GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חגי אליצור: סליחה שאני א ומר את זה כפקיד ולא כפוליטיקאי, אבל אני חושב שיש גם הנחת עבודה שעובדים איתה.
מוסי רז: מה זאת אומרת, אתה חושב שמי שקורא להחרמת ההתנחלויות הוא אנטישמי?
חגי אליצור: אתה לוקח אותי פה למקום פוליטי, אני רק אומר - - -
מוסי רז: הרי אם אתה אומר שאתה מבין שלא, אז אתה מבין שמה שאמרת לא נכון.
מוסי רז: או שאחד ועוד אחד אתה גם לא יודע.
מוסי רז: אתה חושב שמי שקורא להחרמת ההתנחלויות כהוא אנטישמי?
מוסי רז: החרמת ההתנחלויות זה BDS?
אברהם נגוסה: בואו, סליחה.
יעל כהן-פארן: לא, שיגיד מה יש בהגדרה?
מוסי רז: זה לא רק.
מוסי רז: אבל אם אתה אומר שכל BDS הוא אנטישמי, מספיק שאני אראה אחד שהוא BDS, והוא לא אנטישמי, מספיק כדי שמה שאני אוכיח שמה שאמרת לא נכון.
מוסי רז: נכון?
מוסי רז: אז הנה, הראיתי לך אחד, ומה שאמרת לא נכון.
מוסי רז: ואם זו עמדה של המדינה לא פלא שיש BDS.
אברהם נגוסה: אתה רוחצה, נקיים דיון בנושא.
מוסי רז: אז שלא יבוא ויגיד דברים שאינם נכונים, דברים מסיתים שאינם נכונים ואם זו עמדה של המדינה אז זה גרוע מאוד.
מוסי רז: המדינה חושבת שאני אנטישמי?
מוסי רז: אני בעד להחרים את ההתנחלויות.
מוסי רז: אני אנטישמי?
מוסי רז: מה לא העניין?
מוסי רז: אתם אומרים ש-BDS זה אנטישמיות.
אברהם נגוסה: אתה BDS?
מוסי רז: אני תומך בחרם על ההתנחלויות.
יעל כהן-פארן: זה לא BDS.
יעל כהן-פארן: BDS זה דה לגיטימציה למדינת ישראל.
מוסי רז: יש כל מיני סוגי BDS.
אברהם נגוסה: סליחה חבר הכנסת מוסי, אל תיקח אותנו עכשיו לשם.
אברהם נגוסה: זה נושא אחר, זה דיון אחר.
מוסי רז: אז שלא ידבר על זה.
מוסי רז: הוא דיבר על זה.
אברהם נגוסה: תן לו, זכותו לדבר.
אברהם נגוסה: אני נתתי לו את רשות הדיבור.
אברהם נגוסה: זו זכותו.
חגי אליצור: אני אמשיך מפה.
חגי אליצור: אני לא יודע אם אתה רוצה שאפרט קצת נתונים.
אברהם נגוסה: אני אשמח אם תתייחס, שמעת כמו ארגון הסטודנטים שאמרו שהוא היה כל כך אפקטיבי במניעת התקפות אנטישמיות והארגון הזה נסגר בגלל בעיות של תקציב.
אברהם נגוסה: לכן מה משרד התפוצות עושה בדברים האלה, זה בדיוק התפקיד שלכם.
אברהם נגוסה: אז תיכנס לזה.
חגי אליצור: אני אומר, אם אני אתן תמונה יותר רחבה ואתייחס לזה ספציפית.
חגי אליצור: קודם כל היום ממשלת ישראל עובדת בתחום מאבק באנטישמיות בארבעה מוקדים עיקריים.
חגי אליצור: אני כן אומר שזה נושא שיש בו רגישות, מדובר על נושא כפי שכולם אמרו קודם, הוא לא רק ישראלי רק ויש בו אנשים שהם לא אזרחים וכולי, אבל אני כן אגיד לפחות את קווי המתאר של מה שעושים היום, עולם אחד זה עולם של תיאום והנגשה של כל התחומים, נציג משרד החוץ לא הזכיר את זה קודם אבל יש פה פורום – וזה דבר גלוי אז אין בעיה לדבר עליו – יש פה פורום מאוד גדול שמתכנס פעם בשנתיים תחת ממשלת ישראל של משרד החוץ ומשרד התפוצות ומביא לפה את הגורמים העיקריים שעוסקים בתחום הזה ומסייע להם לתאם את מה שהם עושים ולעבוד יותר נכון ביחד כדי להכפיל כוח, זה דבר אחד, עולם אחד שממשלת ישראל מתעסקת בו.
