GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קרן שכטר-אזולאי: כמובן שזה להמשיך את התהליך הזה, יש לנו גם מצד אחד - - - של איזו שהיא מחלה שאפשר לעצור את ההידרדרות הקלינית ואת העלויות שלה.
קרן שכטר-אזולאי: מצד שני, המערכת שלנו כפי שהיא נמצאת ומוגדרת היום, אין למחלה הזאת בעל בית, המכניזם שלנו לא מראה אחוזי מימוש בטיפול גבוהים, ולכן יש כאן גם הזדמנות אל מול הכשל הזה לעשות win-win ולהמשיך את הסכמי ה- - - את מימון חברות התרופות והעזרה, אבל כל זה בלי מדידה כשגרה שימשיך ויציף ויפשיט את המציאות של החולים האלה חזק למעלה, ימשיך ויהיה סיפור לא פשוט ואתגרי לעשות.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת צריך לעזוב לעוד דיון.
אברהם נגוסה: אני אתן לו לומר כמה דברים.
יואל רזבוזוב: אני מתנצל שאני צריך ללכת, אבל אני יכול להגיד שבאמת ממה שאנחנו רואים, שיכול להיות שיש פתרון, יש מגמה, אפשר לקחת את המודל של מכבי ואני חושב שמשרד הבריאות כרגולטור צריך לתת אולי הוראה לשאר הקופות לעשות את המודל בדיוק כמו שאמרת, כל שבוע אצל מנהלי מחוזות, רואים מה היעדים ואיך עושים כי זה הטיפול, אין דרך אחרת.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי, אפשר להגיע דווקא במקרה הזה של הפטיטיס C, אפשר להגיע לתוצאות.
יואל רזבוזוב: אנחנו מכירים את קבוצות הסיכון ויש איזה שהוא מודל עבודה כך שאפשר לעשות.
יואל רזבוזוב: שוב אני מברך על הדיון ואני מקווה שניפגש בשנה הבאה ויהיו תוצאות יותר ויותר ושאר הקופות יתגייסו למאבק כי זה מאבק של כולנו.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו את מנכ"ל עמותת חץ, מר חוליו בורמן.
חוליו בורמן: תודה רבה על ההזמנה ועל קיום הפגישה וגם לחבר הכנסת רזבוזוב שמלווה אותנו חמש שנים.
חוליו בורמן: אנחנו מדברים על אותו דבר כבר חמש שנים ולא קורה שום דבר.
חוליו בורמן: בינתיים כשאנחנו פה מדברים על נירות עמדה וסטטיסטיקות ומספרים וכולי, מסביבנו יש יותר מ-100,000 איש עם הפטיטיס C שהם לא יודעים.
חוליו בורמן: הדבר היחיד שקרה זה העבודה של מכבי.
חוליו בורמן: שום דבר לא יותר.
חוליו בורמן: מכבי זו הקופה היחידה שדאגה לקרוא לחולים.
חוליו בורמן: כדי לטפל ב-30% מהאנשים אתם הייתם צריכים לקרוא ל-100% מהאנשים בגלל התגובה האדישה.
חוליו בורמן: נכון?
חוליו בורמן: זאת אומרת שקופת חולים כללית, הקופה הכי גדולה במדינה לא עשתה כלום.
חוליו בורמן: זו שערורייה.
חוליו בורמן: נותנים לאנשים למות, אני לא יכול להגדיר את זה בצורה אחרת.
חוליו בורמן: משרד הבריאות כבר חמש שנים מורח אותנו עם תכניות, עם אלגוריתם, עם ישיבות ש"אנחנו הולכים לקרוא לזה ואנחנו הולכים לעשות ישיבה חדשה בוועד חדש באלגוריתם חדש" וכל שנה אני שומע את אותו הדבר.
חוליו בורמן: יש רושם, ואני יודע שכדי לעשות סקרינינג צריך תקציב נוסף.
חוליו בורמן: השנה כנראה שיש הזדמנות שמשרד הבריאות יקבל את התקציב הנוסף מחברות התרופות, וסוף סוף תהיה אפשרות ב-2019 לתת לקופות תוספת כדי שיעשו את הסקרינינג.
חוליו בורמן: חסרים עוד חודשיים ולי באמת קשה להאמין, אפילו שדיברתי עם פרופ' איתמר גרוטו והוא סיפר לי שזה באמת משהו מאוד קריאטיבי, מה שיכול לצאת מזה, ובאמת זה מאוד יצירתי.
חוליו בורמן: אבל האנשים ממשיכים למות.
חוליו בורמן: לא קורה כלום.
חוליו בורמן: העמותה שילמה בשנה שעברה ל-200 איש השתתפות עצמית.
חוליו בורמן: יש לנו קרן לנזקקים והשנה כבר שילמנו ליותר מ-200 איש.
חוליו בורמן: אם לא, הם לא היו יכולים לקבל טיפול.
חוליו בורמן: את ה-900 שקלים האלה.
חוליו בורמן: במיוחד אנחנו עוזרים לנפגעי סמים.
חוליו בורמן: אז מצד אחד יש לנו את סל הבריאות שהוא פנטסטי, איפה שכולם זכאים.
חוליו בורמן: המדינה משקיעה הרבה כסף במשרד הבריאות אבל הכסף לא הולך לבריאות ולא הולך לתרופות.
חוליו בורמן: יש לנו את הכסף, ואין את החולים.
