GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פיני גלינקביץ: אבל אנחנו חושבים שבגלל זה שאנחנו משופשפים בכל המנגנון, ואנחנו גם אנשי מנגנון, אנחנו יודעים איך לדווח, נשמח לעזור בכל התהליך של הסרת חסמים טרום העניין.
פיני גלינקביץ: מבחינת הקריטריונים אנחנו בהחלט יודעים, זו הייתה פריצת דרך שנה שעברה כשיצא הקול הקורא בזמן ואפשר לנו להגיע ולהגיד ברשויות המקומיות "תדעו, לירושלים יש ככה וככה תקציב, עכשיו אני צריך את המצ'ינג".
פיני גלינקביץ: כמה שיותר אנחנו מגיעים מוקדם אלינו לוועדות הכספים, זה נראה הרבה יותר אמין ומסודר ועומדים מאחורינו.
פיני גלינקביץ: זו סוגיית התקציב.
פיני גלינקביץ: אבל כמו שיש אגף תקציבים ויש חשב כללי, זה שני דברים.
פיני גלינקביץ: אחרי שאנחנו יודעים מה המסגרת, מגיע מסע הייסורים של הדיווחים וכולי.
פיני גלינקביץ: כאן אנחנו נשמח להיות שותפים ולראות איך מקלים.
פיני גלינקביץ: לא לעבור על הנוהל, אבל יכול להיות שיש עקרונות מסוימים או הקלה מסוימת שאפשר להעלות בכל הקטע של הסרת חסמים וזה תהליך שהמשרד ה תחיל לעבור, ונשמח לחדש אותו ולהיות יותר מעורבים בנושא הזה.
אברהם נגוסה: אני רוצה להוסיף שאלה לפני שאתה עונה.
אברהם נגוסה: כדי למנוע את כל הטירטורים וגם כפי שאמרת את הטופסולוגיה והדברים האלה, האם יש אפשרות שכיוון שהרשויות המקומיות הן זרוע הביצוע של השלטון המרכזי, האם יש אפשרות להעביר את התקציב מראש לכל רשות מקומית.
אברהם נגוסה: אם אתם אומרים להם, וכל רשות מקומיות כבר יודעת מה התקציב שלה, האם לפחות אתם יכולים להעביר להם מראש 50% מהתקציב?
אברהם נגוסה: "אני מוכן להעביר לך 50% לפני ויתר 50% לאחר הביצוע", האם אתם יכולים לעשות את זה?
30741: נכון למה שאנחנו בדקנו, ובדקנו את זה מול החשב הכללי, התשובה היא שלילית.
30741: התשובה היא שלילית כי נוהל תמיכות מוגדר כנוהל - - -
אברהם נגוסה: זה לא תמיכות.
אברהם נגוסה: אני לא מדבר על תמיכות לארגון עולים.
אברהם נגוסה: זה זרוע הביצוע של הממשלה.
30741: אדוני, יש פרק, אם אנחנו רוצים להכנס לתוך הנהלים של החשב הכללי אז אני אגיד לך.
30741: יש פרק נפרד שנקרא "תמיכה ברשויות המקומיות" ושם מפורט הכל.
30741: איך אנחנו חייבים לעבוד.
30741: תמיכה, העיקרון שלה זה שאני מעביר את הכסף לגוף הנתמך, וזה לא משנה נכון לדיון הזה אם זו רשות מקומית או האם זו עמותה או אם זה ארגון כל שהוא, אז אני מעביר את הכסף לאחר הביצוע.
30741: כן, כמו שולדימיר אמר, יש מהלך של קבלת מקדמה.
30741: אין עד כמה שאני יודע לרשויות מקומיות בעיות תזרימיות.
30741: הבעיה היא אחרת לגמרי.
30741: זה לא הכסף, זה הדיווח.
אברהם נגוסה: שמעת מה שפיני אמר, הוא לא - - -
30741: אני חושב שהדיון הזה, חסר פה חשב - - -
אברהם נגוסה: יש נציג האוצר פה?
שלומית אבינח: לא.
אברהם נגוסה: זה מה שחסר לנו, נראה לי.
אברהם נגוסה: אבל אנחנו התחלנו ולא סיימנו.
אברהם נגוסה: אבל אני פה הבנתי מפיני שיש הרבה מדרגות, אני מבין מה הן המדרגות האלה, ולכן כדי לקצר את הדבר הזה, אני חושב שאם יש בעיה חוקית, אז תגידו לנו.
30741: זה בעיה של תקנות.
30741: זה לא בעיה, יש כרגע תקנות מסוימות, אנחנו כמשרד ממשלתי מונחים על ידי התקנות וצריכים לעבוד שם ביחד.
רות דיין מדר: משרד הספורט התגבר התקנות האלה.
אברהם נגוסה: אני רוצה להבין, אם יש בעיה של תקנות תגידו לנו, אנחנו נדרוש לשנות את התקנות האלה.
אברהם נגוסה: מי שסובל בסופו של דבר הם העולים החדשים ואני אומר לכם איך העולים סובלים.
אברהם נגוסה: רשות הקליטה שרואה מה צריך לעשות, אבל בגלל שהכסף לא נמצא אצלה, אין לה גיבוי או בטחון עצמי, ללכת ולבצע את זה, הוא צריך לבקש אישור מהמנכ"ל ומהסמנכ"ל שלו.
