GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אילה מילר: פרופיל נוסף שאנחנו רואים זה אנשים שמגיעים מהתעשייה ורוצים לחזור, הם אנשים כמו שכבר נאמר פה משכילים, אנשים שעבדו פה בתעשיית ההייטק, יצאו לכמה שנים ורוצים לחזור ארצה, רובם נמצאים באופן יחסי הרבה שנים, שמונה שנים ומעלה, אנשים בשנות ה-30 המאוחרות ותחילת שנות ה-40, רובם גברים, אנשים עם הרבה ניסיון שאנחנו רוצים לראות אותם בחזרה בארץ ואנחנו צריכים בתור מדינה וגם אנחנו בתור רשות, לתת להם את הסיבות המספיק טובות לחזור.
אברהם נגוסה: אתם כרשות החדשנות במשרד הכלכלה, האם יש לכם תכנית מפורטת שאתם פועלים בעניין הכשרתם ושילובם של אלה שרוצים להשתלב בתעשייה.
אילה מילר: התשובה בהחלט כן.
אברהם נגוסה: אם כן, האם יש לכם נתונים שאתם יכולים להציג לנו?
אילה מילר: בהחלט כן.
אברהם נגוסה: אז בבקשה תתמקדי.
אילה מילר: אני אומרת, אני מתמקדת בהבנה בתוך ההסתכלות הזאת באמת על אנשי פיתוח בתעשיית ההייטק, אנחנו בנינו תכנית שקוראים לה "חוזרים להייטק" הפיילוט שלה נעשה בקיץ האחרון, רק עכשיו יצאנו לדרך.
אברהם נגוסה: כמה השתתפו?
אילה מילר: אני רק אגיד משהו על המהות של התכנית, התכנית בעצם מסתכלת פעם אחת להגיע לאנשי הפיתוח בחברות ההייטק ולהציע להם הצעת ערך לחזור לארץ, לחשוב על לחזור לארץ, לנסות לייצר את הקשר חזרה לתעשיית הטכנולוגיה, כשאנחנו מציעים להם מעבר לחזרה לארץ באמת עבודה בחברות הכי חדשניות בישראל גם במשכורת שאפשר להגיד שהיא תחרותית, חוץ אולי מבאזור סן פרנסיסקו, בכל שאר העולם המשכורת של תעשיית ההייטק בישראל היא תחרותית.
אילה מילר: זו הצעת הערך שאנחנו מציעים להם, מצד שני יש לנו את חברות ההייטק, בתכנית שלנו נמצאות למעלה מ-300 חברות הייטק שאמרו "אנחנו מוכנות ורוצות לקלוט את האנשים האלה".
אילה מילר: מה שהתכנית שלנו עושה זה בעצם את החיבור בין חברות ההייטק לבין האנשים שרוצים לבוא.
אברהם נגוסה: כמה - - -
אילה מילר: עוד משפט.
אברהם נגוסה: אני מתעקש, אני אוהב מספרים.
אברהם נגוסה: אני אומר לכם, אם לא נדע מספרים אנחנו לא נוכל לשפר את עצמנו.
אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת, הפיילוט שציינת, הכל טוב - - -
אילה מילר: 100 איש נרשמו לתכנית.
אברהם נגוסה: תגידי כך וכך מספר אנשים השתתפו.
אברהם נגוסה: אם ירדו בדרך, אז כך ירדו בדרך, אם כל המאה הצליחו גם טוב.
אברהם נגוסה: אז תציגו בצורה כזאת כדי שנדע.
אילה מילר: בהחלט.
אילה מילר: אז 100 איש השתתפו בתכנית, הפיילוט עדיין בעיצומו כי הוא רק בעצם נעשה בקיץ שזה זמן החזרה של ישראלים לארץ, אז אין לנו נתונים עדיין של כמה השתלבו ובאיזה חברות, אנחנו יודעים שהשתלבו, יש כבר כמה שאנחנו יודעים שגמרו את תהליך הגיוס שהוא תהליך ארוך וצריך לקחת אותו בחשבון, זה אתגר לתעשייה, התהליך הוא ארוך, של כמה וכמה חודשים.
אילה מילר: אז יש לנו 100 אנשים שהשתתפו מהצד של הישראלים החוזרים, יש לנו יותר מ-300 חברות בתעשיית ההייטק שמוכנות להתחבר איתם והשלב הבא הוא באמת שאנחנו הולכים לעשות מהתכנית הזאת תכנית יותר רחבה, עם יותר אנשים, עם יותר השקעה, כדי לעשות את החיבורים האלה יותר משמעותיים.
אילה מילר: תודה.
אברהם נגוסה: נשמע נציג ממשרד ראש הממשלה.
אברהם נגוסה: איילת שפייר.
איילת שפייר: אני כלכלנית במועצה הלאומית לכלכלה במשרד ראש הממשלה.
איילת שפייר: באמת נאמר פה הרבה והדיון כבר מתעכב אז אני לא אאריך.
איילת שפייר: אנחנו באים לתכנית הזאת באמת מהכיוון של הרצון להביא עוד אנשים לתעשיית ההייטק ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם רשות החדשנות ועם ות"ת לחשוב איך אנחנו יכולים להביא לפה עוד אנשים.
