GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אווקה קובי זנה: כתבנו ופרסמנו השנה דו"ח שנתי, הצגנו שם גם את פעילות היחידה, גם את החלטות הממשלה וגם את הפניות שהתקבלו ביחידה.
אווקה קובי זנה: כמובן שאפשר לראות את כל זה גם באתר היחידה, גם הדו"חות, גם החלטות הממשלה וכל הפעילות נמצאת שם.
אווקה קובי זנה: למעשה עשינו חשיבה איך אנחנו לוקחים את הדו"ח המשמעותי שמביא בשורה לחברה הישראלית וממקדים את הפעילות כדי באמת שנוכל להיות שיטתיים ולתת מענה לציבור שפונה אלינו.
אווקה קובי זנה: הבסיס לעבודה שלנו זה הפניות שמתקבלות, ותיכף אתאר.
אווקה קובי זנה: אנחנו לא מסתפקים בטיפול בפניה הפרטנית אלא כל הזמן חושבים איך אנחנו מנסים לזהות ולאתר או השפעות רוחב, או מדיניות ממשלתית כזו או אחרת, ואני פה מחדד ואומר שהמנדט שלנו הוא לטפל בגזענות הממסדית, בגזענות של מוסדות ציבור, שזו תוצאה של תיקון חוק הסיוע המשפטי וחוק - - - ותיכף אתייחס לזה.
אווקה קובי זנה: הנושא הנוסף, באמת גילינו שקודם כל משרדי הממשלה, הבעיה היא במודעות ולא שיש אנשים שקמים בבוקר והם גזענים, ולפתח את הידע גם כדי להעביר אותו למשרדי הממשלה וגם להיות מוקד שבו מתייעצים איתו, ואנחנו עוזרים בהתמודדות עם נושאים שמגיעים אלינו.
אווקה קובי זנה: למעשה מבחינת היישום דו"ח פלמור, זה בכותרת – אני מיד אפרט את כל ההחלטות – אנחנו נמצאים במצב של 32 החלטות מיושמות, הן בוצעו, 16 נמצאות בהליך ביצוע, בשלבים שונים של הליך ביצוע, אנחנו מאמינים שעד הדו"ח הקרוב אנחנו נגיע למספרים מאוד יפים וגם נתאר את חלקם בהמשך, ויש ארבעה שטרם בוצעו בין היתר על רקע נושאים תקציביים, ככל שיוותר הזמן נתייחס לזה.
אברהם נגוסה: מה ארבעת הנושאים שלא בוצעו?
אמי פלמור: ברשותך, אני מבקשת שכן תאפשר, נערכנו לזה, כן תאפשר רגע להציג את הדברים שבוצעו.
אמי פלמור: אני חושבת שזה כן נותן איזו שהיא תמונה מלאה ומרשימה של היקף הפעילות של דברים שכבר קורים, שינוי הנחיות, תיקוני חקיקה.
אמי פלמור: אווקה אני מציעה שנעבור על זה.
אווקה קובי זנה: נעבור עליהן.
אווקה קובי זנה: זה למעשה החלטות שאדוני התייחס אליהן בפתיחה, לגבי הנושאים המרכזיים.
אברהם נגוסה: אם זה בהמשך, זה בסדר.
אווקה קובי זנה: יש פירוט של כל ההחלטות מה יושם ומה לא, אלה למעשה ההחלטות שאדוני התייחס אליהן, חוק הסיוע המשפטי, חקיקה חשובה - - -
אמי פלמור: תעבור לטבלה המפורטת.
אווקה קובי זנה: נעבור שקף-שקף על החלטות הממשלה לפי המספרים, מה בוצע ובהליך ביצוע.
אווקה קובי זנה: אפשר לראות שמבחינת משרד המשפטים חלק גדול מההחלטות בוצעו.
אווקה קובי זנה: ביטול אגרת בית משפט – כבר הפצנו את התקנות, אנחנו נמצאים בשלבים של יישום.
אמי פלמור: אני רוצה רגע להתעכב על הנושא של תיקון הסיוע המשפטי.
אמי פלמור: הגענו למסקנה שהיכולת של הפרט להגיש – ושוב אני אומרת, זה כל אזרחי המדינה שחווים גזענות, זה לא רק יוצאי אתיופיה – אפליה בשירותים ומוצרים, הגענו למסקנה שהיכולת של האדם הפרטי להחליט שהוא מגיש תביעה נגד מועדון, נגד אוטובוס שהוריד אותו, נגד קופאית בסופר שאמרה לו לצאת, ואנחנו יודעים שהדבר הזה קורה לכולם.
אמי פלמור: היכולת של הפרט למצוא עורך דין, לנהל משא ומתן עם עורך דין, איך הוא ישלם לו שכר טרחה וכן הלאה, הוא מאוד מאוד נמוך, לכן חשבנו שהאגף לסיוע משפטי במדינת ישראל במשך שלוש שנים ייקח על עצמו את הייצוג, יקבל פסקי דין והחלטות עקרוניות בנושא, כדי לייצר תקדימים כי בסוף צריך את הכוח המדינתי כי בסוף גם לפרט יש אינטרס להתפשר, ולנו כמדינה – זה בדיוק העניין שאווקה הזכיר אותו – להשפיע על מדיניות ולזהות תופעות, כאשר הסיוע המשפטי ינהל תביעה כזאת הוא יבין שיש לו הזדמנות לייצר תקדימים שישרתו את כלל הציבור והנטייה להתפשר ורק להשיג תוצאה מהירה, תהיה נמוכה יותר ומהצד השני הסיכוי של הפרט לקבל פיצוי ולזכות בתביעתו, יהיה גבוה יותר.