30741: אין בעיה עם זה, אדוני.
ולדימיר שקלאר: זו לא הבעיה.
ולדימיר שקלאר: אף פעם לא הייתה בעיה כזאת.
פיני גלינקביץ: זה רשויות גדולות.
פיני גלינקביץ: מה עם רשויות קטנות?
30741: אני אסביר.
30741: אני חושב שהדיון הזה הופך להיות לדיון מאוד מקצועי, שכדי לנהל אותו אנחנו צריכים פה גם נציגים של החשכ"ל וגם שהניירות יהיו מולנו.
30741: אין בעיה של תזרים מזומנים, הרשויות יודעות, יש להן ודאות שבמידה והן יבצעו את הפעילות הן יקבלו את הכסף, אז אין פה בעיה של חוסר ודאות.
30741: הבעיה היא אחרת.
30741: הבעיה היא שיש משהו בהמשגה החשבותית, יש משהו שנקרע עודף מחויב.
30741: מה זה עודף מחויב?
30741: זה כסף שאני הייתי אמור לבצע אותו בשנת 2018 ולא הספקתי לבצע אותו מסיבה כזאת או אחרת, אבל הוא מחויב, התחייבתי בפני רשות X לשלם לה את הכסף הזה ולכן הכסף הזה נשמר לרגע שגוף כמו למשל עירית ירושלים תדווח לי על הביצוע שלה ואז אני אוכל לשחרר את הכסף.
30741: אני כממשלה לא יכולה לשלם את הכסף ללא אסמכתאות, אני חושב שזה ברור לכולם.
שלומית אבינח: למה עירית ירושלים לא מדווחת?
30741: מה שפיני אמר, להם יש את מדורי הגיהינום שלהם שהם צריכים לעבור בתוך הרשות על מנת להוציא את הדיווח, יש להם כללים שלהם.
30741: העניין הוא שכנראה שחסר פה סינכרון.
30741: שמעתי פה את עו"ד רות דיין שדיברה על תמיכות של משרד התרבות והספורט.
30741: אנחנו בזמנו בדקנו את זה במשרד התרבות והספורט ודיברנו גם עם החשבים, זה לא המצב.
30741: אלא אם כן השתנה משהו, נשמח לשבת ולדבר.
30741: אבל עוד פעם, זה לא יפתור את הבעיה.
30741: גם אם אני מעביר לרשות 50% מהכסף, זה עדיין, אם לא קיבלתי עליו אסמכתה, אני נמצא באותו מצב.
30741: זה לא העניין מתי אני מעביר את הכסף.
30741: דבר שני, עוד פעם, אני אומר כאן שיש כאן רצון נכון גם של נציגי הרשויות וגם שלנו איך לפתור את הבעיה הזאת ואני חושב שאנחנו בכוחות עצמנו נוכל לפנות לחשכ"ל, נוכל להכנס לדיון יחד עם הנציגים של השלטון המקומי, ולראות איך אנחנו פותרים את זה.
30741: ויש עוד מלא בעיות שאנחנו צריכים לפתור.
יואל רזבוזוב: אני רוצה להתייחס במילה אחת.
יואל רזבוזוב: בקצרה, אני מברך על הדיון, חשוב, אנחנו מעלים כאן סוגיות בעייתיות.
יואל רזבוזוב: חלק אומרים שזו לא הבעיה, חלק אומרים שישנה בעיה ובשביל זה יש את הדיונים האלה.
יואל רזבוזוב: אני חושב שנוהל התמיכות שאמרתם במשרד הספורט לפני זה היה דרך הטוטו, זה לא היה משרד ממשלתי.
יואל רזבוזוב: השנה עשינו רפורמה והעברנו את זה למשרד ממשלתי, אבל עדיין יש בעיה, לא מצליחים להעביר את הכסף וכנראה שנשהה את זה לעוד שנתיים.
יואל רזבוזוב: אבל אם אפשר ללמוד מהנוהל הזה ולהעביר וזה יקל על הרשויות המקומיות צריך לעשות זאת.
יואל רזבוזוב: אנחנו נתגייס כולנו ונעזור בכך.
אברהם נגוסה: אנחנו באמת נפנה לחשב הכללי, לשבת עם משרד הקליטה והרשויות המקומיות כדי למצוא פתרון.
אברהם נגוסה: אתם תשבו בשולחן עגול ואם צריך את התערבותנו אנחנו כמובן נשמח מאוד להתערב.
אברהם נגוסה: אבל החשבות הכללית, כפי שהוא אומר, שם אנחנו צריכים לטפל חד משמעית בנושא הזה.
רות דיין מדר: אדוני היושב ראש, רציתי לומר אמירה כללית.
רות דיין מדר: שלטון מקומי מבצע מדיניות של שלטון מרכזי בתחומים ששלטון מרכזי מנחה שלטון מקומי.
רות דיין מדר: רשויות מקומיות לא צריכות לקבל כספי תמיכות.
רות דיין מדר: הם צריכים להעביר את זה בהעברות ישירות כמו שזה נעשה בחינוך, ברווחה ובאיכות הסביבה.
רות דיין מדר: צריך ללמוד ללכת על אותו מנגנון ולהעביר את הכסף.
רות דיין מדר: גם שם זה מפוקח, גם שם זה מבוקר, גם שם יש חשב.
רות דיין מדר: צריך לפעול בהתאמה.