חוליו בורמן: זה האבסורד של המדינה שלנו.
חוליו בורמן: אני מאוד עצוב שבפעם החמישית אני אומר כמעט אותו דבר, וגם הרופאים אומרים כמעט אותו דבר.
חוליו בורמן: עוד דבר אחד, בקשר לעולים שדיברת עליהם.
חוליו בורמן: אני עליתי מארגנטינה, לפני שעליתי עשיתי כל מיני בדיקות רפואיות ורנטגן וכל מיני דברים.
חוליו בורמן: בדיקת דם פשוטה לעולים החדשים מרוסיה להפטיטיס C לא עושים, בעולים מאתיופיה להפטיטיס B, גם לא עושים.
חוליו בורמן: אם היו עושים את זה לפני העלייה היו חוסכים הרבה משאבים וכסף.
אברהם נגוסה: אני חושב שבאתיופיה עושים, אני לא יודע איזה בדיקות, אבל למשרד הבריאות יש סניף באדיס אבבה והם בודקים ועושים סקרינינג לפני שהם עולים.
חוליו בורמן: לא להפטיטיס B.
אברהם נגוסה: זה אני לא יודע.
אברהם נגוסה: לא שאלתי לגבי התפריט בדיוק.
אברהם נגוסה: הרעיון שלך הוא רעיון טוב, כי אז אם הם ידעו, אפשר לעקוב אחרי.
חוליו בורמן: זו עוד תוספת קטנה של בדיקה.
אברהם נגוסה: נפנה עכשיו למשרד הבריאות.
אלה ויצמן: אני רק רציתי להוסיף, אני מבית החולים רמב"ם.
אלה ויצמן: קודם כל תודה רבה שנתתם לי הזדמנות לדבר שוב.
אלה ויצמן: שני דברים שאני רוצה להוסיף, קודם כל לגבי מורכבות של גישה למטופל.
אלה ויצמן: אני לא חושבת שזה באמת מורכב.
אלה ויצמן: המורכב היה הטיפול הקודם שאנחנו טיפלנו בתרופה מאוד קשה ואז היה באמת צריך להפנות מטופל לעוד בדיקות נוספות ובדיקת עיניים ולפעמים בדיקה פסיכיאטרית ובדיקת קרדיולוג.
אלה ויצמן: ומה היום?
אלה ויצמן: זה טיפול מאוד פשוט, מאוד קל, קצר.
אלה ויצמן: אנחנו צריכים באמת לדעתי להתרכז בסקרינינג, לאתר את האנשים.
אלה ויצמן: דברנו על זה שנה שעברה שבאמת אולי לעשות להם בדיקה לפני העלייה.
אלה ויצמן: הרי אם הכרזנו שאנשים מברית המועצות לשעבר הם בקבוצת סיכון, אז למה אנחנו סוף סוף לא יכולים לעשות בגלוי, לפנות לקופות ולאתר אותם ולבדוק אותם?
אלה ויצמן: מה הבעיה פה?
אלה ויצמן: אני עליתי משם לפני שנים רבות, ואני מקבלת טלפונים מחברות תקשורת.
אלה ויצמן: זאת אומרת הם יודעים לאתר אנשים שעלו מברית המועצות לשעבר, כי הם פונים ברוסית.
אלה ויצמן: ככה זה עובד, אז למה אנחנו לא יכולים, אין לנו אמצעים לאתר את האנשים עם איזו שהיא הודעה קצרה, "תעשו בדיקת הפטיטיס C".
אלה ויצמן: אני לא מדברת על קופות.
אלה ויצמן: יש פה אמצעים ושיטות וגם אנחנו יכולים לעשות את זה.
אלה ויצמן: זו היתה תוספת קצרה.
אברהם נגוסה: אני שוב חוזר למשרד הבריאות ולאחר מכן נשמע ארגונים אחרים.
אברהם נגוסה: אני חושב שעלו מספיק שאלות.
אברהם נגוסה: כמובן הכתובת היחידה במערכת הבריאות במדינת ישראל היא משרד הבריאות.
אברהם נגוסה: הקופות הן זרוע הביצוע של משרד הבריאות, לכן אנחנו רוצים מבחינת מדיניות והתקציב, אנחנו רוצים לשמוע ממשרד הבריאות מה הפחד שלכם לעשות את הסקרינינג, כדי לחסוך גם מבחינה כלכלית?
אברהם נגוסה: נשמח לדעת מה התכנית של משרד הבריאות.
אמיליה אניס: צהריים טובים לכולם.
אמיליה אניס: אני רוצה להצטרף לעמיתי שהודו לך ולכל חברי הוועדה על קיום הדיון החשוב הזה מדי שנה.
אמיליה אניס: הבה נעמיד את הדברים על דיוקם: רק השנה נכנס לסל טיפול שהוא בעצם מתאים לכולם, כי עד עכשיו היו קבוצות שעל פי הסל לא היו זכאיות לקבל את הטיפול.
אמיליה אניס: אז זה בהחלט שינה את התמונה.
שלומית אבינח: וכולם צריכים לשלם 900 שקל?
אמיליה אניס: שניה, אני רשמתי לי את כל הסוגיות שהועלו כאן, אני אשיב עליהן אחת-אחת.
אמיליה אניס: לכן זה שינה את התמונה.
אמיליה אניס: מבחינתנו, ביצוע התכנית הלאומית כבר החל.