איילת שפייר: ברור לנו שיש פה עוד הרבה נדבכים שצריך לראות איך אנחנו מצליחים להביא אותם וגם להשאיר אותם פה כי אנחנו יודעים שיש בעיה של אנשים שמגיעים ואחר כך הולכים ואנחנו שמחים על הכינוס של הישיבה הזאת לחשוב ביחד עם כל השותפים איך להגדיל את הפעילות.
אברהם נגוסה: משרד ראש הממשלה הוא משרד שמרכז את פעילות הממשלה ואני מניח שגם החלטת הממשלה 2292 בהובלת משרד ראש הממשלה.
אברהם נגוסה: השאלה שלי האם יצרתם שולחן עגול על מנת לעשות מעקב ביישום ההחלטה הזאת?
איילת שפייר: בוודאי.
איילת שפייר: אנחנו מכנסים דיון בימים אלה, בערך בעוד חודש עם כל השותפים כדי לעשות עדכון סטטוס של יישום החלטת הממשלה ולחשוב מה הצעדים הבאים, איך אפשר לפעול עוד לטובת הגדלת כח אדם להייטק כשכל הנושא הזה של חו"ל זה נדבך אחד אבל בוודאי לא הנדבך היחיד.
אברהם נגוסה: אני אשמח לקבל לוועדה, לאחר כינוס הפורום או השולחן העגול, את ההערה שלכם או מה שאתם השגתם מבחינת יישום ההחלטה, האם יש כשלון, האם יש הצלחה.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לדעת ואתם יכולים להעביר לנו.
אברהם נגוסה: את תהיי אחראית לכך?
איילת שפייר: אין בעיה.
אברהם נגוסה: נשמע בקיצור מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
אברהם נגוסה: אביאל בבקשה.
אביאל קרנצלר: אנחנו מוציאים מדי שנה הודעה שנתית ומתעדכנת וכבר כבר שש שנים עם נתונים עקביים שאפשר לבדוק אותם ולהשוות לאורך שנים.
אביאל קרנצלר: אנחנו משתמשים במונח "שהות ממושכת" שהוא מנסה להיות אובייקטיבי, אבל הוא פחות אטרקטיבי אז אם אתם מחפשים, חפשו שהות ממושכת, אם אתם רוצים לדעת את המספרים שאנחנו מפרסמים.
אביאל קרנצלר: במונחים אחרים, בספרות המקצועית מדברים על סירקולציה, - - - חיובי, כל התופעה הזאת של יבוא ויצוא הון אנושי היא חיובית אבל צריך להסתכל עליה שוב, כפי שהסתכלתם, ועוד משהו שלא נאמר פה, מעבר לעניין של הייטק יש גם לא מעט מקצועות, במיוחד מקצועות תרבות שמהם גם יש הרבה שהם עם שהות ממושכת בחו"ל ואפשר ללמוד מזה מה הסיבות, הסיבות הן גם אטרקטיביות תעסוקתית וגם מקצועית שהיא פחות חזקה בארץ ויותר חזקה בחו"ל.
אביאל קרנצלר: לגבי השאלה שחבר הכנסת אלעזר שטרן שאל, באמת רואים שעולים חדשים שקיבלו תואר בארץ, עלו לארץ, אנחנו רואים שהם יותר נוטים, בתור דוגמה, מקרב בעלי תואר שלישי ילידי ברית המועצות, אורוגואי וארגנטינה, בין 28%-20% מהם לא שוהים כרגע בארץ.
קריאה: אבל לאיזו מטרה?
אביאל קרנצלר: אנחנו לא יודעים.
אביאל קרנצלר: מה שאנחנו לא יודעים בלמ"ס, אנחנו לא יודעים מה הם עושים בחו"ל.
אביאל קרנצלר: עד שער היציאה אנחנו יודעים מי יצא מהארץ ומעבר לזה אנחנו לא יודעים מה הם עושים.
אברהם נגוסה: האם יש לכם נתון כמה ישראלים שיוצאים כל שנה?
אביאל קרנצלר: כן.
אביאל קרנצלר: אנחנו יודעים יציאות וכניסות של ישראלים, אנחנו יכולים לחשב כמה זמן הם נמצאים בחו"ל ולפי זה אנחנו מגדירים.
אביאל קרנצלר: זה בסיס המידע שלנו.
אברהם נגוסה: נשמח לקבל את הנתון הזה כמה כל שנה יוצאים, כמה חוזרים, כמה נשארים ונשמח ללמוד גם מהן הסיבות לעזיבה.
אביאל קרנצלר: סיבות אנחנו לא יודעים.
אברהם נגוסה: לפחות נדע את המספר כמה יוצאים וכמה חוזרים.
גוסטבו שיפריס: אני גם מאותו משרד, תכנון דמוגרפיה ומפקד.
גוסטבו שיפריס: מדי שנה אנחנו מפרסמים את כמות היוצאים והחוזרים, בדרך כלל המאזן הוא שלילי, השנה היה 6,300 - , כלומר יצאו יותר 6,300 מאשר חזרו.
גוסטבו שיפריס: זה מאזן שלעומת השנה שעברה יש ירידה במאזן, לטובה, כלומר יש פחות יורדים, נקרא לזה כך, וזה נתון שוטף שאנחנו מפרסמים כל שנה.
אברהם נגוסה: העניין של כמה נקלטו במסלול אקדמיה וכמה נקלטו למסלול תעשיה, יש לכם נתון על כך?
גוסטבו שיפריס: לא.