אמי פלמור: המהלך המשלים הוא הפטור מאגרה, פטור מאגרה בסופו של דבר נועד לאנשים שרוצים בכל זאת לעשות את זה בעצמם, כי בסופו של יום, הסיוע המשפטי עדיין, כאשר הוא ינהל את התביעות האלה, הוא משלם את האגרה.
אמי פלמור: אז מבחינת הציבור הוא נושא בדבר הזה.
אמי פלמור: זו הערה בהקשר הזה.
אווקה קובי זנה: אנחנו נמשיך, נושא חשוב שכבר הופצה הנחיה של פרקליט המדינה זה בנושא של לאתר תיקים שמגיעים לגורמי תביעה ויש להם חשד לפרופיילינג, של פניה של שוטר על בסיס מוצא או על בסיס השתייכות לקבוצה כזאת או אחרת.
אווקה קובי זנה: ההנחיה הזאת כבר הופצה גם לתובעים, גם לפרקליטות, ואני מקיים שיחות עם הגורמים הרלבנטיים כדי להטמיע את התהליך.
אווקה קובי זנה: נושא של חידוד נהלים למעשה זה הגדלת מתחם הענישה בעבירות ממניע גזעני, זה נושא שנמצא בעבודה והוא אמור להשליך השלכות רוחב.
פנינה תמנו: חידוד נהלים איפה, במשרדי הממשלה?
אמי פלמור: בפרקליטות ובתביעה המשטרתית.
אמי פלמור: חשוב להגיד שבעבר גילינו שהיו כתבי אישום שהוגשו שבהם בהתחלה היה סעיף שעסק במניע הגזעני לעבירה ובמסגרת הסדר טיעון הדבר הזה נמחק, כשהדבר הזה גם מביא להכפלת העונש, אבל בעיקר הדבר הזה מייצר מודעות לזה שיש עבירות שמתבצעות על רקע גזעני והבנו את החשיבות של לחדד את הנהלים גם בפרקליטות, גם בתביעה המשטרתית, שלא לוותר על הסעיפים האלה מכיוון שהוויתור בעצם מייצר סוג של השטחה של העובדה שבעצם יש אינטרס ציבורי להילחם בתופעות האלה על המשמעות שלהן, דווקא בקונטקסט של גזענות ולאו דווקא עוד עבירת אלימות.
אווקה קובי זנה: אני מתקדם.
אווקה קובי זנה: נושא חשוב זה הליכים משמעתיים בשירות המדינה, למעשה גם פעם ראשונה בעקבות הדו"ח היועץ המשפטי לממשלה הוציא הנחיה לנציבות שירות המדינה ולאגף משמעת להגביר אכיפה משמעתית בעבירות על רקע גזעני.
אווקה קובי זנה: הנושא הזה נמצא ביישום, אנחנו בקשר רציף עם אגף המשמעת ואנחנו כבר העברנו כמה וכמה מקרים שכרגע הם נחקרים על רקע גזעני.
פנינה תמנו: זה על מעסיקים?
אווקה קובי זנה: בתוך שירות המדינה.
אווקה קובי זנה: עובדים - - -
אמי פלמור: קודם כל על עובדים.
אמי פלמור: יש פירוט לאחר מכן, על מדריך במשרד העבודה שבמהלך קורס התבטא בצורה גזענית כלפי עובדי מדינה אחרים, אחד יוצא ברית המועצות, אחד יוצא אתיופיה, והוא עמד לדין משמעתי על הדבר הזה, והוא כבר לא מדריך.
פנינה תמנו: מה היכולות שלכם מול הצבא?
אווקה קובי זנה: את שמעת אותי הרבה פעמים מתייחס בנושא הזה, נתייחס לזה בהמשך.
אווקה קובי זנה: זה אתגר בפני עצמו, הצבא הוא לא נציבות שירות המדינה, הוא לא כפוף לנו, אנחנו מנסים להוביל מהלך.
קריאה: בוא נשמע את הסקירה ואחר כך נשאל שאלות.
אווקה קובי זנה: זה האתגר.
אווקה קובי זנה: את מכירה את האתגר.
פנינה תמנו: סליחה, אבל חברי כנסת נוהגים לשאול.
פנינה תמנו: אתה לא תעשה את הסדר פה, בשביל זה יש יושב ראש ויש פה מנהלת.
קריאה: אנחנו מבקשים שתהיה סקירה - - -
פנינה תמנו: אבל בתור אזרח אתה לא יכול להעיר לחברת כנסת - - -
קריאה: אני לא הערתי, אני רק ביקשתי.
פנינה תמנו: אז אתה לא מנהל את הוועדה.
אברהם נגוסה: אמנם יש זכות לחברי הכנסת לשאול באמצע, אבל הסוג של הדיון, אנחנו רצינו לשמוע את הדיווח על היישום, לכן אפשר לשאול אבל אם אפשר לרשום ולהתאפק ואז לשאול.
פנינה תמנו: זה קצת בעייתי אדוני היושב ראש לשאול אחר כך על 20 סעיפים.