חגי אליצור: עולם שני שממשלת ישראל מתעסקת בו זה חוסן קהילתי, כל מה שקשור לעולמות האלה, שזה נעשה ספציפית מול קהילות לפי צרכים, חלק בישיר עם ממשלת ישראל וחלק דרך ארגונים אחרים, לפי מה שצריך.
חגי אליצור: הנושא השלישי זה חקיקה והסדרה של הגדרת האנטישמיות, משרד החוץ עוסק רבות בתחום הזה והנושא האחרון זה אנטישמיות ברשת שאליו אתייחס עכשיו.
חגי אליצור: לגבי נושא אנטישמיות ברשת, צריך להבין את הממדים של הדבר הזה, היום האנטישמיות ברשת היא גורם מניע מאוד משמעותי לאנטישמיות ולפחות התפיסה המקצועית שלנו היא שהעבודה בדבר הזה צריכה להיות מערכתית ולא פרטנית.
חגי אליצור: אני אשמח לפרט על זה יותר כשיהיה זמן, אבל אני רק אומר בגדול שאנחנו עוסקים היום במיפוי מאוד משמעותי ועקבי ומתמשך של מה שקורה ברשתות החברתיות העיקריות שהוא יודע גם לפלח לא רק את התקריות ואת ההסתות אלא גם מאיפה הן באות, איזה סוג שיח הן עושות, ואת הדבר הזה, השלב הבא שלו זה לעבוד כמובן מול החברות בעיקר, כי גם אם מורידים 10,000 פוסטים בחודש, שזה היקף יפה, הוא טיפה בים לצערנו ולא בטוח שזו הדרך הכי נכונה לעשות את זה.
חגי אליצור: אני חושב שחדרי המצב האלה, אני רק רוצה להגיד, הוא לא היחיד, יש ארגוני סטודנטים יהודיים ואחרים וגם עוד ארגונים שמפעילים חמ"לים מהסוג הזה, אבל אני חושב שזה צריך לבוא מתפיסה מערכתית, כלומר אחרי שיש לך את כל המידע, אחרי שאתה יודע לעבוד עם המערכות אז אתה יכול להתחיל לעבוד גם נקודתית, אבל אני חושב שאם נעבוד רק נקודתית אני לא חושב שזה יהיה מספיק אפקטיבי, אנחנו כולנו מברכים על כל פעולה אבל אם ממשלת ישראל צריכה להכנס לפעולה, אני חושב שזו התפיסה שצריכה להיות וכך אנחנו גם פועלים ולכן אנחנו עכשיו בעצם עובדים על הדבר המערכתי ואחריו יהיו השלבים של האופרציה הנקודתית ושם נוכל לדבר גם על פרויקט כזה.
חגי אליצור: זה באופן כללי.
מוסי רז: מה ההסבר שלכם לעליה באנטישמיות בשנים האחרונות?
חגי אליצור: קודם כל בוא נדבר קצת על המספרים.
חגי אליצור: אם נדבר על ארצות הברית, הנתון המשמעותי שכדאי לדבר עליו אני חושב, זה הנתון של ה-FBI, שהוא הנתון הרשמי.
חגי אליצור: ה-FBI מודד את זה משנת 1990 בעקבות חוק של הקונגרס.
חגי אליצור: הוא מודד תקריות אנטישמיות, הוא מודד בכלל תקריות של פשעי שנאה, הוא מודד כמה מתוכם הם פשעי שנאה דתיים ומתוך זה כמה מתוכם פשעי שנאה נגד יהודים.
חגי אליצור: קודם כל עוד אין נתונים ל-2017 של ה-FBI, אם נכנס את הוועדה הזאת עוד שבועיים, כבר יהיו, בדרך כלל בנובמבר הם מוסרים, אז אני לא יודע לומר.
חגי אליצור: בדרך כלל בנובמבר שנה אחרי הם מוסרים נתונים של שנה קודמת.
חגי אליצור: זה הקצב, אבל אני חושב שלא נכון לנו להסתמך על כל מיני סקרים ודברים אחרים אלא על נתוני אמת של תקריות מדווחות שנבדקו, זה דבר יותר נכון.
חגי אליצור: אם מסתכלים בשנת 2000 - - -
מוסי רז: 2016.
חגי אליצור: רגע.
חגי אליצור: אם מסתכלים בשנת 2000, היו 1,275 תקריות אנטישמיות בארצות הברית בשנת 2000 ומאז אנחנו רואים באופן די עקבי עד שנת 2014 ירידה של בין 6%-10% בשנה, ובעצם יש לנו עוד שנתיים אחר כך, 2015 ו-2016, שהייתה בהן עליה של 13% ו-17%.