אברהם נגוסה: לזה אנחנו מתכוונים עם החשב הכללי.
אמיר וידר: אני מנהל מחלקת הקליטה בעירית רמלה.
אמיר וידר: לגבי הדיווח, יש פרויקטים שלמשל מתבצעים בדצמבר נובמבר שהדיווחים אצלם הם בכלל בינואר-פברואר במקרה הטוב, כמו יום העלייה למשל שזה אחוז נכבד מהתקציב שמתבצע מתוקף התאריך.
אמיר וידר: ועכשיו בכלל מתוקף הבחירות שהיינו צריכים לדחות.
אמיר וידר: דיווחי שכר של עובדים, סוף דצמבר, דו"חות 66 עד שיוצאים, הם יוצאים במקרה הטוב באמצע ינואר, בדרך כלל יותר מאוחר ועל אחת כמה וכמה אם זה דרך גופים נוספים כמו קרנות עירוניות או דברים כאלה, כלומר שהביצוע מתבצע כמעט כולו עד 31.12, בפועל הדיווחים לא יכולים להיעשות לפעמים עד אמצע מרץ.
אברהם נגוסה: אני חושב שנלך על מה שאמרה נציגת השלטון המקומי, אם בחינוך וברווחה ובמשרדים אחרים נהוג כך, כך צריך להיות גם במשרד הקליטה.
30741: זה לא יכול לעבוד כך במשרד הקליטה כי כמות העולים משתנה כל הזמן.
30741: אנחנו בדקנו את האופציה של התקצוב וזו אופציה שהיא לא ריאלית ולא הגיונית.
אברהם נגוסה: אז בגלל שמספר העולים משתנה.
יואל חדד: מה קשור למספר העולים?
יואל חדד: תקשיב, אתה דיברת על טופסולוגיה, יושבת פה מאיה שריר נציגת משרד החינוך.
יואל חדד: בביצוע זה דף וחצי, בתכנית זה דף וחצי, במשרד זה ספר שאנחנו צריכים דוקטור בשביל להבין אותו.
יואל חדד: אלכס, כולם מבינים על מה מדובר.
יואל חדד: אתם עשיתם קיצורים בספר, וזה בסדר.
יואל חדד: אבל ספר נהלים שזה בלתי אפשרי, אני לא יודע אם קראת אותו אבל זה בלתי אפשרי.
יואל חדד: וזה הולך ותופח, מורידים אחד ומעלים שניים, אנחנו לא מסוגלים לעבור על הספר הזה בכלל.
יואל חדד: ספר נהלים שזה בלתי אפשרי ולא ראיתי שום משרד ממשלתי שיש לו את הספר נהלים הזה.
יואל חדד: הנה, אני אומר לך משרד החינוך, מה הבעיה?
יואל חדד: בביצוע, תוך שלושה ימים הכסף נכנס.
יואל חדד: אנחנו רשות עם חשב מלווה.
יואל חדד: אתה יודע מה זה חשב מלווה?
יואל חדד: פיני דיבר על חשבים.
יואל חדד: תקשיב, לעבוד עם חשב מלווה של משרד הפנים, שזה בלתי אפשרי.
30741: תוריד את הטון.
יואל חדד: זה הטון שלי.
יואל חדד: וזה בלתי אפשרי לעבוד עם הדבר הזה.
יואל חדד: ניסית?
יואל חדד: אנחנו כל דבר מלחמה איתו.
יואל חדד: אנחנו לא צריכים להילחם עם המשרד, אלכס.
יואל חדד: אני חושב שעשרים פעם אמרנו את הדברים האלה, אנחנו צריכים לשבת ביחד כאיגוד, וזה לא הולך.
יואל חדד: משהו לא עובד וזה חבל מאוד.
יואל חדד: אתם עושים הרבה מאוד בקליטת עליה, אני גם מאוד מוקיר את ולדימיר, אנחנו בקשר שוטף ויש פעילות יוצאת מן הכלל, אבל אני אומר, יש את החסמים האלה שאתם חייבים ללכת לקראת הרשויות.
יואל חדד: הוא דיבר על פריפריה, אני מייצג את זה.
יואל חדד: בסדר?
יואל חדד: הפריפריה נופלת בסיפור הזה.
יואל חדד: נופלים.
יואל חדד: ואני אומר לך, לא נמצאים פה לא ממגדל העמק ולא מנצרת, בואו תראו מה קורה.
יואל חדד: בוא תראה מה זה חשב מלווה שאני נאלץ לריב איתו.
יואל חדד: זה בלתי אפשרי.
יואל חדד: אני מציע לכם שתקחו פה עוד איזו שהיא אתנחתא או פרק זמן כזה שתבחנו את זה מול הרשויות, גם במרכז, גם איתן יש בעיות, אבל בפריפריה זה קטסטרופה.
יואל חדד: אתה אומר ביצוע, איך אפשר להגיע ל-80% ביצוע?
יואל חדד: איך אפשר להגיע ל-90%?
יואל חדד: איך אתה יכול להגיע לחצי בביצוע?
יואל חדד: אני רק רוצה להגיד לך, דוגמה פשוטה.
יואל חדד: אני פה דיווחתי ב-6.9.
יואל חדד: לוקח הרבה מאוד זמן בשביל לבדוק את זה.
יואל חדד: אתה רוצה שאנחנו נשלם?