גוסטבו שיפריס: אנחנו מפרסמים מבחינה כמותית כמה אנשים, אין לנו תכונות נוספות כמה נקלטו, אין לנו את המידע הזה.
אברהם נגוסה: האקדמיה למדעים הלאומית ישראלית בבקשה.
גליה פינצי: נעים מאוד.
גליה פינצי: שמי גליה פינצי, אני מנהלת האקדמיה הלאומית למדעים.
גליה פינצי: באקדמיה יש את מרכז הקשר שהוקם לפני עשור ואנחנו בעצם זיהינו את הבעיה והתמקדנו בשתי דרכים:
גליה פינצי: אחת זה הקמת מאגר מידע שבו רשומים כיום 3,500 אנשים, מתוכם 2,700 בעלי תואר PHD, ו-680 דוקטורנטים.
שלומית אבינוח: חיים בארץ או בחו"ל?
גליה פינצי: רובם מחו"ל, חלקם כבר חזרו לארץ, נרשמו, חזרו, אבל רוב הנרשמים הם מחו"ל.
גליה פינצי: אנחנו גם מקיימים יריד שנתי שבו יש גם כינוס שלמעשה בכינוס המטרה היא להביא, רוב היושבים פה נמצאים בכינוס הזה, להביא לאנשים שרוצים לחזור יותר מידע.
גליה פינצי: אנחנו מציגים שם הרבה פעמים סיפורי הצלחה של אנשים שחזרו.
גליה פינצי: בעבר עשינו גם פאנל של ראשי האוניברסיטאות שענו לשאלות האנשים שרוצים לחזור, זה גם משודר בלייב, כך שמי שרוצה יכול לשאול שאלות גם אם הוא לא נמצא באולם, ויש יריד תעסוקה.
גליה פינצי: זה מחולק חצי-חצי.
גליה פינצי: יריד התעסוקה מזמין גם תעשיה, גם ממשל וגם אקדמיה, בעיקר אקדמיה, לביתנים שבהם הם יכולים לראיין אנשים שמגיעים לארץ, בדרך כלל אנחנו עושים את זה בסוף דצמבר, כך שאנשים נמצאים בחופשת הקריסמס, והרבה מאוד מצאנו שמגיעים לארץ בתקופה הזו וזו הזדמנות טובה לראיין את האנשים.
גליה פינצי: דיברו כאן על אקדמיה ותעשיה אבל באמת ממשל זה עוד גוף או גופים שיכולים לתת מענה לבעלי תואר PHD ולדוקטורנטים אחרי שהם מסיימים, שחוזרים לארץ, וזה עוד אפיק תעסוקה שצריך לחשוב ולהתייחס אליו.
גליה פינצי: אחד הדברים הנוספים שאנחנו עושים זה באמת להביא את דאגות החוקרים אל מקבלי ההחלטות, בין אם זה ממשלה ובין אם זה אקדמיה.
גליה פינצי: אני לא אוסיף יותר מזה כי אני חושבת שנאמרו הדברים.
אברהם נגוסה: אנחנו חייבים לסיים ולסכם את הדיון.
אברהם נגוסה: כמובן שהסיכום יונח לשולחנה של הכנסת, ונעשה את זה בהמשך.
אברהם נגוסה: ראשית אני מודה לכל האנשים שעושים בעבודה.
אברהם נגוסה: הדרך להחזיר את המוחות, את האקדמאים, כמו האסטרטגיה להגדיל את מספרי העלייה לישראל, על מנת להגדיל את מספר העולים למדינת ישראל צריך לטפל בקליטת העולים או כבר שהם נמצאים פה.
אברהם נגוסה: באותו כיוון, אם אנחנו נדע לקלוט אותם או לשלב אותם, את אלה שכבר חזר, כך תגדל המוטיבציה לחזור לישראל.
אברהם נגוסה: אם אלה שחוזרים הופכים כאן למובטלים ומתוסכלים, אנחנו לא יכולים להגדיל את זה.
אברהם נגוסה: לכן אני רואה מהדיון שכולנו השתתפנו בו, שיש שני כיוונים שאנחנו צריכים להשקיע בהם, כיוון אחד – אנשים שחוזרים לארץ ואני מבין שמשרד הקליטה הוא הכתובת שמרכז את הנתונים, אז יהיה להם מקום לפנות אליו, ולהגיד "חזרתי, אני כאן, ומה אני יכול לעשות כדי להשתלב".
אברהם נגוסה: דבר שני, שזכות הבחירה שלו, שהוא בוחר באיזה כיוון הוא משתלב, אם הוא רוצה להיות מרצה באוניברסיטה או חוקר, הוא בוחר את המסלול שלו.
אברהם נגוסה: אם הוא רוצה להכנס לתעשייה ולעבוד בה, הוא יבחר בתעשייה.
אברהם נגוסה: אם נחזק את שני המסלולים האלה יהיה לנו קל להיענות לדרישות או לבחירה שהאנשים בחרו.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו צריכים לחזק את שני המסלולים האלה.
אברהם נגוסה: אנחנו מבינים שיש מחסומים במסלולים אלה, המחסום הוא תקנים, שמגיעים מהתקציב.
אברהם נגוסה: לכן מאוד יעזור לנו לסיכום הדיון הזה, לפני שנניח על שולחן הכנסת, לקבל את הנתונים מהוועדה לתכנון ותקצוב, הות"ת, ואנחנו רוצים שתעבירו לנו אותם כי זה יכול לתת לנו תמונה מה אנחנו דורשים מהממשלה.