פנינה תמנו: למשל סעיף 15, סדנאות למעסיקים בשירות המדינה.
פנינה תמנו: יש את נושא השופטים.
פנינה תמנו: רק היום גם הגיע אלי מקרה של שופט שבאמת מערכת המשפט לא נתונה הרבה לביקורת בכל מה שקשור ליוצאי אתיופיה, ואני אומרת לך, זה אחד הנדבכים שבעצם רוב הדברים זולגים למערכת המשפט, ואני שואלת למשל אם יש הכשרות בבתי משפט.
פנינה תמנו: כל השאלות האלה צריכות לעלות תוך כדי המצגת, כי אחר כך הן לא יהיו רלבנטיות ולא ניתן לו עוד פעם לחזור על דבריו.
אווקה קובי זנה: נדבר על הממונים, חלק מהממונים זה למעשה גם להוביל הכשרות בתוך הארגונים, בתוך משרדי הממשלה ויחידות הסמך.
אווקה קובי זנה: היום יש כבר 50 ממונים למניעת גזענות וקידום הגיוון.
אווקה קובי זנה: 18 מהם הם למניעת גזענות בלבד, על פי החלטה של הנציבות בשיתוף פעולה איתנו, ההחלטה הייתה שמשרדים שהם נותני שירות מוגבר ויש להם ממשק עם הציבור, אנחנו נמנה ממונה נפרד שיעסוק בנושא של מניעת גזענות.
אווקה קובי זנה: חשוב לציין שאנחנו לא מסתפקים, המינוי הוא חלק ראשוני למאבק בגזענות והחשיבות היא למעשה בהכשרה שיטתית ומסודרת שאנחנו מובילים אותה כדי שקודם כל הממונים ידעו ויבינו מה זה גזענות, איך היא פועלת, איך הפרקטיקות פועלות ואיך משנים אותה, שהם יבינו להוביל תהליך בתוך המשרד שלהם - - -
פנינה תמנו: יש ממונה בהנהלת בתי המשפט?
אווקה קובי זנה: יש ממונה בהנהלת בתי המשפט, לפני שבוע מונה.
אמי פלמור: אז אפשר לפנות אליה.
פנינה תמנו: זה חשוב.
אווקה קובי זנה: אני אומר שבאתר שלנו כל הממונים, הפרטים שלהם מפורסמים וגם נתייחס לנושא הזה, כדי להנגיש לציבור את הממונים ואמצעי הקשר איתם.
אווקה קובי זנה: יש משרדי ממשלה שעדיין נמצאים בתהליך מינוי, אנחנו כל הזמן במעקב להשלים את המנויים.
אווקה קובי זנה: הזכרתי בהתחלה לגבי הפניות שאנחנו מקבלים ואני כבר מעיר ואומר, כמות הפניות לא מעידה על המציאות הקיימת בחברה הישראלית או על המציאות בכלל, זה רק מעיד כמה פניות התקבלו אצלנו ביחידה וכמה אנחנו מכירים וכמה אנחנו מנהלים וכמה אנחנו מנתבים ועוקבים.
אווקה קובי זנה: בסך הכל ב-2018, בשנה שעברה הוגשו אלינו, צריך לציין, נכון שהיו"ר ציין שהיחידה הוקמה בפברואר 2017, אני התחלתי בפברואר 2017 וקבלנו כבר 70 בלי שיצאנו לפרסומים וקמפיינים.
אווקה קובי זנה: השנה יש עליה, אנחנו נמצאים כבר במעל 200 פניות ואני צופה שכשאנחנו נצא בקמפיין מסודר לציבור הפניות רק ילכו ויגדלו, צריך לזכור שאלה פניות על משרדי ממשלה ומוסדות ציבור.
אווקה קובי זנה: חשוב לומר עוד דבר, ששיתוף הפעולה שלנו עם הארגונים האזרחיים, ותיכף אראה שאנחנו מקבלים פניות מהם, אתם יכולים לראות שמבחינת הפניות, רוב הפניות מגיעות אלינו ישירות ליחידה באמצעים שאנחנו פרסמנו שיכולים להגיע אלינו, 75 פניות מארגונים חברתיים שאנחנו פועלים איתם בשיתוף פעולה.
אווקה קובי זנה: אגב, יש גם מקרים שאנחנו רואים - - -
אמי פלמור: קיבלנו הערה, חברי כנסת שמפנים.
אמי פלמור: ורובריקה נפרדת לחברת הכנסת - - -
פנינה תמנו: אנחנו מעבירים אליהם.
אווקה קובי זנה: תראו, אני באמת רואה חשיבות בכך, וזו גם באמת קריאה, שכל מי שמקבל פניה יעביר אלינו, אנחנו נוכל לטפל במענה, נבדוק אותה.
אווקה קובי זנה: אגב לפעמים כשאנחנו רואים שהפניה היא לא על גוף ממשלתי ולא על הממסד, אנחנו יוצרים שיתוף פעולה עם הארגון האזרחי שהם יוכלו גם לטפל בזה.
אווקה קובי זנה: זאת אומרת שיתוף הפעולה הזה הוא חשוב לנו ואנחנו רוצים לחזק ולהרחיב אותו.
אווקה קובי זנה: מבחינת זהות הפונים, 82 מהפניות הם מיוצאי אתיופיה, 71 אזרחים ערבים.