יואל חדד: כשאצלנו 90 שוטף, וזו המלצה, זה בדרך כלל אחרי חצי שנה בגלל חשב מלווה.
יואל חדד: אז מתי תשלם לי את זה?
יואל חדד: ב-2020?
יואל חדד: אתם צריכים ללכת לקראתנו בסיפור הזה ואני מציע, הדיון הזה יפה וטוב, אבל אני מציע שתשבו איתנו בצורה מסודרת ותגיעו איתנו להבנות, כי ככה זה לא יכול לעבוד.
30741: אני אגיד ככה, קודם כל תמוה בעיני הטון שלך.
יואל חדד: זה לא הטון.
יואל חדד: כך אני מדבר.
יואל חדד: אתה מכיר אותי.
30741: אני חושב שאנחנו עם האיגוד בשיתוף פעולה טוב, בסך הכל אנחנו עובדים בסדר, יש בעיות ואפשר לפתור אותן.
יואל חדד: אני אמרתי שלא עובדים בסדר?
30741: עכשיו לעניין התוכן, יש רשויות, וכל הרשויות המקומיות, התהליך בפנים הוא אותו דבר.
30741: אז יש רשויות שנכון להיום עומדות ב-60% ביצוע ויש רשויות שעומדות ב-15% ביצוע.
30741: אז מה אני למד מזה?
30741: שכנראה שזה אפשרי, וזה עניין של סדר עדיפויות בתוך הרשות.
30741: דבר שני, אני חושב שהדרך שעברנו בשנה שעברה כשפרסמנו את הנוהל, אפרופו לבוא לקראתכם, ולא אכפת לי לבוא לקראתך, אני רוצה לבוא לקראת העולים.
30741: אני רוצה שלך יהיה קל יותר לבצע כי בסוף יש עולה בקצה שצריך לקבל את השירות, אז אני עושה את כל מה שאני יכול.
30741: ולבוא ולשבת איתכם, וואלה, אני עם כל אחד מכם מדבר בטלפון כמעט פעם בשבוע לפחות עם אחד מנציגי הרשויות.
30741: אז לבוא ולהגיד שאנחנו לא יושבים איתכם, שאנחנו לא מנהלים דיאלוג איתכם?
30741: זה חוטא למציאות לחלוטין.
יואל חדד: לא שמעת את זה ממני.
יואל חדד: אני מדבר עם ולדימיר.
30741: אל תפריע לי, לא הפרעתי לך.
יואל חדד: זה לא נכון מה שאתה אומר.
30741: בשבוע שעבר היה צריך להתקיים דיון ביננו, הדיון הזה בוטל מסיבות מובנות, אבל אנחנו נעשה את הדיון הזה ואני לא צריך ועדה בכנסת כדי לבוא ולשבת איתכם, באמת, עם כל הכבוד.
אברהם נגוסה: אני חושב שאתה צריך להבין, המנכ"ל וכולכם, נושא הדיון פה זה לא נגד משרד הקליטה או נגד הרשויות המקומיות.
אברהם נגוסה: כולם בירכו ואמרו שיש שיתוף פעולה ופעילות טובה, אבל יש חסמים.
אברהם נגוסה: את החסמים האלה בואו נפתור ביחד בשיתוף פעולה.
אברהם נגוסה: אין שום האשמות.
אברהם נגוסה: לכן אני חושב שכאן החסם הזה, אנחנו נפתור את זה.
אברהם נגוסה: אני מבין שזה לא תלוי במנכ"ל, זה תלוי בחשבות.
30741: לא בחשבות.
שלומית אבינח: בחשכ"ל.
אברהם נגוסה: במשרד האוצר.
אברהם נגוסה: לכן אני אומר, הכתובת ברורה, ואנחנו נטפל בזה מול משרד האוצר, כמובן בשיתוף פעולה עם משרד הקליטה.
אברהם נגוסה: אם הייתה אפשרות לעשות על ידי משרדים אחרים, משרד הקליטה לא שונה ממשרדים אחרים.
30741: הוא שונה, הוא עובד אחרת.
אברהם נגוסה: אתה אומר לי מספר עולים, אני חושב שעם מספר העולים אפשר להתמודד.
פיני גלינקביץ: גם מספר המטופלים ברווחה משתנה כל הזמן.
אברהם נגוסה: אף אחד לא מוציא כסף בפזיזות.
אברהם נגוסה: יש גם מערכת בקרה בתוך הרשויות המקומיות ולכן אפשר לשלוט בנושא הזה, אין חשש.
אברהם נגוסה: אנחנו חברי הכנסת מוכנים להתגייס מול האוצר כדי להוריד את החסם הזה.
יואל רזבוזוב: יש גם שר קליטה חדש שהוא כל יכול, אז הוא יכול לסייע.
יואל רזבוזוב: אתם יודעים מי שר הקליטה החדש, ראש הממשלה.
יואל רזבוזוב: אז אפשר להכנס אליו.
יואל רזבוזוב: הוא גם שר הבריאות וגם שר החוץ ושר הביטחון.
אברהם נגוסה: טוב שכך.
אברהם נגוסה: בבקשה נציגת משרד הרווחה.
אברהם נגוסה: אני קודם כל מברכת על הדיון, אני חושבת שנושא הקליטה, יוסיף מאוד אם הוא יהיה סטטוטורי כמו עוד כמה משרדי ממשלה.