אברהם נגוסה: אנחנו ככנסת, מה אנחנו דורשים מהממשלה כדי להשלים את הפער.
אברהם נגוסה: לכן הנתונים מאוד חשובים לנו, המספרים הם משמעותיים עבורנו.
אברהם נגוסה: אנחנו נדבר באופן כללי, זה בסדר, אבל אם תכלס אנחנו מדברים שכך וכך הגיעו, כך וכך השתלבו באקדמיה, כך וכך בתעשייה, כך וכך לא הצלחנו לשלבם באקדמיה או בתעשייה כי יש בעיה של תקנים.
אברהם נגוסה: הכשרה מקצועית הוא מפתח חשוב, כפי שטבע הציגו את זה, גם אם יש תקן לא יכולים לקלוט אותו ישר כי הוא לא מתאים ולא הוכשר.
אברהם נגוסה: אני פונה למשרד ראש הממשלה שמרכז את השולחן העגול או הפורום, מאוד חשוב ליצור תכנית הכשרה, כדי שכל אחד שמחליט ללכת לתעשייה, יש לו את הכיוון של ההכשרה.
מרים אלון: יש לי שאלה אבל אני לא רוצה להפריע, בסיום הדיון אשאל.
אברהם נגוסה: אני רוצה שכולם ישמעו.
מרים אלון: השאלה שלי מופנית לגרנית, הנקודה כבר עלתה ואתם דיברתם על מדענים ששהו חמש שנים - - -
אברהם נגוסה: זה הנושא הבא שאגע בו.
אברהם נגוסה: רשום לי פה בעקבות ההצעה שלו שהוא אמר, שזה אחד החסמים, שלמשרד הקליטה יש מדיניות של מעל חמש שנים, אבל לאנשים חזרו לפני החמש שנים, להם אין כתובת.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו באמת נכתוב את זה במסקנות הוועדה, שיש לשנות את המדיניות.
אברהם נגוסה: זה מאוד חשוב ואולי את כבר יכולה להעלות את זה לשרה.
גרנית בן עזרא-זינגר: אנחנו רק צריכים את תוספת התקציב הנדרשת לנושא, כמובן.
גרנית בן עזרא-זינגר: אבל כן.
אברהם נגוסה: ברור לנו שכל דבר זה תקציב, אבל כדי לדרוש תקציב אנחנו רוצים לדעת למה אנחנו דורשים.
גרנית בן עזרא-זינגר: הרציונל מאוד ברור.
אברהם נגוסה: הכשרה מקצועית ותקנים לאוניברסיטאות כדי לקלוט את אלה שהחליטו על המסלול, וכמובן לשנות את מדיניות של שנות הוותק בעניין הזה.
אברהם נגוסה: הפורום, השולחן העגול יכול לעזור הרבה כי קודם כל יהיה תיאום.
אברהם נגוסה: אם כל אחד יעבוד בנפרד זו בעיה, כי בסופו של דבר התקציב יוצא מאותה קופה.
אברהם נגוסה: אם יהיה תיאום בשולחן העגול יהיה אפשר להתקדם באופן ניכר.
אברהם נגוסה: אני מודה לכם שהשתתפתם בדיון, אנחנו כמובן נשלח את הסיכומים לשרים הרלבנטיים כדי שהם יבינו מה אנחנו דורשים.
אברהם נגוסה: מהישיבה נעולה.
אברהם נגוסה: שלום לכולם, ברוכים הבאים לוועדת העליה הקליטה והתפוצות.
אברהם נגוסה: היום אנחנו מקיימים דיון בנושא התנהלות בתי הדין הרבניים כלפי העולים החדשים בכלל ונשים עולות בפרט, ביוזמתה של חברת הכנסת יוליה מלינובסקי, חברת הוועדה.
אברהם נגוסה: בבקשתה מציינת חברת הכנסת מלינובסקי כי "לאחרונה התקבלו פסקי דין והחלטות גזעניות ומפלות של בתי הדין הרבניים כלפי עולים בכלל וכלפי נשים במיוחד".
אברהם נגוסה: בפנייתה ציינה דוגמה של פסק דין בבית הדין הרבני בחיפה, שבו אישה בקשה להתגרש מבעלה, החל בית הדין בבירור יהדותה של האישה.
אברהם נגוסה: נושא הליך בירור יהדות נידון במספר ישיבות בוועדה זו.
אברהם נגוסה: במכתבו של היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט ביום 12 ביולי 2018 לרבנים הראשיים בישראל, הרב דוד לאו והרב יצחק יוסף, שהגיע למזכירות הועדה, ביקש היועץ המשפטי מהרבנים לפעול לתיקון הנחיית בירור יהדות התש"ע 2010 על ידי מועצת הרבנות הראשית היועץ המשפטי וחבר דייני בית הדין הרבני הגדול, וזאת לאור הקשיים המשפטיים העולים מהנוסח הקיים.
אברהם נגוסה: אכן כבר באותו חודש הנחיות אלה תוקנו ונקבע כי ניתן יהיה לפתוח בהליך בירור יהדות רק לגבי מגיש הבקשה להינשא או שהוא בעל דין בעניין של מעמד אישי בבית הדין הרבני.
אברהם נגוסה: עוד נקבע כי ניתן יהיה לפנות לקרוב משפחתו של מגיש הבקשה אשר עולה לגביו שאלה הנוגעת ליהדותו, שיסכים להליך של בירור יהדות.