אווקה קובי זנה: יש גם פניות שאנחנו מקבלים מאזרחים יהודים בכל מיני סיטואציות, שהם פונים אלינו ואומרים שהם מופלים.
אווקה קובי זנה: יש חרדים שפונים אלינו, עולים מברית המועצות, כך שהיחידה באמת מטפלת בפניות של כלל החברה הישראלית ואת זה אנחנו רוצים להעביר, זה המסר שאנחנו רוצים לחזק כדי שנוכל לתת מענה יותר מסודר ושיטתי לכלל הפניות ולתת מענה ראוי.
אווקה קובי זנה: אני נותן דוגמאות לפניות שהתקבלו ביחידה.
אווקה קובי זנה: חלק מהפניות שאנחנו מקבלים אנחנו נותנים מענה כשיש פניה שמתקבלת ביחידה והיא מניעה של רישום ילד, אנחנו רואים שזה חשוב ודחוף וצריך לפעול.
אווקה קובי זנה: אתם יכולים לראות שהרבה פעמים אנחנו מדברים על חקיקה וסמכויות, הפניה שלנו במקרה זה לרשויות מקומיות, מכתב שלנו לרשויות מקומיות או בכלל למשרדי ממשלה, עושה אפקט מאוד משמעותי והרבה פעמים התוצאות - - -
אמי פלמור: אני רגע עוצרת כי אני רוצה להגיד שהיה ויכוח לאורך השנים – אמנם אנחנו בסך הכל שנתיים אבל עוצמת הוויכוחים גרמו לי להרגיש שאלה שנות כלב – ביחס לסמכויות של היחידה, והיחידה היא באמת יחידת תיאום.
אמי פלמור: אבל אנחנו התעקשנו לשים את היחידה הזאת במשרד המשפטים ואני אגיד יותר מזה, אני התעקשתי שהיחידה גם תשב בלשכה הראשית.
אמי פלמור: הוצאנו אנשים מהבניין.
אמי פלמור: רק מי שמבין קצת את יחסי הכוחות בממשלה, מבין את החשיבות, ומנהלת מחלקת חנינות שיצאה מהבניין מחייכת, אני מתנצלת אבל זה היה למטרה טובה, בין השאר.
אמי פלמור: אני רוצה להגיד, כשיוצא מכתב עם הכותרת של משרד המשפטים, של הממונה על תיאום מאבק בגזענות לראש רשות מקומית על כך שהוא לא שיבץ ילד יוצא אתיופיה בכיתה, מסיבות לא ענייניות, כי הוא רוצה להפריד את הילדים, למרות שהאח של אותו ילד כבר נמצא בבית ספר, ראש הרשות לא צריך לא חוק והוא לא צריך כתב אישום, הוא לא צריך שום דבר.
אמי פלמור: הוא רואה את המכתב הזה, אני גם אגיד בנימוס, אנחנו בדרך כלל נותנים לזה גם פומבי, כי אנחנו מבינים את האפקט של ההיבט התקשורתי וראש רשות באותו רגע, וצריך להגיד לזכותו, באותו רגע מבין שיש לו סוגיה שהוא חייב לטפל בה.
אמי פלמור: לכן חשוב לי לקחת את הדוגמה הזאת כדוגמה אחת מני רבות.
אמי פלמור: לפעמים עצם העובדה שאנחנו יודעים מי הגורם הנכון לכתוב אליו, שאנחנו כותבים את זה מתוך המקום הרשמי שממנו פועלת היחידה, שראש היחידה בסוף עולה במדרגות – כמו שאנחנו אומרים אצלנו במשרד המשפטים – יחד עם היועץ המשפטי לממשלה או עם פרקליט המדינה והוא אומר לו "דע לך, הגיע אלי דבר מהסוג הזה" והוא אומר "רגע, תעביר את זה לעוזר שלי, אנחנו כבר מטפלים" לדבר הזה יש משמעות וצריך לדעת לעשות שימוש בדבר הזה.
אמי פלמור: לכן אני חושבת שככל שנקבל יותר תמונות וככל שנראה תמונה יותר כוללת של תופעות כאלה ואחרות, כך היכולת לייצר אימפקט על תבניות של פעולות כאלה ואחרות, ראש הרשות הוא האחד שטיפל אבל ראשי רשויות אחרים שפתחו את העיתון וקראו מה קרה אצל ראש הרשות הזה, כבר חושבים פעמיים כשהם לקראת הרישום לכיתה א' מתחילים לעשות מדיניות של הפרדת ילדים.
אמי פלמור: זה דוגמה אחת, אבל יש הרבה דוגמאות כאלה ואנחנו עובדים צמוד עם אגף הדוברות של המשרד, כדי לנסות ולתת כמה שיותר תפוצה לכל אירוע מהסוג הזה, באמת כדי לייצר הרתעה וגם כדי לייצר מודעות.
אווקה קובי זנה: עוד דבר חשוב להזכיר וזה חלק מהמורכבות של העבודה שלנו, למשל פרשת יינות ברקן, כולם מכירים, לכאורה מדובר בגוף פרטי ואין לנו סמכות עליו, לכן היה חשוב שנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה כמי שעובדים איתנו הם טיפלו בנושא הזה ווידאו שהעובדים לא יפגעו, אבל ראינו במקרה הזה שיש בעיה של מדיניות מצד אחד, יש את משרד הכלכלה שיכול להוביל מהלך ומשרד המשפטים, אמי ציינה קודם שאפשר להוביל מהלך כדי שהתופעה לא תחזור על עצמה.