חגי אליצור: שוב, אנחנו עוד לא יודעים מה קרה ב-2017, נשמח לתת את הנתונים לוועדה.
חגי אליצור: אבל אלה נתוני ה-FBI, צריך להבין שמהנתונים האלה יש נתונים שהם נתונים שמחולקים לפשעים של ונדליזם, נגד רכוש ונגד אנשים.
חגי אליצור: המספרים האלה, בערך רבע מהם, בין רבע לשליש, תלוי באיזו שנה, הם נגד אנשים, גם לא כל אלה שנגד אנשים הם פשעי אלימות, גם כאן יש הפרדה בין אלימות לצעקות והעלבות ודברים מהסוג הזה שהם כמובן גם תקריות אנטישמיות.
חגי אליצור: בערך 10% מהמספרים האלה הן תקריות אלימות ממש, כמובן שעכשיו, שנת 2018 היא שנה שאי אפשר להשוות אותה בלשום דבר בעקבות מה שקרה בפיטסבורג וגם דברים אחרים אבל בעיקר זה, ולכן החשיבה כאן צריכה להשתנות כמובן.
חגי אליצור: לגבי שאלתך, אם אנחנו יכולים לדעת איזה סוג אנטישמיות, זה קצת קשה לדעת מנתוני ה-FBI, הפילוח היחיד שה-FBI עושה הוא בדרך כלל לגזע של האדם שביצע את התקריות האנטישמיות.
חגי אליצור: קודם כל ברוב המקרים הם לא יודעים.
חגי אליצור: ברבע, בין רבע לשליש שהם יודעים, הרוב הם לבנים, יש בערך 3/4 לבנים ו-1'4 שחורים, כמובן שגם בלבנים אי אפשר לדעת, זה יכול להיות מישהו שהרביץ לסטודנט בקמפוס משמאל ויכול להיות מימין.
מוסי רז: לא שאלתי - - - שאלתי מה הסיבה לגידול באנטישמיות.
חגי אליצור: אני אומר, כאן אנחנו נכנסים לפרשנויות, אז תלוי איזו אנטישמיות.
מוסי רז: איך תיאבק אם אתה לא יודע מה הסיבה לעליה?
חגי אליצור: אני אומר, אז כאן נכנס הפרויקט של הרשתות החברתיות, ברשתות החברתיות אנחנו רואים עליה באנטישמיות גם מימין וגם משמאל, במקרה הזה יותר משמאל, זאת אומרת מבחינת הרשתות המיין-סטרים, של טוויטר, פייסבוק, אינסטגרם, ואני יכול אם תרצה לשלוח לך את הנתונים ממש, ותוכל לראות ממש פילוחים, איזה נושאים - - -
אברהם נגוסה: נשמח לקבל את זה.
אברהם נגוסה: תשלחו לנו.
חגי אליצור: אני אשלח את זה לוועדה ותוכלו להפיץ את זה.
אברהם נגוסה: משרד ראש הממשלה.
מוסי רז: אז אין לכם?
מוסי רז: אתם פשוט עובדים בזה שיש אנטישמיות ואתם לא בודקים למה היא עולה, למה היא יורדת, איך אתם יודעים, אולי העבודה שלכם מעלה את האנטישמיות או לא משפיעה על האנטישמיות?
חגי אליצור: אנחנו כן בודקים גם את הסיבות מאיפה זה מגיע ואנחנו כן בודקים את האפקטיביות של מה שאנחנו עושים בעוד דרכים.
חגי אליצור: באמת אי אפשר להגיד שזה מגיע רק מזה, רק מהאווירה, זו אמירה מאוד כוללנית לתופעה שהיא רחבה ויש לה סיבות שונות.
מוסי רז: אבל אם יש לכם בדל הוכחה שמה שאתם עושים עוזר במשהו, אולי זה מזיק?
מוסי רז: אני מעריך שזה מזיק.
מוסי רז: אני אומר, אני חושב שאני לא היחיד שחושב כך.
מוסי רז: האם יש לכם בדל הוכחה שאתם עושים משהו שמועיל למדינת ישראל או לפחות לא מזיק?
חגי אליצור: קודם כל האינטרס שלנו הוא כמובן העם היהודי, לא רק מדינת ישראל.
מוסי רז: אני בטוח.
חגי אליצור: יש לנו יותר מהוכחה אחת, גם בסיכולים של דברים שקורים, וגם בתקריות אנטישמיות ואיך מגיבים אליהן.