אמיליה אניס: קודם כל הטיפול של נשאים קיימים שטרם הגיעו לבדיקות וטיפול נכלל במדדי האיכות.
אמיליה אניס: היתה כאן הצעה לכלול את זה, זה נכלל וזה כרגע בשלב הטמעה וזה בעצם יחייב את הקופות.
אמיליה אניס: זה כבר בשלב של הטמעה.
אברהם נגוסה: מתי להערכתך זה יצא לפועל?
אמיליה אניס: זה כבר.
אמיליה אניס: זה בשלב ההטמעה.
אמיליה אניס: זה נכלל וזה בשלב ההטמעה.
אמיליה אניס: מבחינת החסמים שכבר הועלו כאן על ידי כל מי שדיבר, כל הדוברים לפניי העלו את נושא החסמים, בוצעו עבודות ומחקרים חשובים על ידי קופת חולים הכללית, על ידי פרופ' צוקרמן.
אמיליה אניס: גם אנחנו עושים את המחקר, אני לא חושבת שמחקר כלשהוא מיתר, אנחנו מקבלים עוד ועוד נתונים כדי להתגבר בצורה המיטבית על החסמים שקיימים וזה חשוב לנו מאוד.
אברהם נגוסה: פה אני רוצה שתבהירי למשתתפים, כי כאשר יש כבר מחקר ויש נתונים, לפני שאנחנו מטפלים בנתונים האלה, אנחנו מושכים עוד זמן ומוציאים עוד משאבים לעשות עוד מחקר.
אמיליה אניס: ממש לא.
אמיליה אניס: זה שאנחנו עושים את המחקר מטעם משרד הבריאות, זה לא מונע מאתנו כבר להתייחס לממצאים של פרופ' צוקרמן.
אמיליה אניס: הדברים נעשים במקביל ועוד מחקר נותן לנו עוד מידע.
אמיליה אניס: אבל זה לא שבינתיים מה שנעשה לא מתייחסים אליו.
אמיליה אניס: זה ממש לא כך.
אמיליה אניס: הנקודה הנוספת שהועלתה כאן במסגרת הדיונים, היא הנושא של ביצוע הסקרינינג.
אמיליה אניס: אנחנו כן מתכוונים להודיע על ביצוע בדיקות סקר, ביצוע של סקרינינג, יש לנו גם טיוטה שעמיתי ההמטולוגים אפילו העירו עליה וכל ההערות שלהם הוטמעו.
אמיליה אניס: התכנית תהיה תכנית הדרגתית, זאת אומרת לא נעשה בבת אחת סקרינינג לכל קבוצות הסיכון אלא היא תתייחס לקבוצות הסיכון על בסיס האלגוריתם שנבנה בכללית בשיטות של ביג דאטה.
אמיליה אניס: ומה המטרה?
אמיליה אניס: מאחר שאנחנו לא יכולים לעשות בו זמנית לכולם ולטפל בכולם אנחנו רוצים להגדיר את קבוצות הסיכון האפקטיביות ביותר, כלומר שאנחנו נסקור הכי מעט ונמצא שם הכי הרבה נשאים ולפי זה אנחנו מתעדים.
אמיליה אניס: שאלו כאן מתי, אז זה מתוכנן לשליש הראשון של 2019.
קריאה: מה סדר העדיפויות?
אמיליה אניס: אנחנו בדיוק עכשיו עובדים על הנתונים האלה של הכללית בשיטת הביג דאטה והתכנון הוא לשליש הראשון של 2019.
אמיליה אניס: ואז זה יתייחס - - -
אברהם נגוסה: לידיעה כללית אני רוצה - - -
אמיליה אניס: אם רק תתן לי לסיים כי זה יענה לי על השאלה שהעלית.
אמיליה אניס: האלגוריתם מתייחס גם לארץ המוצא.
אמיליה אניס: זאת אומרת שייכללו בו גם עולים מצרפת וגם ילידי ישראל וגם עולים ממדינות שונות, זה יהיה אחד המדדים והנתונים שנתייחס אליהם, אז תהיה בהחלט התייחסות גם לארצות מוצא.
אברהם נגוסה: השאלה שלי בעניין המחקר שאתם עושים, אתם גיליתם מממצאים של מחקרים אחרים שחסר איזה שהוא נתון שצריך להיות?
אברהם נגוסה: פה אמרו שגילו 30,000, מתוך הנתון הזה האם מצאתם משהו שהמחקר הקודם, שלא משנה מי עשה אותו, אם פרופ' מבית חולים שיבא או גורם אחר, האם מצאתם שחסרה אינפורמציה ולכן הלכתם לחפש?
אמיליה אניס: אתה שואל מדוע בעצם החלטנו על ביצוע המחקר?
אברהם נגוסה: כי אני רואה את החיסרון בשני הכיוונים.
אברהם נגוסה: אחד – זה מעכב את הטיפול באנשים שכבר ידועים.
אמיליה אניס: מטפלים בינתיים.
אברהם נגוסה: דבר שני שזה עוד בזבוז משאבים.
אברהם נגוסה: אם מצאתם משהו שהוא לא שלם, אני יכול להבין.
אברהם נגוסה: לכן אני רוצה לדעת מה לא מצאתם?
אמיליה אניס: ההחלטה על ביצוע המחקר התקבלה בדיוק בעקבות הנתונים שהציג פה הנציג של הכנסת שעשה את המחקר, שרק כ-10% מהמועמדים לקבלת החיסון בסופו של דבר מקבלים אותו ועל כן נפלה החלטה לבצע מחקר.