אווקה קובי זנה: אני לא אפרט הרבה אבל אנחנו נמצאים בעבודה עם הגופים הרלבנטיים כדי ליצור שינוי מציאות בנושא הזה.
אווקה קובי זנה: ונספר כשתהיה תוצאה.
אברהם נגוסה: מעבר לזה שעזרתם לכך שהעובדים לא ייפגעו, האם הלכתם גם לכיוון של ענישה?
אווקה קובי זנה: אני אומר, אני קודם כל לא מעניש.
אווקה קובי זנה: אבל אני אומר, יש חשיבה - - -
אברהם נגוסה: לא, הליך משפטי נגדם.
אווקה קובי זנה: זה נושא מורכב.
אווקה קובי זנה: כי בסופו של דבר אף אחד מהם לא פוטר, היה איזה שהוא תהליך שבאמת זכה לתהודה ציבורית והציבור הגיב בצורה ראויה להערכה וחשוב להגיד את זה.
אווקה קובי זנה: הנושא הוא מורכב, לכן היה צריך להושיב את כל הגורמים הרלבנטיים, גם משרד המשפטים וגם משרד הכלכלה, כדי שבפעם הבאה - - -
אמי פלמור: צריך להגיד דבר נוסף אם לא ראיתם את זה בכתוביות.
אמי פלמור: הפניה של היחידה הייתה ליועץ המשפטי לממשלה גם בהקשר של הרבנות הראשית.
אמי פלמור: לא רק בהקשר של חרם הצרכנים.
פנינה תמנו: בסוגיה עצמה.
אמי פלמור: בסוגיה עצמה לעומק שלה.
אמי פלמור: ואלה סוגיות מאוד מורכבות שאנחנו מבינים, זו דוגמה למשל, הציבור מה שהוא הבין ועשה ובאמת להוריד את הכובע בפני הציבור, זה חרם צרכנים על יקבי ברקן.
פנינה תמנו: זה חרם שהתחיל אגב ב- - -
אמי פלמור: אבל הבעיה לא מתחילה ונגמרת ביקבי ברקן.
פנינה תמנו: אבל ברור שיש את בד"צ העדה החרדית, ואני רוצה להזכיר לך אדוני היושב ראש, שכבר ידעה לעשות הממשלה מעשה כשהיה קשור בארגון "להבה" וארגונים אחרים.
פנינה תמנו: אין ספק בכלל, גם אם הם זהירים, בד"צ העדה החרדית, הארגונים של מהדרין שמבקשים התניות גזעניות לצורך מתן תעודת כשרות, אני שואלת איפה המדינה.
פנינה תמנו: אמנם אתם לא מייצגים את היועץ המשפטי לממשלה, אבל זו באמת שאלת השאלות.
פנינה תמנו: האם גוף פרטי שמבקש התניה גזענית, אולי הגיע הזמן לשים אותם מחוץ לחוק, אולי שהם יבינו שהם יקרסו כלכלית וגם לא יוכלו לפעול בשטח מדינת ישראל.
אווקה קובי זנה: תודה פנינה, אבל מעבר לבד"צ העדה החרדית, ואת מכירה טוב ממני את הנושא, יש נושא שהוא חשוב שנמצא בתוך הרבנות ויש צורך וזה גם הפניות החוזרות שלנו, גם - - -
אמי פלמור: ואני מציעה שלא נדבר עליו פה כרגע, מכיוון שאת מבינה שזה נושא שאם תהיה בו פריצת דרך היא תיעשה לא באמצעות זה שנתהדר בזה כרגע בכנסת, אבל אני כן אגיד שהיחידה מבינה שהנושא הוא נושא הרבה יותר עמוק מאשר להעביר עובדים ממקום אחד לשני, אלא דברים שיורדים לשורשם של הזהות היהודית ושל המהלכים, חשוב להגיד שהיחידה נמצאת בקשר גם עם המשרד לשירותי דת – אגב גם שם יש ממונה למניעת גזענות – ויש תהליכים שאני חייבת להגיד ואני תמיד אומרת את זה בזהירות הנדרשת, עבור האדם שסובל מתופעה כזו או אחרת, אגב, זה מאפיין גם את העולים מברית המועצות בהקשרים כאלה ואחרים, כל עולמו הוא ברגע אחד שבו הדבר הזה פוגע בו.
אמי פלמור: לכן אני אומרת, יש תהליכים שלוקחים זמן, זה לא עוזר לפרט, אבל אני כן אומרת את זה כשאני בתור ממשלה באה לדווח לכנסת על תהליך, אני רוצה להגיד שהעיסוק בדבר הזה הוא כבר לא עיסוק שלך אדם פרטי כזה או אחר, אלא יחידה ששמה את הפוקוס על הנושאים האלה ומנסה, באמצעות היועץ המשפטי לממשלה, באמצעות הגורמים המדינתיים הסדורים, להבין שזה כבר לא רק שאלה של מתח מול הסמכויות הדתיות והרבניות במדינת ישראל, יש פה גם סוגיה של גזענות, יש פה סוגיה שהממשלה מנסה להתמודד איתה, לתת לה מענים, לתת לה פתרונות ואנחנו מקווים שנצליח להגיע לתוצאות.