חגי אליצור: יש לנו כמה דברים ואני אשמח להגיד, שוב, אני אומר שזה דבר שאני לא יכול להגיד אותו במקום כל כך פומבי כי הוא רגיש ואני לא עושה אותו גם אף פעם לבד, תמיד בשותפות עם ארגונים יהודיים אחרים, במכללות וכולי, זה מה שאנחנו בגדול עושים.
חגי אליצור: אני אשמח לפרט אם תרצה באמת, אני לא חושב שבפורום כזה זה מתאים.
אברהם נגוסה: כיוון שזה המשרד שהוא רלבנטי מאוד לטיפול בכך, נתנו לך יותר זמן.
אברהם נגוסה: אני פונה למשרד ראש הממשלה.
אברהם נגוסה: שרה גרינברג?
שלומית אבינח: היא הלכה.
שלומית אבינח: חן קידר כאן?
חן קידר: כן.
חן קידר: לא ציפיתי שאדבר.
אברהם נגוסה: באמת אין לנו זמן.
אברהם נגוסה: שלא תרגישו שאנחנו מקפחים אתכם.
חן קידר: אתה פתחת בנתונים של הליגה נגד השמצה, אז - - -
אברהם נגוסה: יש לנו את זה, שלחתם לנו, אנחנו מודים לכם ומעריכים את העבודה שאתם עושים.
אברהם נגוסה: יש מישהו שרוצה לומר עוד דברים?
אברהם נגוסה: אז אם כך נסכם את הדיון.
אברהם נגוסה: קודם כל אני מאוד מודה לכל המשתתפים שהגעתם, מצד אחד זה דיון מאוד, במקרים כאלה שאחינו נרצחו, ומצד שני אנחנו חייבים לדבר כדי למנוע את הטרגדיה הבאה.
אברהם נגוסה: לכן זה חשוב מאוד לעשות את זה.
אברהם נגוסה: אני מודה לכל חברי הכנסת שהציעו את הדיון הזה ואין ימין ושמאל בנושא הזה, אין אופוזיציה וקואליציה, כולנו מאוחדים בנושא הזה.
אברהם נגוסה: ועדת העלייה והקליטה ואנחנו כולנו משתתפים בצער משפחות הנרצחים, וכפי שאמרתי, שקיימנו גם דיון בנושא הזה לפני שבוע.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לפנות אל משרדי הממשלה ובעיקר למשרד התפוצות, לבדוק את המשך הפעילות של ארגון הסטודנטים שאפקטיביות הפעילות של הארגון הוא חשוב מאוד כפי ששמענו וזה הופסק ונעצר.
אברהם נגוסה: זו חובתו של המשרד לענייני תפוצות וגם המשרד לעניינים אסטרטגיים, לבדוק את העניין ולמצוא דרך כיצד להעביר כסף כדי שימשיכו לעבוד.
אברהם נגוסה: האם אפשר להעביר את הכסף דרך ארגונים כמו ההסתדרות הציונית העולמית, הסוכנות היהודית, כל מיני ארגונים אחרים.
אברהם נגוסה: אם יש בעיה טכנית או חוקית, מאוד חשוב שארגון כל כך מיומן שנתן כבר תוצאות, חבל שמפסיקים את פעילותו.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו מבקשים שתעשו מאמץ כדי להחזיר אותו לפעילות בשטח, ותעדכנו אותנו על ההתקדמות.
אברהם נגוסה: אני סיכמתי אבל אשמח אם תרצי לומר משהו.
קסניה סבטלובה: אנחנו באנו מדיון אחר שהוא לא פחות חשוב על חינוך יהודי וישראלי.
קסניה סבטלובה: פשוט רציתי לבוא.
אברהם נגוסה: אני מבין שיש עוד אנשים שהם בבדרכם לכאן, אבל חייבים להתחיל.
אברהם נגוסה: אני מקבל בברכה את ועידת רבני אירופה, לוועדת העלייה והקליטה.
אברהם נגוסה: אנחנו מאוד שמחים שאתם כאן.
אברהם נגוסה: הנושא שלנו היום הוא אתגרי הקהילות כה יהודיות באירופה ובחינת מעורבות ושיתוף פעולה מערכתי עם מדינת ישראל, בהשתתפות משלחת מיוחדת של ועידת רבני אירופה וראשי הקהילות.
אברהם נגוסה: ועדת העלייה הקליטה והתפוצות מארחת את משלחת ועידת רבני אירופה שבחרו לקיים את הוועידה השנתית שלהם בישראל, בירושלים.
אברהם נגוסה: המשלחת כוללת רבנים ראשיים בערים ובמדינות שונות באירופה, ותורמים שותפים המשתייכים לוועידה בצד הכלכלי והאסטרטגי.