אמיליה אניס: הנתונים של פרופ' צוקרמן, הם גם רק לאחרונה, זה לא משהו שקיים - - -
אלי צוקרמן: מ-2010.
אלי צוקרמן: ועודכן ב-2016.
אמיליה אניס: אוקיי, אבל הוחלט על ידי המשנה למנכ"ל שלאור הנתון הזה של ה-10% ולאור החשיבות שאנחנו רואים להתגבר על החסמים שזה רק 10% מגיעים לקבלת הטיפול בסופו של דבר, החלטנו לעשות מחקר שמנהלת אותו פרופ' בילנקו ועוד אין לנו את התוצאות אז לכן אני גם לא יכולה להגיד לך מה התוצאות.
אברהם נגוסה: זה הנתון שאתם מקבלים?
אברהם נגוסה: 3,000 ב-2017?
אמיליה אניס: זה הנתון שאני הצגתי בוועדה.
אברהם נגוסה: מה עם 2018?
אמיליה אניס: עוד אין לנו את הנתונים של 2018.
אמיליה אניס: זה לוקח זמן עד שזה מגיע.
אמיליה אניס: אבל הנתון של ה-10% זו אני שהצגתי בוועדה הקודמת.
אלי צוקרמן: אפשר לשאול שאלה?
אלי צוקרמן: אמיליה, אני חושב שדובר, כשעשינו ועדת שולחן עגול שבאמת ישבו כל ספקי הבריאות באותה ישיבה, ואני חושב שהיא היתה ישיבה חשובה מאוד, אז הועלה הרעיון של אלגוריתם חכם, של ביג דאטה, של לעשות אלגוריתם שאולי יהיה יותר יעיל מאשר לקחת קבוצות גדולות, בהחלט יש מקום אולי לבנות את האלגוריתם הזה.
אלי צוקרמן: הדיון היה באפריל.
אלי צוקרמן: את מדברת על השליש הראשון של 2019, זאת אומרת תשעה חודשים.
אלי צוקרמן: אני לא מבין למה צריכים לקחת תשעה חודשים מההחלטה לבנות אלגוריתם כזה, הרי אפשר לבנות אלגוריתם כזה תוך חודש, אם רוצים לעשות עבודה, ולפרסם את הנתונים שיהיה כבר ב-1.1.2019 כי הדיון בשולחן עגול נעשה בגלל שהטיפול נעשה נגיש לכולם ב-2018.
אמיליה אניס: זה בעצם השינוי - - -
אלי צוקרמן: כן.
אלי צוקרמן: אבל היו גם חולים אחרים לפני 2018 דרגה 2-4 שהיו במערכת שהיה אפשר לעשות להם סקרינינג ואפילו הסקרינינג שם עוד יותר חשוב לגלות אותם.
אלי צוקרמן: זאת אומרת לא רק חיכינו שיאושר לכולם.
אלי צוקרמן: אחת הטענות היתה באמת שאי אפשר לעשות סקרינינג כשאין פתרון לכולם, אבל אוקיי, זה נפתר עכשיו והכל בסדר, אבל תשעה חודשים ועדיין אנחנו לא רואים את התוצאות של האלגוריתם.
אלי צוקרמן: הובטח.
אלי צוקרמן: דובר עם פרופ' בליצר והוסכם על אלגוריתם כזה.
אלי צוקרמן: ואנחנו לא רואים.
אלי צוקרמן: אגב, ההפטולוגים, רופאי הכבד לא שותפו במהלך של בניית האלגוריתם עד עכשיו.
אלי צוקרמן: זאת אומרת מאפריל עד עכשיו לא שותפנו ואנחנו גם לא יודעים את האלגוריתם ואנחנו לא רואים פירות למאמץ הזה.
אמיליה אניס: את הנושא של השיתוף שלכם אני אעביר לפרופ' גרוטו.
אמיליה אניס: אני גם רוצה לציין את הנושא שכרגע פועלים, דובר פה על עלויות, אז אנחנו כרגע פועלים על גיבוש הסכם לחלוקת סיכון לעלויות בין משרד הבריאות, קופות החולים וחברות התרופות כאשר העיקרון של ההסכם הזה שא נחנו פועלים לגיבושו הוא שכאשר מספר החולים שיקבלו את הטיפול יעלה מעל תקרה מסוימת שיוחלט עליה, המימון עובר לחברות התרופות.
אמיליה אניס: זה הסכם שהוא בשלבי גיבוש וזה הפתרון היצירתי שאנחנו רוצים לתת לסוגיות שהועלו.
אברהם נגוסה: קופת חולים כללית, ד"ר יעל בבקשה.
יעל רייכנברג: אני מומחית ברפואת משפחה ומנהלת את המחלקה לרפואה ראשונית, אני סגנית ראש אגף רפואה בחטיבת הקהילה.
יעל רייכנברג: תודה על ההזדמנות להציג בפניכם היום.
יעל רייכנברג: כרופאת משפחה בכלל וכמי שאחראית לרפואה ראשונית אני חייבת להגיד שאנחנו שותפים ונרתמים לטפל במחלה, יש היום טיפול טוב מאוד.