דפני מושיוב: לעניין משרד הרווחה, אנחנו מפעילים תכנית שנקראת מודל קליטה יישובי, כאשר כמובן מרבית העולים נקלטים בצורה טובה ונעזרים על ידי הפרויקטורים ונציגי משרד הקליטה ברמות השונות.
דפני מושיוב: אנחנו בסופו של דבר מקבלים כ-10% במשפך, בסוף מגיעים אלינו, שהפרופיל שלהם מתאפיין בקבוצה שמשפחות שיש להן משבר הגירה, הרבה פעמים הם הורים לילדים בגיל העשרה ואנחנו מקבלים את ההפניות ממערכת החינוך ועובדים מאוד יפה במשותף.
דפני מושיוב: הקבוצה היותר גדולה היא קבוצת האזרחים הוותיקים והמשפחות שיש להן ילדים עם מוגבלויות במובן הכי רחב.
דפני מושיוב: אז אנחנו מקבלים, הקרן לידידות הפניות, משפחה - - -
שלומית אבינח: למה לא מנהלי הקליטה?
שלומית אבינח: למה הקרן לידידות?
פיני גלינקביץ: זה טרום עליה.
פיני גלינקביץ: אנחנו פשוט בקשר עם העולים לפני העלייה.
קריאה: גם הסוכנות וגם ה- - -
שלומית אבינח: לא, אני אומרת למה לא - - -
פיני גלינקביץ: הרשות לא יודעת עד שלא מגיעים אליה.
דפני מושיוב: זה אחד הדברים בדיוק, הממשקים איך אנחנו מקלים, תחשבו על משפחה שילד עם צרכים מיוחדים היה מטופל במסגרת בחוץ לארץ.
דפני מושיוב: והוא היה לפחות עד שעו תאחר הצהריים מחוץ לבית.
דפני מושיוב: מגיעה משפחה עם ילד עם צרכים מיוחדים שאפילו שיש לה כבר את כל המסמכים ובוא נגיד שזה המצב הטוב, אבל לוקח זמן עד שיודעים היכן הם גרים.
דפני מושיוב: אם יודעים את זה מראש, זה עדיף אבל לא תמיד יודעים ובדיוק היו העברות, פעם הם עברו לטבריה אחר כך לחיפה, לא רק שיש שם ילד עם צרכים מיוחדים, גם האמא היא חולת סרטן.
דפני מושיוב: זאת אומרת אלה המשפחות המורכבות יותר - - -
אברהם נגוסה: בואי תתמקדי על שיתוף הפעולה עם הארגון, איך את רואה אותו?
דפני מושיוב: אחד הדברים שאני רוצה להגיד שמאוד מאוד חשוב זה לנסות ולחשוב איך המידע עובר, במיוחד למשפחות האלה, מראש כדי שנתכנן ונצמצם פערים במובן הזה של עד שהם מוכרים גם בביטוח לאומי, אתם יודעים, יש ועדות לילדים עם הצרכים המיוחדים וגם במשרד הרווחה.
דפני מושיוב: זו סוגיה שאנחנו דנים עליה ומנסים לראות איך מצמצמים פערים כדי שהמשפחה, הילד עם הצרכים המיוחדים יוכר ויקבל טיפול.
דפני מושיוב: מה שחסר במערכות האלה, כמובן שיש ספקטרום מאוד רחב של ילדים עם צרכים מיוחדים, אבל אפילו הילדים שהם עם מוגבלות שכלית והתפתחותית ברמה הרכה יותר ומתפקדים, אין להם אולפן היום.
אברהם נגוסה: דפני, היום אנחנו לא נכנסים לרמת המיקרו.
דפני מושיוב: מה אתה רוצה?
אברהם נגוסה: אנחנו מדברים על רמת המקרו.
דפני מושיוב: אנחנו היום נמצאים בקשר - - -
אברהם נגוסה: רגע, מה אתם רוצים ממשרד הרווחה?
דפני מושיוב: מי שמרכז היום את המידע זו שרה, בהפרטה של העלייה כל הארגונים שולחים את זה לשרה.
דפני מושיוב: אנחנו מקבלים ממנה, גם מאיה מקבלת ואנחנו שולחים את זה למודל קליטה היישובי כדי שיסיעו וישפרו את השירות לעולים החדשים.
פיני גלינקביץ: אני אחדד.
אברהם נגוסה: אני גם רוצה שתחדד אחר כך.
אברהם נגוסה: נציגת ביטוח לאומי תדבר.
אברהם נגוסה: אני מבקש שתחדד מה אתם רוצים מהביטוח הלאומי.
אברהם נגוסה: האם יש אותן בעיות ששמענו ממשרד הקליטה בעניין העברת התקציבים?
פיני גלינקביץ: אני אחדד רק שלפעמים כשמחדדים יותר מדי השפיץ יכול להישבר.
פיני גלינקביץ: אז אני אחדד קצת לפני.
פיני גלינקביץ: בעדינות.
פיני גלינקביץ: מה שקורה - - -
אברהם נגוסה: מה שצריך להישבר תעביר אלי.
פיני גלינקביץ: יש לי את אמיר ליד אז אני רגוע, למרות שהוא לא מהפריפריה אבל זה בסדר.
פיני גלינקביץ: משרד הרווחה עובד בצורה נהדרת עם אגף הרווחה ברשות המקומית.