אברהם נגוסה: חברי המשלחת כוללים את הרב הראשי של פרנקפורט, מילאנו, אודסה, קייב, ג'נבה, רומא, ציריך, דיסלדורף, וינה, בריסל, מרסיי, שטרסבורג, ליון, ניס ועוד רבנים מכובדים נוספים.
אברהם נגוסה: האיגוד CER, שנקרא ועידת רבני אירופה, האורתודוכסי העיקרי המאחד יותר מ-700 קהילות הודיות באירופה.
אברהם נגוסה: הוועידה נוסדה ב-1956 ביוזמת הרב הראשי של בריטניה, סר ישראל ברודי, הרב הראשי של צרפת, יעקב קפלן והרב הראשי של אמסטרדם אהרון שוסטר.
אברהם נגוסה: הסיבה להקמת האיגוד הייתה הצורך להחיות את הקהילות היהודיות ההרוסות באירופה אחרי השואה.
אברהם נגוסה: הוועידה הצליחה לשמר ולהעצים את הקהילות היהודיות אף במקומות שבהם האוכלוסייה היהודית ירדה מאוד אחרי השואה.
אברהם נגוסה: זה הארגון המרכזי והגדול באירופה המספק שירותי רבנות בתחומי הסמכה ונושאי כשרות, שחיטה, דיינות, ברית מילה ועוד, זוכה לתמיכה והכרה בכל מקום, כולל הרבנות הראשית לישראל.
אברהם נגוסה: הוועידה מפעילה בית דין ובירורי יהדות באירופה וכמו כן מחלקת מקוואות שהקימה עשרות מקוואות.
אברהם נגוסה: כמו כן מעניקה הוועידה פרס הלורד יעקובוביץ לפוליטיקאים ומנהיגים שפועלים לטובתם ולרווחתם של יהודי אירופה וכן פרסי עידוד ויזמות לצעירים בתחום הייטק וטכנולוגיה.
אברהם נגוסה: הוועידה מנהלת מחלקה מדינית ענפה המעורה בכל נושאי החקיקה למען הקהילה היהודית והדת, בנושא האנטישמיות, ומקיימת קשר הדוק עם האיחוד האירופי והממשל המקומי.
אברהם נגוסה: נשיא הוועידה הרב פנחס גולדשמידט נמצא איתנו פה, וגם היה לפני שנתיים בוועדה זו.
אברהם נגוסה: הרב הראשי של מוסקבה, יו"ר הוועידה כהוא הרב כ הראשי של בריטניה הרב אפרים מרוויס.
אברהם נגוסה: יו"ר הוועדה המתמדת הוא אב בית ה דין של לונדון, הדיין מנחם גלי והרב חיים פרוסיה.
אברהם נגוסה: הוועידה בישראל מתקיימת בשיתוף משרד התפוצות.
אברהם נגוסה: בעולם הווירטואלי של ימינו קיימת חשיבות רבה ליצירת קשר בין יהודים בעולם.
אברהם נגוסה: החיבור בין יהודים חוצה יבשות ולא קשור לגבולות המקום.
אברהם נגוסה: מטרת ביקור המשלחת היא חשיפת מנהיגות רבני אירופה לציבור הרחב בישראל, וכן מיצוב רבני אירופה כמנהיגי העם היהודי בתפוצות.
אברהם נגוסה: חיזוק הקשר בין ישראל והתפוצות ושיתוף הפעולה יהודי פוליטי ועסקי.
אברהם נגוסה: המטרה היא לשמוע ולהשמיע מה קורה בישראל ובאירופה, ליצור שיתופי פעולה בין הרבנים, מנהיגים ובין הקהילות.
אברהם נגוסה: באירופה הקהילות היהודיות מתמודדות בשנים האחרונות עם מקרי אנטישמיות קשים של תקיפה פיזית נגד חברי הקהילה.
אברהם נגוסה: חצי מהמהגרים במערב אירופה מחזיקים בדעות אנטישמיות.
אברהם נגוסה: האנטישמיות קיימת ברחובות וגם ברשתות החברתיות.
אברהם נגוסה: מדינת ישראל חייבת להיאבק באנטישמיות המודרנית כדי להבטיח את בטחון העם היהודי בישראל ובתפוצות.
אברהם נגוסה: מדינת ישראל צריכה לדאוג לכך שכל יהודי בכל מקום בעולם יכול להיות בבטחון ובגאווה.
אברהם נגוסה: מיליוני אירופאים ממשיכים להחזיק במגוון רחב של סטריאוטיפים אנטישמיים.
אברהם נגוסה: הממשלות השונות והאיחוד האירופאי מגנים את תופעת האנטישמיות ומחפשים דרכים להיאבק בה.