אמי פלמור: להגיד לך שאת כל מה שלא הצלחנו לפתור ב-70 שנה או ב-30 השנים האחרונות, אם אנחנו מדברים רק על יוצאי אתיופיה ועל מקומה של הרבנות, אני לא חושבת שאנחנו מתיימרים לעשות את הדבר הזה, אבל כן להיות יותר זהירים ביחס להשלכות שיש לפסיקות כאלה ואחרות, ויחס לאזרחים שמוכרים כיהודים ועובדים במקומות כאלה ואחרים.
מספין אלמיהו: אבל חסר פה נתון אחד, דיברתם מי הפנה, לאיזה מגזרים הם שייכים, אבל 211 הפניות האלה לאיזה משרדים הן שייכות.
מספין אלמיהו: אם זה רווחה, חינוך.
מספין אלמיהו: זרקתם את הרשות, אבל לא שמענו כדי לראות האם באמת אותם נהלים תוקנו.
מספין אלמיהו: זה חסר.
מספין אלמיהו: הנתון הזה חסר.
אמי פלמור: זה מיון שאנחנו נעשה אותו ואנחנו נעביר דיווח לוועדה.
אמי פלמור: אתה יודע להגיד באופן כללי למי רוב הפניות?
פנינה תמנו: זו הערה חשובה כי אז אנחנו - - - קהילת יוצאי אתיופיה.
אווקה קובי זנה: אנחנו נעביר פירוט מסודר, יש לנו פירוט, אבל אני אומר בגדול שקיבלנו פניות על משרד החינוך בנושא קליטת מורים, רישום תלמידים.
אווקה קובי זנה: בנושא של תעסוקה יש פניות, משטרת ישראל יש פניות, גם בנושא של אכיפה כוחנית וגם בנושא שאנחנו עובדים מול אגף החקירות, אי מיצוי חקירה כשיוצאי אתיופיה מתלוננים.
אווקה קובי זנה: זה נושא גם שאנחנו מזהים כנושא שצריך לעקוב אחריו לבדוק ולוודא שאכן החקירות מתבצעות כראוי.
אווקה קובי זנה: קודם ציינתי, אבל הנושא של ברוך פינטו עובד משרד הכלכלה שהורשע בדין משמעתי וננקטו נגדו צעדים, יש כבר שני הליכים שמתנהלים היום על ידי הסיוע המשפטי, אחד מהם אתם מכירים, חברת דן על ילדים שלא עלו לאוטובוס על רקע מוצאם, מתנהל הליך משפטי ואנחנו - - -
אמי פלמור: הם מקבלים ייצוג על ידי הסיוע.
אווקה קובי זנה: הסיוע המשפטי.
אווקה קובי זנה: ויש נושא נוסף שמתנהל כרגע בעניין של חברת - - - מסוימת, שהייתה בעיה במתן שירות ולמעשה יש גם תביעה שמתנהלת נגד החברה הזו, כך שבנושא הזה חשוב מאוד גם להעביר, כל אחד ביכולות שלו לציבור, שיש היערכות לטפל בפניות האלה.
אווקה קובי זנה: המועצה הציבורית למעשה מורכבת, אפשר לומר, מפסיפס של החברה הישראלית.
אווקה קובי זנה: יו"ר המועצה, המשנה לנשיאת בית המשפט העליון השופט רובינשטיין, אתם יכולים לראות את הרשימה המכובדת.
אווקה קובי זנה: המועצה מורכבת מעובדי מדינה בכירים, מתוך מטרה שככל שנצליח להטמיע ולהוביל שינויים נוכל לעשות זאת, וגם נציגי ציבור שהם מכירים את השטח, יודעים לשקף לנו את האווירה הציבורית.
אווקה קובי זנה: אנחנו מתכנסים אחת לרבעון.
אווקה קובי זנה: למעשה המועצה פנתה כבר עם תחילת עבודתה לשרי הממשלה להנחות את הגורמים הרלבנטיים להימנע מאפליה וסוג של גזענות, היא פנתה גם לרבנות להתכנס כדי לנסות ולהוביל לביטול החלטות כאלה ואחרות, לאחרונה פנינו לוועדת הבחירות המרכזית בעקבות פרסומים מאוד בעייתיים במהלך הבחירות המקומיות, כך שהמועצה היא גורם חשוב בפעילות היחידה.
אווקה קובי זנה: זה פרק שעוסק ביוצאי אתיופיה, החלק של ה- - - החיובית, הנושא המרכזי שאנחנו מפעילים היום זה את מאגר "טופליסט", מאגר של דוברים ומומחים יוצאי אתיופיה שמטרתו לייצר שינוי במרחב הציבורי שהציבור יצרוך את יוצאי אתיופיה כדוברים מקצועיים, אנשי מקצוע, כמומחים ולא בנושאים מגזריים.
אווקה קובי זנה: יש במאגר 49 מומחים.
אווקה קובי זנה: אתם יכולים לראות דוגמאות לנושאים שיכול להיות ששמתם לב וראיתם איזה אייטם שהוא מאוד חיובי וכללי בתחום המומחיות, אנחנו רוצים שבסופו של דבר התקשורת תהיה שותפה לשינוי לפחות בעמדות ובתפיסות של הצופה בבית.
