמור: למה הקדמתי ואמרתי את זה?
אמי פלמור: כי היחידה שעוסקת היום בתיאום המאבק בגזענות לא עוסקת בתיאום המאבק בגזענות נגד יוצאי אתיופיה.
אמי פלמור: היא עוסקת בתיאום המאבק בגזענות.
אמי פלמור: נקודה.
אמי פלמור: ואתם תראו בשיקוף של התלונות שזה אמנם לא באותם מספרים, אבל אנחנו מקבלים תלונות מיוצאי ברית המועצות, אנחנו מקבלים תלונות מאזרחי המדינה הערבים ואנחנו מקבלים תלונות על גזענות על רקע מזרחי, יש פה באמת "בלי עין הרע" החברה שלנו עתירה בגילויי גזענות וחשוב לי להדגיש את הדבר הזה, כי הציבור פחות מודע.
אמי פלמור: אמרת בצדק שהנושא הזה צריך להיות במודעות ציבורית, בכמות התלונות, בשאלה מי מתלונן, ואיך זה מגיע, זה בהחלט דבר חשוב.
אמי פלמור: גם היו לי על זה חילופי דברים עם מנכ"ל משרד הקליטה לפני שנכנסת, ובהחלט יש פה לא מעט קבוצות שכל אחת בתורה או באופן מתמשך זוכה לגילויי גזענות.
אמי פלמור: אנחנו נציג את עבודת הוועדה ואני אשאיר לזה זמן, אבל אני רוצה רגע להתייחס לנושא של החנינות.
אמי פלמור: מכיוון שיש המון בלבול ביחס לדבר הזה, וגם טענות של קבוצות כאלה ואחרות בחברה הישראלית שלא מבינות למה נעשה המהלך הזה רק כלפי יוצאי אתיופיה, בפרט אחרי מה שאמרתי עד כה.
אמי פלמור: אז אני אגיד, לצד העבודה של היחידה בהקשר הזה הכלל ישראלי, ה יא גם עוסקת בהנכחה החיובית של יוצאי אתיופיה, כלומר כן יש ליחידה גם משימות שהן בלעדיות ביחס ליוצאי אתיופיה, ולצד זה אנחנו מנסים כל הזמן לשאול את עצמנו איך אפשר לתקן ולפעול ביחס לעוולות העבר, והשנה הקיץ עמדנו לציין עבור עצמנו שנתיים להחלטת הממשלה, ולפרסום הדו"ח, וחשבנו מה הדבר הנכון לעשות והגענו למסקנה שיש אפשרות לתקן את העוולה שנקראת "שיטור יתר".
אמי פלמור: אני רוצה להגיד מילה, ואני מבקשת קשב לאמירה הזאת, כי קשה לשמוע אותה לפעמים.
אמי פלמור: הנתונים ביחס לשיטור היתר כלפי יוצאי אתיופיה לא דומים לנתונים כלפי שום קבוצה בחברה הישראלית, כולל האזרחים הערבים.
אמי פלמור: חשוב לי להגיד את זה כי קיבלתי פניה מהאגודה לזכויות האזרח, גם אני וגם היועצת המשפטית לנשיא, ואני רוצה לחזור על הנתונים הכל כך מטלטלים שהדו"ח הזה משקף.
אמי פלמור: הדו"ח הזה שיקף פתיחת תיקים בשיעור של פי 5 מהשיעור של יוצאי אתיופיה באוכלוסייה.
אמי פלמור: אם היינו מדברים על ערביי ישראל שהם היום קרוב ל-21%, אנחנו מבינים שפי 5 היה מביא אותנו בכלל למקומות שהם לא קיימים ואין אותם.
אמי פלמור: כשהסתכלנו על הקצה של התהליך הזה והסתכלנו ברגע נתון כמה קטינים יוצאי אתיופיה נשלחו למאסר בפועל, היה רגע שיא שבוא 40% מכלל הכלואים בכלא אופק היו יוצאי אתיופיה.
אמי פלמור: חשוב לי להבהיר בהקשר הזה גם כן טעות ששגורה באזניהם של אנשים כאלה ואחרים - - -
אברהם נגוסה: אני ביקרתי אותם.
אברהם נגוסה: ראיתי אותם.
אמי פלמור: אני יודעת.
אמי פלמור: כשאנחנו אומרים 40% מהדיירים בכלא אופק אנחנו מדברים על כלא שמחזיק בדרך כלל סדר גודל של 120 איש.
אמי פלמור: יוצאי אתיופיה במדינת ישראל הם כמעט 2% מהאוכלוסייה, 200,000 איש.
אמי פלמור: זה לא ש-40% מכלל יוצאי אתיופיה היו בכלא.