אברהם נגוסה: ב-6.11.2018 ועדת העלייה הקליטה והתפוצות קיימה ישיבה בנושא הרצח הנורא בפיטסבורג והאנטישמיות בארצות הברית.
אברהם נגוסה: הוועדה קיבלה נתונים מדאיגים גם מאירופה, כמו בבריטניה, גרמניה, צרפת, אוקראינה, וגם שמענו את הדיווח של הליגה נגד השמצה, ההסתדרות הציונית העולמית וגם מארגונים אחרים שמענו נתונים מדאיגים, גם ממשרד התפוצות.
אברהם נגוסה: אנחנו גם יודעים שב-6.11.
אברהם נגוסה: השנה בחודש הזה גם ארגונים יהודיים באירופה קיימו כינוס בברזיל ושרטטו את דרך המאבק וגם את הקווים האדומים.
אברהם נגוסה: יש לנו כאן מטרה, המטרה היא להילחם באנטישמיות המודרנית, ב-BDS, בתופעות אחרות ותנועות אחרות ולאחד את כוחות העם בישראל והעם בתפוצות.
אברהם נגוסה: כולנו עם אחד ומשפחה אחת.
אברהם נגוסה: אנחנו מקיימים כאן דיונים רבים בנושא זה.
אברהם נגוסה: הזמנו חברי פרלמנט ממדינות שונות, מנהיגי קהילות, שגרירים שהיו כאן בחדר זה, ודנו על דרכים להתמודדות נגד תופעת האנטישמיות ודרשנו מחברי הפרלמנטים האלה במדינות השונות להתמקד בחקיקה, אכיפה, ובחינוך.
אברהם נגוסה: היום בעקבות ביקור ועידת רבני אירופה אנחנו מקיימים את הדיון ואשמח שנעשה את רשות הדיבור בתמצית כי אנחנו צריכים לסיים בסביבות 10:00.
אברהם נגוסה: אני שמח לקבל אתכם כאן ושוב ברוכים הבאים.
אברהם נגוסה: נמצאים איתנו חבריי חברת הכנסת קסניה סבטלובה, חבר הכנסת אלעזר שטרן וממלא מקום וסגן יו"ר ההסתדרות הציונית העולמית ידידי יעקב חגואל, וכמובן אורחים, ברוכים הבאים.
אברהם נגוסה: לפני שכבודכם הרבנים תציגו לנו, אני יודע שחברי הכנסת עוברים מוועדה לוועדה ושואל אם יש לכם התייחסות, ולאחר מכן ניתן לאורחים להתייחס.
קסניה סבטלובה: בוקר טוב לכולם, ברוכים הבאים.
קסניה סבטלובה: הדיון הזה חשוב מאוד, אני עכשיו ויתרתי על שני דיונים אחרים כדי להיות פה כי אני יודעת שאין דבר חשוב יותר מאשר הקשר בין ישראל לתפוצות היהודיות בחוץ לארץ.
קסניה סבטלובה: לצערי הרב חלו סדקים כאלה ואחרים במהלך השנים האחרונות בקשר האמיץ הזה.
קסניה סבטלובה: אני מדברת על כך בצער רב, גם כיושבת הראש של כמה קבוצות ידידות עם הפרלמנטים באירופה, פינלנד, לטביה וליטא.
קסניה סבטלובה: לאחר הביקור האחרון שהיינו ביחד בפינלנד, שמענו דברים מצערים מאוד מפי הרבנים ואנשי הציבור של אותה קהילה קטנטנה שנמצאת בפינלנד.
קסניה סבטלובה: אם אנחנו כבר מדברים על הקשר בין ישראל לתפוצות האלה, מה יכול להיות חזק יותר מאשר הקשר דרך היהדות, דרך ההשתייכות הדתית הלאומית שלנו.
קסניה סבטלובה: וכאשר אנחנו שומעים ומתבשרים על כך שיש אי הכרות בגיורים של אותם הרבנים ממש שהעניקו את הגיורים והעבירו את הגיורים במהלך כל השנים האחרונות, איך חלה תפנית פתאום?
קסניה סבטלובה: איך חלה תפנית ביחס של מדינת ישראל כלפי אותם אלה שהם אנשים מלומדים, ידועים היטב, לא יושבים שם יום ראשון, פוסקים על פי ההלכה האורתודוכסית ממש.
קסניה סבטלובה: אני אישית תומכת גם בהרחבה של המעגל הזה לזרמים אחרים, אבל בואו עכשיו נתמקד במה שהיה ומה שיש.