אברהם נגוסה: אולם, אם סירב או מסרב, לא ניתן יהיה ליזום כלפיהם הליך בלא הסכמתם.
אברהם נגוסה: בנוסף, נמחקה הסמכות לרישום קרוב משפחה של המבקש שאגב הליך של בירור יהדותו הוא נרשם ברשימת טעוני בירור יהדות.
אברהם נגוסה: אני מברך על כך.
אברהם נגוסה: יחד עם זאת, רשימות אלה הועברו לרשות האוכלוסין ונשאלת השאלה מה נעשה עם הרישומים האלה, שכבר קיימים ברשות האוכלוסין.
אברהם נגוסה: האם ממשיכים להתייחס לרישומים אלה, שאלה זו נותרה עדיין פתוחה.
אברהם נגוסה: אזכיר שבישיבה הקודמת שהתקיימה בנושא ב-10.7.2018 ביקשנו ממנהל תחום מרשם הדרכונים ברשות האוכלוסין וההגירה מר אליהו לוי להעביר לוועדה את התייחסותו כיצד בכוונת רשות האוכלוסין לפעול ביחס למידע שהצטבר.
אברהם נגוסה: האם הרשימות הביאו לשינוי במעמדם של אותם האזרחים וכן מה עולה בגורלו של ילד שנולד לאם שמתנהל לגביה הליך של בירור יהדות, מה מעמדו והאם הוא נרשם כיהודי.
אברהם נגוסה: עד כה לא התקבל מענה מהרשות לבקשה זו.
אברהם נגוסה: לאור תיקון ההנחיות, נראה כי לא תהיה סמכות לעשות שינוי כלשהוא במעמדו של צד שלישי, שלא הסכים להליך בירור יהדותו.
אברהם נגוסה: לכן נשאלת השאלה מה יעלה בגורלן של הרשימות שכבר קיימות ברשות האוכלוסין, איך בכוונתם לתקן את ההנחיות החדשות.
אברהם נגוסה: אנחנו כמובן לא מזכירים את השמות כאן בוועדה, הדיון הוא בשידור ישיר ולא ניכנס לשמות של אנשים.
אברהם נגוסה: אבל אנחנו חייבים להתייחס לשאלות שעלו גם בדיונים הקודמים וגם בבקשתה של חברת הכנסת יוליה מלינובסקי.
אברהם נגוסה: אני פונה עכשיו לחברת הכנסת היוזמת את הדיון.
אברהם נגוסה: רשות הדיבור שלך בבקשה.
יוליה מלינובסקי: אני כבר אמרתי פה לחלק מהאנשים שאנחנו נפגשים בתדירות גבוהה, וכנראה יש לכך סיבה.
יוליה מלינובסקי: תראו מערכת בתי הדין היא חלק בלתי נפרד ממערכת המשפט במדינת ישראל.
יוליה מלינובסקי: זה לא גוף עצמאי שחי ביקום ומתנהל על פי רצונו.
יוליה מלינובסקי: גם שם צריכים או אמורים וחייבים להיות כללים ובזה אני גם כן מתכוונת לפנות לשרת המשפטים שהיא תעשה בדק בית מה קורה בבתי הדין, כי לאחרונה אנחנו מקבלים יותר מדי תלונות.
יוליה מלינובסקי: קיימנו כאן מספר רב של דיונים בנושא הזה וכן יצאו הנחיות של היועץ המשפטי לממשלה בתשובה לבג"צ, אתה בטח מודע לכך, ודיברנו על זה לא מעט, שההנחיות היו מאוד מאוד ברורות, שאין בדיקת יהדות לצד ג' שהוא לא חלק מההליך.
יוליה מלינובסקי: זה בנושא של בדיקת יהדות.
יוליה מלינובסקי: בספק דין שאנחנו, נדהמתי, אני חייבת להגיד, זה יותר מספר, זה מעניין.
יוליה מלינובסקי: שנתן בית דין בחיפה, ב-6.9.18 נושא של בדיקת יהדות בסתירה מוחלטת מכל ההנחיות והכללים וההחלטות של הגוף המחליט, שאין בדיקות יהדות לצד שלישי, שאין להעביר את זה למשרד הפנים, שזה צריך להיות בנפרד, אם אני לא טועה.
יוליה מלינובסקי: זה בנושא בדיקת יהדות.
יוליה מלינובסקי: אני באמת אשמח לשמוע כי חשבתי שהנושא הזה הובן, הובהר וברור.
יוליה מלינובסקי: מתברר שלא לצערי הרב.
יוליה מלינובסקי: שוב פעם, אדבר בנושא בדיקת יהדות ואחר כך אני אכנס לנקודה אחרת.
יוליה מלינובסקי: אחת הטענות של בית הדין הרבני הייתה שבזמנו למערכת לא היו בודקי יהדות מספיק מקצועיים ובגלל זה בעצם עכשיו הם פותחים את בדיקות היהדות מחדש.
יוליה מלינובסקי: זאת אומרת, המערכת אומרת לנו כי העליה הגדולה גם מרוסיה, מאוקראינה, מאתיופיה היו אז, עכשיו זה פחות.
יוליה מלינובסקי: אבל באותן שנים שהיה גל העליה ושאנשים התחתנו ונולדו להם ילדים, לא היה למערכת בודקי יהדות ברמה מספקת ובגלל זה עכשיו היהדות של כולנו היא בספק אם אנחנו נצטרך בית דין לנושא כזה או אחר, וזה מה שכתוב.