פיני גלינקביץ: משרד החינוך עובד בצורה מדהימה עם אגף החינוך ברשות המקומית.
פיני גלינקביץ: וזה בדיוק מה שחסר.
פיני גלינקביץ: החיבורים, איך אתה מכניס את רשות הקליטה או את מחלקת הקליטה ברשות המקומית לתוך המעגל הזה.
פיני גלינקביץ: אתה זוכר את הקובייה ההונגרית ואת כל החיבורים האלה?
פיני גלינקביץ: כשמדברים על נושא של עולים ברשות מקומית כלשהיא, אם זה שדרות או רעננה, משרד הרווחה ידבר, כפי שדפני אמרה עכשיו, עם אגף הרווחה ברעננה ויעשה עבודה נהדרת.
פיני גלינקביץ: אבל מישהו צריך לזכור לחבר את הקליטה ברעננה לתוך התהליך הזה.
קריאה: זה התפקיד של הרשות המקומית, זה לא התפקיד של משרדי הממשלה.
פיני גלינקביץ: רגע, זה יכול לבוא גם וגם.
פיני גלינקביץ: אני בהחלט חושב שזה - - -
אברהם נגוסה: אז אולי תחדד.
אברהם נגוסה: היא מערכתית, כשאתה אומר שהרווחה עובדת עם אגף רווחה בעירייה, האם אגף רווחה כולל גם את העולים החדשים?
פיני גלינקביץ: לא.
אברהם נגוסה: זה מה שצריך להיות ברור.
פיני גלינקביץ: בכל מקום יש מבנה אחר של רשות מקומית.
פיני גלינקביץ: ברמת גן הוא בילד-אין בתוך החינוך, במקומות אחרים עובדים לבד.
דפני מושיוב: זה היעדר המרכיב הסטטוטורי.
דפני מושיוב: אם היה מרכיב סטטוטורי, הם היו מחלקה שמתכללת את נושא העולים ברשות המקומית.
דפני מושיוב: זה המרכיב.
פיני גלינקביץ: זה חלק מהחיבורים.
פיני גלינקביץ: זה צריך לבוא גם מלמעלה, כשמגיע משרד ממשלתי לדבר על עולים, לשאול האם יש גם נציגים נוספים וזה צריך לבוא בהחלט גם מאתנו ומהרשויות המקומיות, אבל זה הכיוון.
אברהם נגוסה: אני חוזר אליך פיני, אתה בירושלים.
אברהם נגוסה: תענה מה שבירושלים וכך תהיה גם דוגמה לאחרים.
אברהם נגוסה: למשל עולה חדש שצריך טיפול והתערבות של אגף הרווחה, הוא לא מקבל שירות מאגף רווחה בגלל שהוא עולה חדש?
אברהם נגוסה: זה מה שהוא אומר?
דפני מושיוב: בטח מקבל.
אברהם נגוסה: אני שאלתי האם זה נכלל באגף הרווחה ואמרת לי לא.
דפני מושיוב: המלווה של משרד הקליטה מביא אותו למערכת הרווחה.
דפני מושיוב: ככה זה עובד.
פיני גלינקביץ: רצית בירושלים, אני אתן דוגמה מירושלים.
אברהם נגוסה: גם בחינוך, באגף החינוך ואגף הבריאות, תסביר לי בדיוק.
דפני מושיוב: המלווה הוא המתכלל של משרד הקליטה.
דפני מושיוב: זה היופי של הפרויקטורים .
דפני מושיוב: הם המתכללים של מתן המענה.
אברהם נגוסה: אבל אני כאן שואל על קבלת השירות, העולה שצריך לקבל שירות מאגפים שונים בעירייה שהוא מקבל?
דפני מושיוב: בוודאי.
אברהם נגוסה: אז שאלתי קודם האם זה משולב ואמרת לי שלא.
פיני גלינקביץ: אני אתן דוגמה של מודל קליטה יישובי.
פיני גלינקביץ: אנחנו כרגע אל מול משרד הרווחה.
פיני גלינקביץ: ישנו פרויקט של משרד הרווחה במודל קליטה יישובי.
דפני מושיוב: אינטק רגיש תרבות למערכת הרווחה.
דפני מושיוב: זה תפקידו.
דפני מושיוב: הוא המשפך שאליו - - -
פיני גלינקביץ: וזה הטיפול כי המודל משתנה בכל רשות מקומית.
דפני מושיוב: ההבדל בינינו זה המדיניות שאנחנו מאמינים בה.
פיני גלינקביץ: בירושלים המודל הזה מאוד משולב עם הקליטה.
פיני גלינקביץ: יש שיתוף פעולה בין מחלקת הרווחה, צמוד מאוד לקליטה, שנותן מענה לכל מה שדפני אמרה.
פיני גלינקביץ: גם לרצף של העלייה והקליטה.
פיני גלינקביץ: היום אנחנו יודעים, ולא רק עולים של הקרן לידידות, גם עולים של נפש בנפש ומהסוכנות היהודית, אנחנו יודעים מי מגיע טרום העלייה, מי בעל צרכים מיוחדים, מחלקת השיקום ברווחה יושבת איתנו ונבנה מודל של קליטה במחלקת השיקום שהוא רגיש תרבות, אבל זה כי נוצר שיתוף פעולה הדוק בין הרווחה וכולי.