קסניה סבטלובה: אני חושבת שאם אנחנו רוצים באמת כמדינת ישראל, זו מחובתנו, אם אנחנו רוצים להצביע על זה שאנחנו רוצים לחזק את הקשר הזה, אנחנו חייבים לטפל טפול שורש ביחס השלילי הזה והיחס המפלה כלפי כל מה שקורה בתפוצות.
קסניה סבטלובה: יהדות התפוצות לא פחות טובה מהיהדות בישראל, הרבנים שיושבים שם לא פחות טובים מהרבנים שיש בישראל, ויש תמימות דעים לגבי זה שאם יש רב שהעניק גיורים במהלך כל כך הרבה שנים, אז לא יכול להיות שפתאום יש החלטה שהוא לא מספיק טוב, זה לא מספיק כשר, זה לא מספיק מתאים לנו.
קסניה סבטלובה: ההחמרה חלה כאן, בממסד האורתודוכסי במדינת ישראל, לא בתפוצות, ואנחנו מדברים על זה לא פעם ולא פעמיים, אני חושבת שזה משהו שאנחנו יכולים לעשות בטווח המיידי כדי לחזק את הקשר בין ישראל לתפוצות.
קסניה סבטלובה: ממש במשפט אחרון אני אדבר על האנטישמיות, לצערי התופעה המכוערת הזאת רק מרימה ראש, היא לא נעלמת, למרות שאנחנו כבר במאה ה-21, ואחרי כל כך הרבה אסונות שהעם שלנו עבר.
קסניה סבטלובה: אבל אני מציעה ל כולם לא לחלק בין האנטישמיות שנסבלת לבין אנטישמיות שחייבים לגנות אותה בכול קול.
קסניה סבטלובה: האנטישמיות המוסלמית המודרנית האיסלמיסטית הקיצונית היא לא יותר טובה ולא פחות טובה מהאנטישמיות של גורמים של הימין הקיצוני באירופה שמרימים את הראש שלהם, שצועדים עם הלפידים ברחובות ורשה ובמקומות אחרים, ואני מציעה גם ואני קוראת מפה לכל הגורמים, לרבות כמובן משרד החוץ שנמצא פה, ראש הממשלה שלנו, שזה אותו אדם כידוע, להפנות לזה תשומת לב ולא להסתפק בגינויים כלפי אותם שחקנים קבועים שהם זוכים בדרך כלל לקיתונות של אש, אבל לא לאחרים, במיוחד לא כשמדובר במזרח אירופה, אנחנו יודעים על ריבוי תופעות באוקראינה, גם ברוסיה, אנחנו שומעים על זה כל הזמן, עוקבים אחרי זה בדאגה, בזה חייבים לטפל, אנחנו חייבים לעמוד איתן לצד הקהילה.
אברהם נגוסה: אני מצטער על שאני מזרז אתכם חברי הכנסת כדי לתת גם לאורחים להתבטא.
אלעזר שטרן: למרות שיש הרבה ועדות אני אשתדל להישאר פה כיוון שמאוד חשוב לי לשמוע את הרבנים.
אלעזר שטרן: אני רצתי הבוקר בירושלים ועבר לידי קצת אפילו רץ איתי, יהודי עם כיפה שחורה, והוא אמר לי "טוב מאוד שאתה רץ עם כובע", אז אמרתי לו "דוגרי, אני לא תמיד רץ עם כובע, לפעמים אני רץ גלוי ראש.
אלעזר שטרן: וגם כשאני רץ אני לא רץ עם ציצית, למרות שאני לובש ציצית" אז הוא אמר לי "אבל כתוב בקיצור שולחן ערוך שאדם צריך ללכת עם כיפה כל הזמן" אמרתי לו "נכון, אבל לא כתוב לרוץ".
אלעזר שטרן: תראו, אני חושב שנושא האנטישמיות הוא נושא שכולנו מאוחדים בו.
אלעזר שטרן: אנחנו מאוחדים לא פחות עם הנושא של חשיבותה של מדינת ישראל ליהדות התפוצות וגם חשיבות יהדות התפוצות למדינת ישראל.
אלעזר שטרן: אנחנו יודעים את זה היום, שנים לא ידענו, מדינת ישראל לשמחתי משקיעה גם בזה כסף, אולי לא מספיק.
אלעזר שטרן: אבל אני ברשות
אלעזר שטרן: כם רוצה ללכת לאותם חלקים שאנחנו מאבדים מהעם היהודי, ודווקא כיוון שמדובר פה ברוב מוחלט של רבנים אורתודוכסים ואני אורתודוכס לצורך העניין הזה.