יעל רייכנברג: אני לא אחזור על הדברים, שיעור הצלחה מאוד גבוה באירדיקציה, אז אנחנו בהחלט שותפים מרכזיים, לא סתם מה שהוצג לכם היום, גם בהיבט המחקרי, גם הביג דאטה וגם נתונים בפועל של מספר המטופלים בכללית כמי שמבטח את חצי מאוכלוסיית מדינת ישראל, אנחנו שותף מרכזי בתהליך הזה ואנחנו רואים את עצמנו משלימים את המשימה הלאומית להביא מזור למטופלים האלה, חד משמעית.
יעל רייכנברג: מה שאני רוצה להציג בפניכם היום שלא הוצג עד כה, זה ראשית בהיבט של ביצוע בדיקת הנוגדנים, אנחנו רואים מגמת עליה משמעותית מ-2015, היו לנו 184,000 בדיקות, ב-2016, 192,000 בדיקות.
יעל רייכנברג: אנחנו בשנים העוקבות רואים שאנחנו חוצים את ה-200,000 בדיקות חדשות מדי שנה.
אברהם נגוסה: בתחום הזה?
יעל רייכנברג: אני מדברת על נוגדנים ל-HCV.
יעל רייכנברג: כן.
יעל רייכנברג: זאת אומרת אנחנו נכון להיום עומדים על סדר גודל של כ-200,000 בדיקות בשנה, ב-2018 אין עוד נתונים מלאים אבל נכון לספ0
יעל רייכנברג: טמבר כבר עשו 160,000 חולים את הבדיקות הנדרשות.
שלומית אבינח: אחרי שהם מאותרים מה הקופה עושה?
יעל רייכנברג: מעבר לזה אני רוצה לציין שנכון להיום יש לנו 21,000 נשאים שהם ידועים.
יעל רייכנברג: אנחנו עד כה מטפלים בסדר גודל של כ-3,300 מטופלים.
יעל רייכנברג: רק בשנה האחרונה יש לנו 1,200 חולים.
אברהם נגוסה: 3,300?
אברהם נגוסה: של קופת חולים כללית מטפלת בהם?
יעל רייכנברג: אלה הנתונים שיש ברשותי.
יעל רייכנברג: שאושר להם טיפול.
יעל רייכנברג: בהחלט כן.
יעל רייכנברג: רק בשנה האחרונה מ-2018 - - -
אברהם נגוסה: בשלוש שנים?
יעל רייכנברג: אני מדברת מ-2015.
יעל רייכנברג: בשנה האחרונה, בשנת 2018, אנחנו כבר יודעים נכון להיום על 1,200 חולים חדשים.
יעל רייכנברג: אני מעריכה, צפי שעד סוף שנה זו יהיו לנו 1,600 חולים חדשים מטופלים, ושוב כאמור אנחנו רוצים להשלים את המשימה ולהגיע ליותר כי כפי שהוצג פה, אנחנו רוצים להגיע ליותר.
חוליו בורמן: סליחה, שהם היו רדומים במערכת, כבר אובחנו?
יעל רייכנברג: אני מדברת על אנשים שאושר להם טיפול.
יעל רייכנברג: 1,200 חולים חדשים אושר להם חולים חדשים בהפטיטיס C.
יעל רייכנברג: עד סוף השנה זה יהיה 1,600 רק בכללית.
חוליו בורמן: רדומים במערכת או אחרים?
יעל רייכנברג: אני מדברת על סך הכל.
יעל רייכנברג: אושר טיפול ל-1,200 חולים חדשים ועד סוף שנה זו יהיה 1,600.
יעל רייכנברג: עכשיו אני רוצה להדגיש, אני אחראית על ההכשרה של רופאי משפחה, הם קו החזית הראשון בפני החולים הללו.
יעל רייכנברג: אנחנו הכנסנו בשנת 2017 וגם 2018 הכשרות בתחום ההפטיטיס C לרופאי המשפחה כדי לעודד את ההכשרה שלהם, את המודעות שלהם ואת השליטה שלהם בחומר לגבי התרופות החדשות ולא סתם אנחנו רואים את מגמת העלייה הזו.
יעל רייכנברג: לגבי מערך של המידע, אנחנו השלמנו ופיתחנו בשנה האחרונה את מערכת ה-BO שמאפשרת לנו למעשה לנהל את עולם ההפטיטיס C, מאפשרת פריסה רחבה, בלחיצת כפתור להוציא את הנתונים ולראות בדיוק מי החולים הרדומים, מי החולים שביצעו את כלל הבדיקות, אם אנחנו מדברים על נוגדנים, PCR, פיברוטסט, פיבוסקן וכדומה, כדי לייצר תהליך יזום ויש לנו את הכלים והיכולת כארגון, גם בהיבט של ביג דאטה, גם נתונים וגם כח אדם, יש לנו את היכולת לבצע את זה.
יעל רייכנברג: אבל אני רוצה להדגיש ולהעביר למשרד הבריאות בקשה.
יעל רייכנברג: בסך הכל עד היום לא קיבלנו תכנית לאומית סדורה לביצוע סקרינינג.
יעל רייכנברג: בהיבט הזה אנחנו בהחלט רוצים את עזרתכם גם לקיים תכנית כזאת וכמובן גם לתקצב אותה.
יעל רייכנברג: צריך לזכור בהערכה ראשונית שאנחנו ביצענו כקופה המובילה והגדולה במדינת ישראל, סדר גודל של כ-600 מיליון ₪ נדרש רק לביצוע סקרינינג בהערכה ראשונית שלנו.