יוליה מלינובסקי: זאת נקודה אחת שאנחנו צריכים לדון, ואם לא היה בודקי יהדות מספיק מקצועיים באותן שנים, אז מה שנקרא, הלך עליכם.
יוליה מלינובסקי: כפי שאין עכשיו כבר במשרד הפנים בדיקות זכאי יהדות אחרי עשר שנים שאדם כבר בארץ, אי אפשר לחזור אחורה.
יוליה מלינובסקי: כן, זה נוהל חדש במשרד הפנים, שהצלחנו להעביר פה בכנסת בעזרת דינה זילבר.
יוליה מלינובסקי: אתה יודע, גם למערכת בתי המשפט, רבנים ומשרד הפנים יש כוח יותר חזק.
יוליה מלינובסקי: אז זו הסיטואציה.
יוליה מלינובסקי: אי אפשר ללכת אחורה עם אנשים, שהם התחתנו הם היו מספיק טובים , כשהם עלו הם היו מספיק טובים, כשהולידו ילדים הם מספיק טובים ופתאום כשהם מתגרשים ושלמישהו בא לבדוק ולפתוח תיק מחדש, הטענה שלא היו בודקי יהדות מספיק טובים.
יוליה מלינובסקי: זה נושא אחד.
יוליה מלינובסקי: הנושא השני זה היחס כלפי הנשים במערכת בתי הדין.
יוליה מלינובסקי: האמת שדובר על כך רבות, ותמיד נציגי בתי הדין טענו שזה לא נכון ולהיפך, נותנים לנשים, ונכון היינו בסיפור של העגונות, וכמה רצו לעזור, אבל עכשיו אני פותחת את פסק הדין הזה, ושוב, אני לא מאמינה שאני קוראת את זה ממסמך רשמי של מדינת ישראל.
יוליה מלינובסקי: בסיפור הזה בלי להכנס לפרטים, בן הזוג רצה להתגרש ובעלה טען שאשתו היא זונה ושהוא עבד שלה.
יוליה מלינובסקי: אני לא נכנסת לסיפורים אישיים של אנשים, מה הם עושים במיטה, מי זונה, מי עבד שלה, כל אחד בשלו.
יוליה מלינובסקי: אבל התברר שבעיני בית הדין אין אישה יהודייה זונה.
יוליה מלינובסקי: זאת אומרת יהודיות הן רק - - -, הן לא יכולות להיות זונות בשום פנים ואופן ועל סמך הטענות של בעלה, הגרוש שלה, כותב ההרכב "הסירה האישה מעל פניה את מסווה הבושה הטבעי שיש לכל בת ישראל, עלה חשד כבד לבית הדין שאכן לא מדובר בבת ישראל".
יוליה מלינובסקי: זאת אומרת בגלל שהוא טען שהיא זונה, וזה לא טבעי לאישה יהודייה, כאילו אין לנו זונות יהודיות.
יוליה מלינובסקי: זה נונסנס, לא קיים, זה מעלה חשד לבית הדין שהיא לא בת ישראל.
אברהם נגוסה: האם הוא טוען שהיא עוסקת בזנות או היא בוגדת בו?
יוליה מלינובסקי: זה לא חשוב.
יוליה מלינובסקי: זה לא משנה לצורך הדוגמה.
יוליה מלינובסקי: הוא טוען שיש סרט, וההרכב ראה את הסרט הזה שהיא אומרת שהיא זונה והוא העבד שלה.
יוליה מלינובסקי: אולי זה משחקי מין, זה לא חשוב, שכל אחד יתעסק במה שהוא רוצה כל עוד זה במסגרת החוק.
יוליה מלינובסקי: עדיין זה חוקי במדינת ישראל.
יוליה מלינובסקי: אבל אני מתייחסת למשהו אחר "כשהסירה האישה מעל פניה את מסווה הבושה הטבעי שיש לכל בר ישראל, עלה חשד כבד לבית הדין שאכן לא מדובר בבת ישראל".
יוליה מלינובסקי: זאת אומרת שעצם זה שהיא אולי, בצורה כזו או אחרת, על פי טענתו, זונה, זה נתן לבית הדין אפשרות לחשוב, לחשוד, לחשוש ביהדותה.
יוליה מלינובסקי: "ואף התברר שניתן אישור יהדות לאם המבקשת והמבקשת עצמה, וכן לאחות המבקשת, איך אולי והדבר היה לפני שנים רבות בזמן שבית דין עדיין לא השיג בורר יהדות מקצועי ולאור התנהגותה של האישה בריש גלי ומפורסם מעשיה והעובדות לעיני מיליוני צופים ומעל לכל לאור הנאמר זכה הנ"ל קבע בית הדין שיש לפתוח תיק יהדות, לברר שוב את יהדותה של המבקשת".
יוליה מלינובסקי: יתרה מזאת, "יש להעביר החלטה זו למרשם אוכלוסין למשרד הפנים לצורך שינוי - - - לחייב אותה ב-25,000 שקל, ואת התעודות של המבקשת ואמה יוחזרו לבדיקת מז"פ".
יוליה מלינובסקי: אנחנו רואים פה ככה, מה אכפת לבית הדין מנטיות מיניות של אנשים?