אמי פלמור: כי היה איזה שהוא סוג של - - -
פנינה תמנו: לא, כולם - - -
אמי פלמור: לא כולם.
אמי פלמור: תאמיני לי.
אמי פלמור: כבר שמעתי דברים כאלה ואחרים, ואגב סוגיות של הנכחה חיובית והנכחה שלילית, חשוב לברר ולהבהיר את הדבר הזה.
אמי פלמור: דיברנו סביב הנושא של החנינות לפני חודש, התראיינתי בנושא ונכון לאותו בוקר עשיתי בדיקה מה קורה בכלא אופק, נכון לאותו בוקר היו ארבעה קטינים יוצאי אתיופיה כלואים בכלא אופק.
אמי פלמור: אז בסוף כל המהלך הזה של נגד מי פותחים תיקים, על מה פותחים תיקים, על דברים של מה בכך, ונמצאת פה גם מנהלת מחלקת חנינות במשרד המשפטים וגם היועצת המשפטית של הנשיא, שבסוף ביום יום הן הכתובת שתטפל בפניות האלה.
אמי פלמור: חשוב להגיד, ההבנה הייתה שיש תיקים שבאמת נפתחו סתם.
אמי פלמור: אנחנו לא מדברים על תיקים שהתפתחו לאלימות, וחשוב להגיד את זה, קשה לדבר על הנושא הזה ולנסות לגזור את הגבול, אבל בסוף אנחנו כן יודעים שיש מסה של צעירים שמסתובבים היום עם רישום פלילי על עבירות קטנות שנפתחו אך ורק בגלל ששוטרים ניגשו בלי סיבה וביקשו להזדהות או ביקשו לעשות איזו שהיא פעולה מול הקטינים האלה, בזמן שהם יושבים ליד הבית שלהם או יושבים באיזה שהוא פארק, ואת הדבר הזה אנחנו מנסים לתקן.
אמי פלמור: אני רוצה להגיד שאין דרך לתקן הכל.
אמי פלמור: במקרה יצא לי לאחרונה להביא את הבמאי דוד דרעי עם סרטו "סאלח פה זה ארץ ישראל", והייתה לנו שיחה מאוד מעניינת, אני מבינה שהוא גם יגיע לכנסת מחר, אני ממליצה לכולם ללכת לראות את זה ולפתוח את הראש ולחשוב על מדיניות גזענית שלפעמים יכולה להיות מתוך כוונות הכי טובות שיכולות להיות, מתוך אילוצים כאלה ואחרים ועדיין זה מה שקורה.
אמי פלמור: אני חושבת שפה נעשה מהלך מאוד מאוד עקבי וזהיר ועדין בניסיון לתקן את מה שאפשר, ובעיקר למנוע מעתה ואילך.
אמי פלמור: חשוב גם להגיד, בסוף הנשיא והשרה איך שהוא בחרו את הקרבה לחג הסיגד, אבל לא מדובר באירוע – ראיתי אחר כך את ה"דחקות" בטוויטר – "האם לכבוד המימונה נמחק עכשיו למרוקאים ולכבוד הסהרנה נמחק לכורדים – רבותיי, זאת לא בדיחה.
אמי פלמור: החג הוא בסך הכל נבחר כאיזה שהוא אירוע, זה לא אירוע חד פעמי, זאת החלטת מדיניות.
אמי פלמור: גם אם יקום צעיר יוצא אתיופיה בעוד שנתיים ובעוד חמש שנים ויגלה רק אז – אנחנו כמובן נשמח שזה לא יקרה אלא יקרה עכשיו – יגלה רק אז שיש החלטת מדיניות לשקול את מחיקת הרישום הפלילי שלו על בסיס הנתונים שנאספו, וחשוב לי להבהיר את זה, זה מבוסס על נתוני אמת של משטרת ישראל.
אמי פלמור: זה לא מבוסס על אוירה, זה לא מבוסס על סרטים כאלה ואחרים שהם חשובים והם משני תודעה וזה הזמן להזכיר את הסרט של גל גבאי, "החשוד המיידי" שבוודאי השפיע על המודעות הציבורית לסוגיה הזאת.
אמי פלמור: זה מבוסס על עבודה סדורה.
אמי פלמור: לכן אני קוראת לך, אגב, לפנות למשטרת ישראל.
אמי פלמור: אנחנו אמורים לפרסם דו"ח מעקב אחרי הפעולות של היחידה לתיאום המאבק בגזענות ביישום הדו"ח.
אמי פלמור: אנחנו מצפים לקבל ממשטרת ישראל נתונים מלאים, בדיוק את אותם נתונים שיאפשרו לנו לבסס את הטענה שהיה פה שיטור יתר, אנחנו רוצים נתונים עכשוויים.