אווקה קובי זנה: אמי דיברה על היוזמה לחנינה.
אמי פלמור: זאת השקופית שאנחנו עומדים להפיץ גם בוואטסאפ וגם ב- - - אנחנו מתחילים להפיץ את זה בכל מיני דרכים, גם בוואטס אפ, גם בטוויטר, גם בפייסבוק.
אמי פלמור: אנחנו יודעים שהוואטסאפ היום הוא אחד הערוצים המהירים ביותר בקהילה.
אווקה קובי זנה: אני סיימתי.
אווקה קובי זנה: תודה רבה אדוני היושב ראש.
אברהם נגוסה: אני יודע שגם נציגת בית הנשיא רוצה להתייחס.
אברהם נגוסה: לאחר מכן חברת הכנסת פנינה.
אודית קורילנדי סירקיס: אני רק אגיד בקצרה שאנחנו, אמי פלמור הגישה את דו"ח פלמור לנשיא, הנשיא עוקב אחרי הדו"ח הזה מאז שהוא פורסם, הוא מאוד בירך על הדו"ח הזה, על החשיבות שלו, על הייחוד שלו.
אודית קורילנדי סירקיס: כמו שאמי אמרה, הדו"ח הזה הוא דו"ח לא פשוט, דו"ח שמסתכל פנימה ואומר "חטאנו, פשענו", זה לא קל להגיד ואין הרבה דו"חות שעושים את זה, ואני בעניין הזה גם ברמה האישית מודה ומעריכה מאוד, אני חושבת שגם האופן שבו משרד המשפטים מתייחס ליחידה ולדו"ח הזה ככלי לטיפול בגזענות בחברה הישראלית, מעבר ליוצאי אתיופיה, זאת אומרת יוצאי אתיופיה פה מברכים אותנו בזה שבזכות המחאה שלהם הם עוזרים לנו להתמודד עם התופעה הקשה הזאת של גזענות שלא מופנית רק כלפיהם אלא כלפי אוכלוסיות אחרות ובעיני זה מבורך וחשוב נורא, ואני שמחה לראות בסקירה שהפאי הזה כולל גם פניה משמעותית של אזרחים מאוכלוסיות אחרות שמוצאים בכם כתובת, וזו בעיני ההוכחה לזה שאתם כתובת גם לאוכלוסיות אחרות, וזה בעיני מאוד מאוד מבורך.
אודית קורילנדי סירקיס: בהקשר הספציפי של החנינות אנחנו באמת הרמנו את הכפפה הזאת מתוך רצון להשלים ולהרחיב את המהלכים של הדו"ח ולהזמין ולקרוא ליוצאי אתיופיה שבאמת נפגעו כתוצאה מתהליכים של חיכוך יתר עם המשטרה, כפי שפורט בדו"ח – ולא אחזור על מה שאמי אמרה – ואנחנו מזמינים את כולכם, כל מי שנמצא פה, כי הדבר החשוב ביותר זה להגיע לאנשים, שיוכלו לפנות אלינו.
אודית קורילנדי סירקיס: כשאנשים יפנו אלינו, אני מבטיחה ואומרת, אנחנו נותנים לזה עדיפות עליונה - - -
אברהם נגוסה: אני אגיד לך שחלק מהאנשים נמצאים פה, אבל אמרתי להם שלא ידברו.
אברהם נגוסה: אז אולי בסוף יפנו אליכם.
אודית קורילנדי סירקיס: בסדר גמור, אני אומרת, באמת כשתגיע אלינו בקשה - - -
קריאה: יש כבר פניות אליכם?
אודית קורילנדי סירקיס: יש פניות אבל הן מעטות, לכן האתגר שלנו שיגיעו אלינו הפניות.
אודית קורילנדי סירקיס: כשהן יגיעו אלינו נטפל בהן בדחיפות, ניתן להן עדיפות עליונה ואנחנו מתייחסים לפרויקט הזה כפרויקט מאוד חשוב, גם עם ערך סמלי אבל גם עם ערך קונקרטי עבור כל אחד ואחד מהפונים.
שלומית אבינח: יש מענה אנושי שם?
אודית קורילנדי סירקיס: יש מענה טלפוני אנושי אצלנו בבית הנשיא כל יום מ-9:00 עד 11:00, לקבל כל אינפורמציה בכל דרך.
פנינה תמנו: גם אני וחבר הכנסת נגוסה רתומים ואנחנו נעלה - - -
אברהם נגוסה: אני כבר אתמול חיפשתי.
פנינה תמנו: את זה?
אברהם נגוסה: לא את זה, מה ששלחתם לי בלינק.
אודית קורילנדי סירקיס: אנחנו שלחנו לחברי הכנסת, אנחנו שולחים למי שאנחנו יכולים גם באופן לא שיטתי ומסודר, אבל אנחנו נשמח לסיוע של כל מי שמעורב בזה כדי להגיע ולעודד את האנשים לפנות אלינו.
אודית קורילנדי סירקיס: תודה רבה.
אורית צגאי: רק אשיב ברשות
אורית צגאי: כם בהקשר הזה, שגם לשכת עורכי הדין התחייבה לנושא הזה ואנחנו מעמידים עורכי דין שעוזרים בבקשות והכל על מנת שזה באמת - - -
אודית קורילנדי סירקיס: מנהלת מחלקת חנינות רוצה להשלים.