יוליה מלינובסקי: מחר תגידו שמי שהוא הומו לא יכול להיות יהודי כי זה בניגוד לתורה.
יוליה מלינובסקי: ומי שהיא לסבית גם לא, ומה עם הילדים שנולדים עכשיו מפונדקאות, שהם גם לא, ומיליון עולים שלא היה בודק יהדות מספיק טוב אז באותן שנים?
יוליה מלינובסקי: איך קשור נטייה מינית של אדם כפרט, והמשחקים המיניים שלהם בחדר מיטות ליהדותה של אותה אישה?
יוליה מלינובסקי: אני רוצה להגיד לך שהיום, עוד מעט נחגוג פורים.
יוליה מלינובסקי: מלכת אסתר, היום הייתה חשודה בהתבוללות, לא פחות מזה, כי זה מה שקרה, והייתה נחשבת זונה, כי היא השתמשה במיניות שלה לצורך השגת מטרות.
יוליה מלינובסקי: על פי פסק הדין הזה היא לא קשורה ליהדות בשום צורה ואנחנו לא צריכים לחגוג את פורים.
יוליה מלינובסקי: זו השאלה השנייה, וזה מתקשר גם כן לבדיקות היהדות שאנחנו אמרנו, כי זה פסק דין ברור וכתוב, גם לאמה וגם לאחותה ולכל השרשרת, ויש הוראות ברורות בנושא.
יוליה מלינובסקי: השאלה השלישית, איך משרד הפנים ורשות האוכלוסין וההגירה, כי יש הוראה שוב פעם מאוד ברורה, של היועמ"ש, שאין קשר בין פסק הדין ומרשם האוכלוסין, מה משרד הפנים ורשות האוכלוסין וההגירה עושים כשהם מקבלים כזה מסמך, מה הם עושים עם זה?
יוליה מלינובסקי: כי בית דין מורה פה בעצם לרשות האוכלוסין וההגירה לשנות לה את הלאום, לא פחות ולא יותר.
יוליה מלינובסקי: על פי הנחיות של היועמ"ש זה פשוט פסול ולא חוקי.
יוליה מלינובסקי: זה לא שיש פה שיקול דעת, זה לא חוקי.
יוליה מלינובסקי: אז זו הסיטואציה שאנחנו נמצאים פה, ואלה שאלות כבדות כי השאלות האלה נוגעות גם למסה של עולים חדשים שהגיעו ארצה, גם לאנשים שהנטיות המיניות שלהם אחרות ממה שמקובל, ויש לזה השלכות רוחב כי מחר יהיה ילד שיש לו שתי אימהות, אז יפסלו לו את היהדות בגלל ההתנהלות המינית של האימהות שלו, או זוג הומואים שהביא ילדים לעולם בצורה כזאת או אחרת.
יוליה מלינובסקי: זה הרבה יותר רחב רק מעולים.
יוליה מלינובסקי: זה בעצם הדיון על החברה הישראלית, ואיך בית דין רבני מתקדם יחד או לפחות נותן, איך אנחנו מתקדמים ביחד בחברה הישראלית.
יוליה מלינובסקי: לא היית בהתחלה, לא שמעת את כל העניינים.
אלעזר שטרן: אני יודע, אני מתנצל לא רק שלא הייתי בהתחלה אלא אני גם צריך לעזוב תיכף לאיזו לוויה.
אלעזר שטרן: הרב יעקבי, אני רואה שימוש בכלים טכנולוגיים ופורנזיים חדשים, אף בדיקות גנטיות, נכון?
אלעזר שטרן: מה, משתמשים בכלים כאלה?
שמעון יעקבי: אלה שמות מאוד גדולים.
אלעזר שטרן: לא, יש כלים טכנולוגיים, דנ"א בבתי הדין?
שמעון יעקבי: בבתי הדין?
שמעון יעקבי: לא מוכרים לי בתוך מערכת בתי הדין כלים כאלה.
אלעזר שטרן: ברור שאין בתוך זה, אבל השאלה אם משתמשים בזה לצורך בירורי יהדות.
אלעזר שטרן: אולי מישהו יודע להגיד?
שמעון יעקבי: אנחנו מעבירים לפעמים תעודות לבדיקת מז"פ, אז אם אתה רוצה לקרוא לזה בדיקות פורנזיות, בבקשה.
שמעון יעקבי: אם אתה מדבר על בדיקות דנ"א, יש איזה משהו שנמצא בחיתולים.
שמעון יעקבי: יש איזה שהוא רעיון של רבנים שבעיקר הגיעו מארץ חבר העמים, רב חשוב בבית הדין במוסקבה שיחד עם רב בארץ ישראל מעלה רעיון לסייע בבדיקות יהדות על ידי גנים שקשורים לאימהות.
שמעון יעקבי: וזה נמצא כרגע באיזה שהוא הליך של למידה, של כתיבה, יש על זה כתיבה הלכתית, התחילה קצת כתיבה מדעית על זה, אבל להערכתי לפחות, על פי המידע ההלכתי שיש בידינו כעת, זה לא יהיה מכריע.
שמעון יעקבי: זה יהיה אך ורק כגורם מסייע.
קריאה: לא לפסול ולא לאשר.
שמעון יעקבי: לא לפסול, לפסול זה לא יכול.
אלעזר שטרן: אני רוצה לברך על זה, אבל אני מקווה שלפחות פעם אחת תיקחו כלים לטובת החיוב ולא השלילה.