פיני גלינקביץ: זה מה שאנחנו קוראים לכל המשרדים לעבוד או לוודא, שהמסר יורד למטה, לעבוד אם מדובר על עולים חדשים, ביחד עם הקליטה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע את נציגת המוסד לביטוח לאומי.
יהודית נהיר: אני מצטערת כי הנושא של גמלאות ונכות זה לא ה- - - אנחנו הגענו לכאן על הקטע של הקשר שיש למוסד לביטוח לאומי עם משרד הקליטה על כל מה שקשור לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, על איך אנחנו היום מתמודדים כדי להעניק לעולים החדשים במהירות האפשרית את הזכויות הרפואיות שלהם במסגרת חוק ביטוח בריאות ממלכתי.
יהודית נהיר: יש לנו היום קשר שאנחנו במהלך שנת 2019 מתכוונים לשדרג אותו.
יהודית נהיר: היום העולה החדש כשיורד מהמטוס ומגיע ליחידה של משרד הקליטה בשדה התעופה, כבר שם הוא נרשם לקופת החולים וכבר מיידית תוך 24 שעות הוא יכול לקבל את כל השירותים.
יהודית נהיר: יתרה מזאת, אם תוך שבועיים הוא החליט שהרישום שלו לקופת החולים בשדה התעופה לא מוצא חן בעיניו והוא מעונין להחליף קופת חולים, הוא לא צריך, להבדיל משאר אזרחי ישראל, להמתין למעבר הבא שהוא תוך חודשיים-שלושה, אלא למחרת, מיידית הוא עובר.
אברהם נגוסה: ובקשר לאיגוד?
יהודית נהיר: אנחנו עובדים ישירות מול משרד הקליטה.
יהודית נהיר: אין לנו קשר עם העיריות בנושא הזה.
יהודית נהיר: כי בגדול ברגע שהעולה החדש מגיע, על פי חוק ביטוח בריאות ממלכתי הוא זכאי לכל שירותי הבריאות באופן מיידי.
יהודית נהיר: הקשר שלנו מול משרד הקליטה ומול ארבע קופות החולים כדי לוודא שבאמת העולה יקבל את זה.
אברהם נגוסה: אבל כשהעולה מתגורר ברשות המקומית ואם יש איזו שהיא בעיה?
טל ליפובצקי: אז הוא מלווה על ידי פרויקטור של הקליטה לביטוח הלאומי.
אברהם נגוסה: מאיה שריר בבקשה.
מאיה שריר: משרד החינוך ומשרד העלייה והקליטה מצליחים לעבוד בשיתוף פעולה מלא לטובת התלמידים העולים ושיתוף פעולה מלא אומר לא בדיעבד, לא לעדכן, אלא מראש ישבנו, תכננו ביחד תכנית, הקצבנו ביחד תקציב לזה.
מאיה שריר: כתבנו נוהל עבודה משותף, משרד הקליטה פרסם את המכרז אבל הוא נכתב במשותף ואנחנו מקיימים ועדות היגוי משותפות ברשויות וביקורים בשטח.
מאיה שריר: את אותו דבר אנחנו עושים ברמת רשות, גם עם מרכז השלטון המקומי, אנחנו עובדים עם רות דיין, וגם ברשויות.
מאיה שריר: אם אני לא הייתי הולכת לפיני, אנחנו רגילים לעבוד עם אגפי חינוך ברשויות ואנחנו עובדים איתם כל הזמן אבל אנחנו יודעים את החשיבות של שיתוף הפעולה גם עם אגפי הקליטה ברשויות.
מאיה שריר: בדוגמה האחרונה, בפיילוט חדש שיש - - -
אברהם נגוסה: יש שולחן עגול בכל רשות?
מאיה שריר: בכל ישוב.
מאיה שריר: אם לא הייתי הולכת לפיני בירושלים עכשיו עם הפיילוט החדש שלנו של חוג הורים וילדים בגיל הרך, התכנית לא הייתה מצליחה.
מאיה שריר: רק אחרי שהצלחנו להביא את מנח"י, מנהלת החינוך, יחד עם הקליטה ביחד, הצלחנו להפעיל תכניות.
מאיה שריר: וזה צריך להיות בנוהל, בשוטף ובנוהל.
אברהם נגוסה: משרד הפנים בבקשה.
רועי סגל: אני ממשרד הפנים, אגף בכיר בקרת הון אנושי ברשויות מקומיות.
רועי סגל: אני אגיד בקצרה שאנחנו במשרד רואים מאוד בחיוב את כל הפעילות ברשויות למען עולים ולמען קליטת עליה.
רועי סגל: אנחנו משתפים פעולה עם כל האיגודים המקצועיים ברשויות המקומיות ונשמח לשתף פעולה גם עם האיגוד הנוכחי.
רועי סגל: תודה רבה.
אורלי צוקרמן: בקצרה, אנחנו בסוכנות היהודית תומכים באיגוד מנהלי מחלקות קליטה, אנחנו רואים באיגוד את הגוף שמוביל את תהליכי הקליטה ברשויות המקומיות.
אורלי צוקרמן: מבחינתנו כל עולה שמגיע לרשות המקומית מובל לכל האגפים האחרים או לכל המחלקות האחרות לפי הצורך, על פי ליווי מתואם מראש מול מנהלי מחלקות הקליטה, הם מקבלים מראש מידע על העולים שמגיעים, כולל עולים עם צרכים מיוחדים, כפי שעלה פה.