אמי פלמור: אני אומרת את זה מתוך אמונה, שאני חוזרת עליה תחת כל עץ רענן.
אמי פלמור: נעשה שינוי מהותי במשטרה.
אמי פלמור: גם אם השינוי הזה לא מספיק, גם אם השינוי הזה עדיין בשלבי שינוי והדרכה ותודעה וחינוך של שוטרים.
אמי פלמור: בלי לקבל את נתוני האמת, ואני יודעת ממקורותיי, שיש ירידה של עשרות אחוזים בפתיחת תיקים, יש ירידה של עשרות אחוזים בהגשת כתבי אישום.
אמי פלמור: בסוף זה לא מקרי שאנחנו רואים פחות קטינים בכלא, את הקצה של השרשרת הזאת.
אמי פלמור: אבל בלי שהמשטרה תדווח, ואני רוצה להגיד – הלחצים שהיה צריך להפעיל כדי לקבל את הדיווחים בזמן עבודת הוועדה, אין שום סיבה שנחזור על המהלכים האלה.
אמי פלמור: אין שום סיבה.
אמי פלמור: משטרת ישראל זה גוף ממשלתי, מוסדי, יש לו את כל האינטרס להציג את הנתונים האלה, הנתונים האלה לא שייכים למשטרה, הנתונים האלה שייכים לציבור, לציבור יש זכות לדעת את הנתונים האלה ואני לא מעלה על דעתי שבסוף נגיע למצב שהיחידה הממשלתי לתיאום המאבק בגזענות תגיש עתירת חופש מידע נגד ממשלת ישראל.
אמי פלמור: אבל אם צריך, גם את זה אנחנו יודעים לעשות.
אמי פלמור: אני אשמח אם עו"ד אווקה זנה להציג את התוצרים של עבודת היחידה.
אמי פלמור: אני חוזרת ומפנה את תשומת לבכם למצגת הזאת כי בסוף הולכת להופיע שקופית שאנחנו מפיצים אותה בוואטסאפ בימים האחרונים, שמסבירה בדיוק איך להגיש את בקשות החנינה, ואני אשמח אם כל מי שנמצא פה יעזור להפיץ את זה, לדעתי מספיק שפנינה לוחצת וחצי מדינה על זה, אבל אנחנו באמת נעשה את זה גם באמצעים שלנו כמשרד המשפטים, פייסבוק, טוויטר, רשתות חברתיות כאלה ואחרות.
אמי פלמור: אנחנו עומדים לצאת בקמפיין, זו אחת המשימות של היחידה, אנחנו עומדים לצאת בקרוב בקמפיין שיעלה את המודעות לקיומה של היחידה לאפשרות להגשת תלונות ואני מזמינה את כל מי שנמצא פה ואני מבינה שהנושא קרוב לליבו, להפיץ את המידע הזה הלאה.
אמי פלמור: אווקה אני אשמח שתדבר.
אברהם נגוסה: עו"ד אווקה בבקשה.
אווקה קובי זנה: תודה אדוני היושב ראש.
אווקה קובי זנה: אני אציג את פעילות היחידה.
אווקה קובי זנה: אסביר ואתאר איך היחידה פועלת, בכל זאת, זו יחידה מקצועית במשרד המשפטים ואנחנו רוצים למקד את הפעילות בנושאים מרכזיים כדי שנוכל להציג תוצאות משמעותיות.
אווקה קובי זנה: זה מבנה היחידה.
אווקה קובי זנה: כמובן לצד היחידה עובדת מועצה ציבורית שאת הרשימה שלה גם אפרט בהמשך.
אווקה קובי זנה: אנחנו ארבעה עובדים, והעובדים למעשה גם מרכזת פניות והתיאום וגם עו"ד ביסאוו, שאגב, נמצאת עכשיו בהכשרה של ממונים למניעת גזענות ואדבר על זה גם בהמשך, וד"ר גליה בונה, מניעים תהליך משמעותי.
אווקה קובי זנה: בגדול על פי החלטת הממשלה תפקידי היחידה מוגדרים, אנחנו היחידה שמתאמת את פעילות הממשלה למניעת גזענות.
אווקה קובי זנה: אנחנו למעשה קולטים פניות, מאפיינים ומזהים מי הגורם הרלבנטי שיכול לתת מענה ולטפל בצורה משמעותית, אנחנו מנתבים את הפניה ולאחר מכן אנחנו עושים תיאום בין הפונה לגורם המטפל ואנחנו כל הזמן עוקבים אחרי הטיפול עד שיש תוצאה.