אלעזר שטרן: אני רוצה להגיד למה אני מתכוון.
שמעון יעקבי: תמיד הכלים הם לטובת האמת.
אלעזר שטרן: אנחנו מכירים רבע שעה.
אלעזר שטרן: לטובת האמת.
שמעון יעקבי: תמיד זה לטובה, לא פעם אחת אלא תמיד.
אלעזר שטרן: אבל טובת האמת, שאולי תסתכלו באמת על המציאות?
אלעזר שטרן: ותגידו שבזכות האמת שלכם כמו שאתם משתמשים בה, אז בחברה הישראלית יש ויהיו הרבה יותר מתבוללים, הרבה יותר מממזרים, כמובן הרבה יותר נישואי תערובת, זאת המציאות.
אלעזר שטרן: מה שנקרא, טלו קורה מבין עיניכם, ואל תשבו רק בבתי הדין, ונעשה דיון על איך לוקחים כרטיס אשראי לסרבן או סרבנית גט אחרי חמש שנים, שמונה שנים, עשר שנים ותשאלו את עצמכם האם לזה התכוונה התורה, האם לזה התכוון הקדוש ברוך הוא.
אלעזר שטרן: בגלל שיכול להיות שאם הייתם הולכים לדנ"א באמת אז אולי בכלל לא היינו צריכים לעשות כל כך הרבה גיורים, ויכול להיות שאם יש רבנים שיש להם פריצת דרך – ואני לא רוצה להגיד לך אולי לא רק לפי האמא בסוף, כי ירעדו אמות הסיפים.
אלעזר שטרן: אני דרך אגב מאמין שאם לחז"ל היה דנ"א לפני 200 שנה ו-2,000 שנה, אז לא היינו בתוך כל הסאגה האיומה הזאת של בירורי יהדות כמו שהיא נראית היום.
אלעזר שטרן: אז מדינת ישראל הייתה אולי הרבה יותר גאה ביהדות שלה, היו בה הרבה יותר יהודים והיו בה הרבה פחות מתבוללים והרבה פחות ממזרים כמו שהולכים להיות כאן, אני מקווה שאתה יודע את זה, ותעשו פעם שיקול כמו שקראנו בפרשת השבוע הקודמת עוד, שגם אברהם אבינו ידע להפסיק התוועדות עם הקב"ה כדי לקבל אורחים.
אלעזר שטרן: זאת אומרת - - -
שמעון יעקבי: חבר הכנסת שטרן, סליחה שאני קוטע אותך.
אלעזר שטרן: אני מוכן אפילו שתקטע אותי.
שמעון יעקבי: בדיקות דנ"א לצורך ממזרות רק מוסיפות ממזרים.
שמעון יעקבי: אנחנו מתנגדים לשימוש בבדיקות דנ"א כדי לזהות ממזרים, בדיוק הפוך - - -
אלעזר שטרן: לא, אתה לא הבנת.
שמעון יעקבי: בדיוק הפוך ממה שאתה אומר - - -
אלעזר שטרן: לא, תן לי להגיד לך משהו.
אלעזר שטרן: אני יודע מה אתה אומר.
אלעזר שטרן: הלוואי והסוגיה הייתה רק ממזרים, זאת לא הסוגיה הזאת.
אלעזר שטרן: אבל זאת כל הבעיה.
אלעזר שטרן: שאני חושב שאתם לוקחים, תראה, בירורי יהדות, הוקם גוף שאני תמכתי בו לבירורי יהדות.
אלעזר שטרן: המטרה שלו הייתה להקל, ובסוף מה שעשיתם מהגוף הזה, לקחתם אותו ועשיתם בירורי יהדות בשביל להתעלל באנשים וללכת אחרי זה על אחותה, ועל הסבתא שלה, והלכתם לחקר ברוסיה ובאוקראינה, לא בשביל למצוא שורשים יהודיים, בשביל לא למצוא שורשים יהודיים.
שמעון יעקבי: על סמך מה אתה אומר את זה?
אלעזר שטרן: על סמך מה אני אומר את זה?
אלעזר שטרן: אתה רוצה לבדוק בבירורי היהדות, אתה רוצה כמה ככה וכמה וככה?
שמעון יעקבי: כן.
אלעזר שטרן: אז גם אני מוכן לבדוק.
שמעון יעקבי: 97% מהמקרים יש אישורי יהדות, והם עוזרים לנו, כל הבירורים שאנחנו עושים מכווני מטרה כדי להגיע לאמת.
אלעזר שטרן: 97% מבירורי יהדות?
שמעון יעקבי: יש אישורי יהדות.
אלעזר שטרן: אני אשמח לשמוע את זה.
אלעזר שטרן: אני מכיר נתונים אחרים.
קריאה: אתה מוזמן לבוא לראות.
שמעון יעקבי: אלה נתונים שגויים לחלוטין.
אלעזר שטרן: בשורה התחתונה אני חושב שבאמת, קראתי את בן כספית במעריב ולא הבנתי איך הוא קורא לאנשים, הוא שחיתן אותו הרב לאו, איך הוא קורא לאנשים לא להתחתן ברבנות.
אלעזר שטרן: איך אתמול אני שומע מאנשים דתיים 'לא נתחתן ברבנות'.
אלעזר שטרן: זה לא היה בזמני, זה לא היה בדורי.
שמעון יעקבי: אבל מה זה קשור לסוגיה.