חוליו בורמן: ל-20 שנה.
יעל רייכנברג: כך שאני מדברת על - - - התכנית ועל תקצוב התכנית.
יעל רייכנברג: עוד דבר שהיינו מאוד שמחים כמובן וגם הזכרתם את זה, זה הנושא של הורדת מחירי התרופות שהן כמובן מאוד גדולות ומשיתות עלות גבוהה עלינו.
יעל רייכנברג: לגבי הביטול של ההשתתפות העצמית, גם אנחנו ראינו שברשימת הכשלים של מימוש אנחנו ראינו שיש מספר מטופלים, וזה לא עלה כאן, שאישרנו להם טיפול נגד הפטיטיס C, אבל לא היו ניפוקים.
יעל רייכנברג: זאת אומרת שיש מטופלים שמאושר להם הטיפול, הם לא מנפקים אותו ופה בהחלט עולות סיבות מסיבות שונות, בין היתר גם הסוגיה של השתתפות עצמית כי מסתכלים על הקבוצות בסיכון, המצב הסוציו אקונומי שלהם נמוך ועבורם הסכום הזה הוא סכום שקשה להקצות אותו.
יעל רייכנברג: כמו שאני רוצה לחזור ולהדגיש, מבחינת הכשרה של הרפואה הראשונית שהיא בקו החזית, אנחנו עושים מאמצים גדולים להעלות את המודעות, להגדיל את הטיפול.
יעל רייכנברג: המספרים מדברים בעד עצמם גם בנושא של ביצוע בדיקות הסקרינינג אנחנו רואים מגמת עליה, גם המטופלים בפועל, אני מדגישה שוב 1,200 חדשים עד כה, 1,600 חדשים עד סוף שנה זו.
יעל רייכנברג: אנחנו נשמח כמובן לשיתוף פעולה מלא ולהרחיב את הטיפול.
יעל רייכנברג: אנחנו נשלים ונרצה להגיע ליעדים הלאומיים בשיתוף פעולה של כלל הגורמים במערכת הבריאות.
יעל רייכנברג: תודה רבה עד כאן.
אברהם נגוסה: אני חוזר לנציגת משרד הבריאות.
אברהם נגוסה: האם הנתון הזה מוכר לכם?
אברהם נגוסה: אם כך למה דיווחת לנו רק - - - כי לפי הדיווח, מה שאני מבין, 3,000 פלוס 3,200 לפי החשבון שלי זה 6,200.
אברהם נגוסה: האם הנתון הזה מוכר במשרד הבריאות?
אמיליה אניס: הדיווח שדיווחתי לא היה על השנה, זה היה דיווח משנים קודמות.
אמיליה אניס: זה לא היה דיווח מהשנה.
יעל רייכנברג: אנחנו עשינו קפיצת מדרגה השנה.
יעל רייכנברג: שוב, אני מזכירה, גם בביצוע של בדיקות וגם בטיפולים.
יעל רייכנברג: יש לנו פה פעילות יזומה במחוזות, יש לנו כלים.
יעל רייכנברג: אבל שוב אני אומרת, אם אנחנו רוצים לעמוד ביעדים הלאומיים אנחנו צריכים תכנית לאומית ואנחנו צריכים שהיא תתוקצב.
יעל רייכנברג: מה שתוקצב עד כה זה התרופות בסל ולא כלל העלויות הנלוות הנדרשות.
יעל רייכנברג: תודה.
חוליו בורמן: שיהיה מאוד ברור - - -
שלומית אבינח: נציגת שב"ס עוד לא דיברה.
אברהם נגוסה: המשרד לבטחון פנים בבקשה.
מרים דוד: אני מתנצלת שאיחרתי, הייתי בישיבה שבעצם היתה באותו נושא.
מרים דוד: חבל לי שהפסדתי נתונים שנתן פרופ' צוקרמן, מאוד חבל לי.
מרים דוד: אני מקווה ש- - -
אלי צוקרמן: אני אעביר לך אותם.
מרים דוד: אני אשמח מאוד.
מרים דוד: מה אני יכולה להגיד?
מרים דוד: נושא של הפטיטיס C מטופל בשירות בתי הסוהר ונמצא במרכז העניינים.
מרים דוד: אנחנו מטפלים בחולים בהתאם להנחיות של משרד הבריאות ונמצאים בקשר בכל הנושא הקשור להפטיטיס C, כמו כל הרפואה אנחנו גם מעוניינים להמשיך לטפל ולאתר את החולים האלה, ברור שבהתאם להנחיות משרד הבריאות.
מרים דוד: אני אשמח אם הנושא ייכנס למדדי איכות ואשמח אם יוחלט שיגדירו אוכלוסייה שמועמדת לסקרינינג בנושא הזה, כנראה שלארגון יהיה יותר קל לקבל את ההחלטות בנושא.
מרים דוד: תודה.
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לסיים אבל משפט קצר.
חוליו בורמן: אני מבקש מהוועדה שתעשה מעקב אחרי השליש הראשון, האם באמת משרד הבריאות מתחיל עם בדיקות סקר.
חוליו בורמן: אני רוצה שיהיה ברור שקופת חולים כללית לא קוראת לרדומים במערכת ולא עושה את העבודה.
חוליו בורמן: רק מכבי עושה את זה.