אברהם נגוסה: בבקשה בקיצור כי אנחנו עוד מעט מסכמים.
משה פרדריק בודואן: אני מטבריה, פרויקטור.
משה פרדריק בודואן: דיברנו על הביטוח הלאומי ועל משרד הרווחה.
משה פרדריק בודואן: אני לא יודע אם זה המקום בדיון, אבל זה טוב שיודעים על הבעיות של העולים החדשים שמגיעים, זה בסדר, אבל רוב הדברים שאנחנו מתמודדים איתם בשטח אלה בעיות שקורות פה בארץ, ופה אנחנו נתקלים בקשיחות של המערכת.
משה פרדריק בודואן: אני נותן סתם דוגמה, קרה לי כשעולה חדשה מדרום אפריקה לקתה בהתקף לב, היא חוזרת מבית החולים ואני צריך להתמודד עם לשכת הרווחה, לשכנע אותם לעזור לה.
משה פרדריק בודואן: הבחורה הזאת כבר שבועיים לא מקבלת עזרה, אין תקציב בטבריה.
משה פרדריק בודואן: אני פונה לביטוח הלאומי, ממלא את כל הניירות כי אין לה עברית ואנחנו צריכים לעשות את הכל, ואנשים צריכים להבין את זה.
משה פרדריק בודואן: אני רוצה לסיים, רק חצי דקה.
משה פרדריק בודואן: עד שהביטוח הלאומי יכיר בנכות שלה, הגברת ללא יכולת וללא כלום ואנחנו צריכים להיות ההסעה שלה לכל הטיפולים שיש.
אברהם נגוסה: אני לא מנסה לקצר אותך כי הנושא נוגע לזה, אבל נציגת הביטוח הלאומי דיברה קודם.
אברהם נגוסה: אני מבקש שתיצור איתה קשר אחרי הדיון, גם נציגת הרווחה בביטוח הלאומי ינסו לעזור בנושא הזה.
שלומית אבינח: זה הכרה בקצבאות.
שלומית אבינח: זה לכלל האוכלוסייה לוקח זמן, לאו דווקא העובדה שהיא עולה.
30741: למשרד הקליטה יש סיוע שאנחנו יכולים לתת במקרים כאלה, תפנו אלינו בבקשה עם הפרטים של הבנאדם.
משה פרדריק בודואן: זה הוגש.
30741: מתי?
פיני גלינקביץ: זה תהליך.
משה פרדריק בודואן: מה היא עושה עם 1,000 שקל?
30741: מתי זה הוגש?
משה פרדריק בודואן: זה הוגש, אבל מה עושים עם 1,000 שקל - - -
אברהם נגוסה: מתי הוגש?
יואל חדד: לפני שבוע, אבל בסדר, זה מטופל.
משה פרדריק בודואן: זה לא מכסה את ההוצאות.
אברהם נגוסה: תגישו את זה למערכת ויטפלו בזה.
משה פרדריק בודואן: אבל זה לא עניין פרטי, אני רואה את זה עם הרבה עולים.
משה פרדריק בודואן: יש אותה בעיה עם הרבה עולים.
אברהם נגוסה: זו דוגמה לכולם.
אברהם נגוסה: זו לא בעיה שהיא רק שלה.
אברהם נגוסה: מה שצריך לעשות, יש ביטוח לאומי ויש את משרד הקליטה, שני המשרדים האלה צריכים לקדם את הנושאים.
משה פרדריק בודואן: זו גם בעיה של משרד הרווחה כי אין תקציב כבר, נגמר התקציב אז אין עזרה.
אברהם נגוסה: לא יכול להיות שאם מישהו עומד בקריטריונים ובגלל התקציב לא יקבל את זכויותיו?
אברהם נגוסה: דפנה, דבר כזה יכול לקרות בגלל חוסר תקציב?
אברהם נגוסה: אם הוא מתאים?
דפני מושיוב: אם היא מוכרת כנכה, היא תקבל את מה שמגיע לה.
משה פרדריק בודואן: - - - מוכרת כנכה.
דפני מושיוב: התפר, אמר המנכ"ל.
דפני מושיוב: יש במשרד הקליטה תקציבים לעולים כדי לסייע להם במצבי משבר.
יואל חדד: את מדברת על סכום, זה סכום שהוא מסייע.
יואל חדד: מה אתם רוצים לזרוק למשרד הקליטה - - -
אברהם נגוסה: אני חושב שאנחנו גולשים מנושא הדיון שלנו, למרות שכל המטרה היא לתת שירות טוב לעולה החדש.
אברהם נגוסה: וזו דוגמה לכך.
אברהם נגוסה: אבל אם אנחנו ניכנס לזה, לא נצא.
אברהם נגוסה: אנחנו היום דנו ביצירת שותפות והורדת חסמים כמה שיותר, ברמה יותר בין השלטון המרכזי לבין השלטון המקומי.
אברהם נגוסה: בטיפול פרטני או קבוצתי בעולים חדשים, כמובן צריך לטפל בזה, אם צריך נקיים דיון בנושא.
אברהם נגוסה: אני רוצה לסכם את הדיון שלנו.
אברהם נגוסה: אני רואה בזה דיון מאוד חשוב.