נוחי פוליטיס: אני מנהלת מחלקת חנינות.
נוחי פוליטיס: אני לא אחזור על דברים שנאמרו אבל אומר שיש לנו באתר מחלקת חנינות במשרד המשפטים טופס מקוון שמאפשר לכל אחד להגיש בעצמו בקשת חנינה בצורה פשוטה וקלה.
נוחי פוליטיס: הטופס מכוון אותו לטפסים שצריך להגיש, אפשר להעלות טפסים, אפשר לכתוב נימוקים.
נוחי פוליטיס: לכן הפעולה עצמה מאוד פשוטה, רק להכנס לאתר, למצוא את הלינק של הגשת בקשת חנינה ולהגיש.
נוחי פוליטיס: אני אומר גם שיצרנו בינתיים כמה ממשקים כדי להגיע לכמה שיותר צעירים יוצאי העדה, יש לנו כבר שיתוף פעולה עם קצינת המבחן הראשית לנוער במשרד הרווחה, אנחנו ניצור ממשק יחד עם צה"ל, יחידת - - -
אברהם נגוסה: נגיע לכולם.
אברהם נגוסה: רק לדבר בתמצית.
נוחי פוליטיס: בתקופה האחרונה הוקם פורום במשרד המשפטים שעוסק בשיקום וטיפול משפטי בבני נוער, אז גם כל חברי הפורום קיבלו את הלינק וכל אחד יפנה את הקטינים, הן מצד הפרקליטות או הסנגוריה הציבורית או הסיוע המשפטי, כל מי שעשוי.
נוחי פוליטיס: אבל אנחנו באמת מקווים שהציבור עצמו יפנה וכמו שאמרה היועצת המשפטית של הנשיא, אפשר לפנות בכל דרך, לשאול שאלות בטלפון, יש תיבת דואר, יש אפשרות להגיש בקשות בפקס ואנחנו נבחן כל בקשה במהירות.
שלומית אבינח: כמה זמן משך מענה צפוי?
נוחי פוליטיס: מספר חודשים, אולי פחות.
נוחי פוליטיס: תלוי באופי הבקשה.
שלומית אבינח: שלא יתקשרו אחרי שבוע, כלומר יש צפי של - - -
אודית קורילנדי סירקיס: אנשים בסופו של דבר כשהם מגישים את הבקשה הם מקבלים אחר כך מענה, מכתב מסודר של מה קורה עם הבקשה, והם יכולים להתקשר אחר כך ולברר סטטוס.
שלומית אבינח: כן אבל לדעתי, שוב, מה שאני חושבת שצריך טווח זמן שהם יודעים שזה בטיפול.
שלומית אבינח: תגדירו חודשיים, שלושה, שהם יודעים שטווח הזמן הזה, וכמובן שאם זה קודם אז זה טוב, אבל שיהיה להם סוג של זמן מוערך למענה.
שלומית אבינח: אני חושבת שזה משהו מאוד עקרוני, כלומר שלא יצפו אחרי שבועיים ולא יצפו אחרי חצי שנה.
שלומית אבינח: תגדירו אתם כאנשי מקצוע כמה זמן ייקח לכם לבדוק את הבקשות.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת פנינה.
פנינה תמנו: ראשית אני רוצה לברך על הדיון הזה ביום שאנחנו מציינים את יום זכויות האדם הבינלאומי.
פנינה תמנו: תמיד יש סוג של תחושה שבמדינת ישראל אנחנו נמצאים בדיבייט מתמשך ובדיבייט המתמשך הזה סביב ערביי ישראל, פלשתינים וכל הסוגיה המאוד מאוד טעונה, נדמה שמצד אחד הצד השמאלי של הפוליטיקה ניכסו לעצמם את זכויות האדם, הצד הימני איפה שהוא נטש, אולי לא נאבק מספיק על הדבר הזה, בזמן שכולנו צריכים להבין שעבודה על הגנת זכויות אדם ואזרח זו עבודה שאין בה ימין ואין בה שמאל, וצריך לשים את זה בפרונט של החברה הישראלית.
פנינה תמנו: הרבה פעמים אני נשאלת "איך את יכולה מצד אחד להיאבק על גזענות ואפליה ומצד שני להיות עם עמדות של מרכז-ימין" ואני באמת חוזרת על זה ואומרת גם בבית הזה, ששיתופי פעולה על מאבק בגזענות ואפליה, הוא שיתוף פעולה חוצה מפלגות.
פנינה תמנו: זה דבר ראשון שהיה חשוב לי להבהיר.
פנינה תמנו: הדבר הנוסף, דווקא כמישהי שנאבקה באמת על כך שתעבור החלטת ממשלה שאומרת שצריך לדון על גזענות כי הניסיון לטפל בחינוך, רווחה וכל התחומים, ולהביא תכניות שהן ראויות וחשובות זה מצוין, אבל בסוף מדינת ישראל אני חושבת שעשתה פה מעשה שהוא חשוב בשלוש השנים האחרונות, וזה דו"ח הגזענות, ואנחנו באמת כולנו במבחן.
פנינה תמנו: גם אתם כמשרד משפטים, אבל גם אנחנו כחברי כנסת, כדי לפקח שבאמת הדברים האלה מתבצעים.
פנינה תמנו: אני אבל חייבת לומר שיש תחומים שאני ממש לא מעודדת.