חוליו בורמן: קופת חולים הכללית שהיא הקופה הכי גדולה, יש הרבה אנשים שיש להם הפטיטיס C, וקופת חולים הכללית לא קוראת להם לבוא לטיפול.
שלומית אבינח: משרד הרווחה והסוכנות, יש לכם משפט?
שלומית אבינח: אנחנו חייבים לסיים.
שלומית אבינח: משהו שלא נאמר?
אברהם נגוסה: אם יש להם ירימו יד.
אברהם נגוסה: אנחנו חייבים לסיים את הישיבה.
אברהם נגוסה: אני מודה לכולם שהגעתם, זה דיון חשוב שאנחנו לא נוותר ונמשיך לדון עד שהדברים יתוקנו כפי שצריך.
אברהם נגוסה: לכן אני מאד מודה לכל מי שעושה במלאכה, זה באמת חשוב מה שאתם עושים, אנשי המקצוע, הפרופסורים בתחום והעמותה וכמובן משרד הבריאות וקופת החולים.
אברהם נגוסה: חשוב לנו לטפל בנושא הזה כדי להציל חיים של אותם אנשים שנדבקו, וחייהם של אנשים שלא נדבקו ואם לא נטפל זה יכול באמת להוות סכנה.
אברהם נגוסה: אני מסכם: 1.
אברהם נגוסה: אנחנו חשים ומרגישים את זה שיש גרירת רגליים במשרד הבריאות.
אברהם נגוסה: יכול להיות שזה מהפחד כפי שנאמר, ש להצפה, ויכול להיות באמת שיש בירוקרטיה.
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לקחת את זה מעל לכל כי בריאות הציבור זה נושא חשוב.
אברהם נגוסה: אנחנו מבקשים לזרז את הנושא, לתת הוראות לקופות החולים שיבצעו ויגנו על המבוטחים שלהם.
אברהם נגוסה: דבר שני – להקל הליכים עבור החולים.
אברהם נגוסה: לעודד להגיע ולטפל במחלה.
אברהם נגוסה: כלומר, לעשות הסברה בקרב האנשים, קבוצות הסיכון, כדי שיבואו ויבדקו וגם שאלה שיודעים יגשו לטיפול.
אברהם נגוסה: דבר שני, זה מאוד חשוב, אם החסם הוא כלכלי, למצוא דרך לעשות את זה.
אברהם נגוסה: דבר שלישי – קופות החולים - חשוב לקחת את הניסיון של קופת חולים מכבי שהוצג לנו כאן, כדבר מוצלח, ולהעתיקו כמודל ולהמשיך כדי להתקדם.
אברהם נגוסה: כפי שהציגה נציגת קופת חולים כללית הם עשו ועושים, אבל הנתונים שהצגת לנו הם איסוף של כמה שנים, לכן אנחנו רוצים שהמספר יגדל כל שנה.
אברהם נגוסה: דבר רביעי – אני פונה לשר הבריאות בשם הוועדה.
אברהם נגוסה: אנחנו נכתוב מכתב בקשה לשר הבריאות כדי שישתף את המומחים.
אברהם נגוסה: שיתוף המומחים המטפלים בתחום זה הוא חשוב מאוד, כי יש להם הצעות ורעיונות וחשוב מאוד לשתף פעולה ולהשתמש בנכס הקיים של הידע והנסיון.
אברהם נגוסה: דבר חמישי – אנחנו פונים שוב, כפי שהחלטנו בדיון הקודם, לגבי ההורדה של ההשתתפות העצמית.
אברהם נגוסה: עדיין לעולים חדשים זה הרבה כסף.
אמיליה אניס: אני יודעת, אני יכולה להגיד שאנחנו כן בעקבות הדיון הקודם בחנו את הנושא מול הפיקוח על קופות החולים.
אמיליה אניס: פשוט אי אפשר להוריד את ההשתתפות העצמית מבלי למצוא מקור תקציבי אחר.
נעם כץ: לפחות בנוגע למטופלי הרווחה זה חסם רציני.
נעם כץ: אדם שמתקיים מאבטחת הכנסה, לצפות ממנו לשלם 300 שקל בחודש, זה פשוט לא קורה.
אברהם נגוסה: האם יש תכנית למשרד הרווחה להגיע לפחות אלה שמוכרים אצלכם כמקרים שצריכים טיפול רווחה, האם משרד הרווחה יכול לעזור בדברים האלה?
נעם כץ: אני מדבר מטעם השירות לטיפול בהתמכרויות, אנחנו עושים שיתופי פעולה עם המחלקה במשרד הבריאות, אנחנו עובדים גם הרבה, מנסים לעבוד ביחד עם עמותת חץ ומנסים לקדם את הנושא אבל הנושא של ההשתתפות העצמית הוא עדיין חסם רציני.
נעם כץ: המשרד לא יכול לממן את ההשתתפות העצמית הזאת מהתקציב שלו כרגע, ויש לנו בעיה עם האוכלוסייה שלנו בהקשר הזה.
פנינה הדני: גם בסוכנות היהודית במרכזי הקליטה, כשאנחנו מגיעים למצב שאנשים לא יכולים לממן השתתפות עצמית, אנחנו דואגים לסיוע.
פנינה הדני: אין לנו רבים כאלה, אני מדברת אתכם על אנשים ספורים.
פנינה הדני: אני רוצה בהזדמנות הזאת גם להתייחס לנושא של עידוד העולים, לפחות שנמצאים אצלנו, להגיע לבדיקות, כל אלה ששייכים לקבוצות הסיכון.
פנינה הדני: אנחנו עושים את זה, אנחנו עושים פעילות אקטיבית ומעבר לזה גם נעזרים, כשניתן, בקרובי משפחה ותיקים.
פנינה הדני: יש לנו הצלחות טובות כשאנחנו פונים לקרובי משפחה ותיקים שגם נחלצים לעזרה ומנסים לעודד את העולים להגיע לטיפול.
אברהם נגוסה: אין מחלוקת שזה חסם, העניין הכלכלי של 900 שקל.
אברהם נגוסה: אנחנו חייבים לפתור את הבעיה הזו כי יש הסכמה, שזו בעיה שקיימת ומשרד הרווחה ומשרד הבריאות, אני מבין שאתם נותנים לאלה שנמצאים במרכז קליטה, אבל הרבה עולים נקלטים בקליטה ישירה.
חוליו בורמן: זה לא רק עולים, אנשים שמקבלים ביטוח לאומי ויש להם הבטחת הכנסה.
אברהם נגוסה: לא צריך להרחיב, המסר ברור לדעתי.
אברהם נגוסה: לכן אי אפשר להשאיר את המצב בצורה הזאת.
אברהם נגוסה: אני מבקש שתתייחסו בשולחן העגול כדי למצוא פתרון.
אברהם נגוסה: צריך להקים קרן לצורך הזה ולפנות למשרדי הממשלה, לארגונים, ולעזור לאנשים האלה.
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים המשך דיון בנושא הזה, מעקב.
אברהם נגוסה: בדיון הבא נתמקד במחסום הכלכלי.
אברהם נגוסה: אני אשמח אם עד אז תמצאו דרך ונוסחה למצב הזה.
אברהם נגוסה: ברוכים הבאים, לאורחים שלנו מהפדרציות.
אברהם נגוסה: יש לנו תרגום, לכן נעשה את הדיון בעברית.
אברהם נגוסה: נושא הדיון שלנו היום, כידוע ממשלת ישראל קיבלה החלטה ב-7.10.2018 להעלות עוד 1,000 מאחינו שממתינים באדיס אבבה ובגונדר הרבה שנים.
אברהם נגוסה: ההחלטה להביא 1,000, אני אמרתי שהכיוון הוא טוב שיש החלטה, אבל ההחלטה לא מספקת כמובן כי כולנו יודעים שמעל 8,000 ממתינים שם שנים רבות בתנאים קשים.
אברהם נגוסה: למרות שהעובדות בפני הממשלה קיבלו החלטה להביא 1,000.
אברהם נגוסה: אני יודע משיחותיי עם ראש הממשלה שיש גורמים שהציגו בפני השרים מצב שבו כאילו כל אתיופיה תגיע.
אברהם נגוסה: יש קמפיין למנוע, לסגור את הדלתות בפני האחים שלנו והקמפיין הזה מבוסס על שקרים, הוא טעות ביסודו והוא גם מטעה, שכאילו האנשים האלה שממתינים שם מגיעים ואין להם קשר לקהילה, כאילו שאם אנחנו נמשיך להביא אז לא יהיה לזה סוף וכל אתיופיה תגיע.
אברהם נגוסה: זה פשוט שקר מוחלט.
אברהם נגוסה: אני מחזיק את החלטת הממשלה מ-2015, החלטה 716, שהתקבלה פה אחד בממשלת ישראל.
אברהם נגוסה: התקבלה פה אחד, להעלות את כל הקהילה על בסיס קריטריון אחד, שהם שייכים ליהודי אתיופיה, זרע ישראל מצד אימהותיהם או אבותיהם, סעיף 2 להחלטה כתוב ברור, ושהם עזבו את ביתם, את כפרם מ-1 בינואר 2010 והם נמצאים וממתינים באדיס אבבה ובגונדר.
אברהם נגוסה: שלוש, שיש להם משפחות בדרגה ראשונה בישראל.
אברהם נגוסה: אחרי ההחלטה הזו גורמים קמו ואמרו שלא לבצע את ההחלטה, תקציב וכל זה.
אברהם נגוסה: אני לא אכנס יותר לסיפורים, כולנו יודעים על זה, טשטשו את הנושא וב-2017 הממשלה קיבלה החלטה להעלות 1,300.
אברהם נגוסה: ההחלטה התקבלה באוגוסט 2016, ביצעו את ההחלטה ב-2017, 1,300 על בסיס החלטת הממשלה 716.
אברהם נגוסה: כל אלה, 1,300 שהגיעו, הם מתוך הקהילה, שייכים לקהילה.
אברהם נגוסה: גם עכשיו החלטת הממשלה 4178, שהתקבלה ב-7 באוקטובר, מתבססת גם על הקריטריונים של החלטת הממשלה 716 מ-2015, דהיינו זרע ישראל, מי שנמצא באדיס ובגונדר ומשפחה בדרגה ראשונה.
אברהם נגוסה: לכן הקמפיין השקרי שהם מובילים, המתנגדים מסיתים בתקשורת, מבלבלים את המוח של עם ישראל בשקרים, אין להם בסיס למה שהם אומרים.
אברהם נגוסה: שיביאו לנו דוגמה, הם לא באים עם דוגמה, יביאו לנו דוגמה שמי שלא שייך לקהילה הגיע לפה מחוץ לקריטריונים שהממשלה קבעה.