אלעזר שטרן: אני חושב שהגישה שלנו ארוכת השנים הביאה לכך שאנחנו איבדנו ואנחנו ממשיכים לאבד חלקים גדולים מהעם שלנו.
אלעזר שטרן: אני חושב שאם ההלכה שאנחנו נסמכים עליה הייתה חיה את המציאות של ימינו, שיש את מדינת ישראל ויש התבוללות, אני חושב שהסוגיות בנושא גיור היו הולכים כמעט, לא רוצה להגיד לפי הרמב"ם בהלכות איסורי ביאה, פרק י"ד משנה א' ובסוף פרק י"ג, זה לא משנה, אני חושב שמדיניות הגיור הייתה נלחמת עם העניין של ההתבוללות שעכשיו הוא בתפוצות והוא כבר גם במדינת ישראל, בגלל אותה גישה.
אלעזר שטרן: לכן הקריאה שלי אליכם כאן, ודווקא אליכם, שהנושא של מתווה הכותל לדוגמה, שאתם יודעים שמה שנתנו לזרמים האחרים זה מקום שאף אחד מהיושבים מסביב לשולחן הזה לא התפלל שם בחיים, שזה בכותל הדרומי, שזה מעבר לקשת וילסון, אני חושב שדווקא אתם שחיים בתפוצות צריכים להיות אלה שתומכים בפשרה, גם אם למישהו זה כואב דרך אגב, ואני מניח שיש כאלה שזה כואב להם, אבל בואו נגיד שזה לא בכותל.
אלעזר שטרן: שורה תחתונה, אני מסיים.
אלעזר שטרן: אני חושב שהקשר עם היהודים האחים שלנו, ושימור הקשר שלהם עם מדינת ישראל ועם העם היהודי הוא לא רק אתגר של מדינת ישראל, הוא אתגר לא פחות גם של הרבנים האורתודוכסים בתפוצות.
אלעזר שטרן: תודה לכם ואני כמובן שמח, אדוני היושב ראש, על המפגש הזה.
אלעזר שטרן: אני חושב שהוא חשוב, בוודאי שהביקור שלכם בכנסת הוא חשוב ואני כמו אני מניח הרבה חברי כנסת נשמח להיות כלים שלכם בשליחות החשובה שכל אחד ואחד מהרבנים המכובדים פה עומס על כתפיו כל יום.
אברהם נגוסה: מר יעקב הגואל בבקשה.
יעקב חגואל: הנה מה טוב ומה נעים שבת אחים גם יחד.
יעקב חגואל: אני שמח לראות מנהיגות יפה כזאת של ועידת רבני אירופה בראשות הרב פנחס גולדשמידט ידידי הטוב, שמנהיג את הפורום החשוב הזה.
יעקב חגואל: אנחנו הולכים לדבר עוד שעה וחצי בע"ה על אנטישמיות אז לא אגע בזה כרגע.
יעקב חגואל: אבל אני רוצה להגיד שלושה דברים קצרים מאוד אדוני היושב ראש, ואין ספק שאני רוצה גם להודות לך ולצוות שלך על ההיערכות ועל קבלת הפנים, אתם צריכים להבין, הגעתם לכנסת בשבוע הכי לא פשוט שלה.
יעקב חגואל: ובכל זאת אנחנו ממשיכים ועושים פה את כל מה שצריך, ויישר כח לאברהם נגוסה וגם למנהלת הוועדה, כי זה באמת לא פשוט.
יעקב חגואל: תראו, לי חשוב להעביר פה שני מסרים: אחד, לחלק הזה של השולחן, שיש יהדות בעולם, לא רק בארצות הברית.
יעקב חגואל: ואנחנו פה בישראל כישראלים מתבלבלים.
יעקב חגואל: בגלל שיש חלק גדול מאחינו שגרים בארצות הברית, אבל גם יש יהדות ענקית, מפוארת, באירופה.
יעקב חגואל: ואני חושב שזה המסר המרכזי שאם אנחנו נצליח להעביר פה היום בכל הפורומים, זה חשוב מאוד.
יעקב חגואל: אין לי ספק שמי שמנהיג את הקהילות האלה, יושבים פה מולנו היום ואני רוצה להוקיר אתכם על העבודה הקשה שאתם עוברים, אתם עוברים עשור לא פשוט באתגרים הלא פשוטים שיש לכם, ואנחנו שמחים מאוד שאתם כאן.
יעקב חגואל: אני אגיד עוד נתון אחרון.
יעקב חגואל: אנחנו גם שמחים שהארגון החשוב הזה בחר לעשות לראשונה את הכנס שלו פה בארץ ישראל ובירושלים בירתה הנצחית של עם ישראל.
יעקב חגואל: זה לא היה מובן מאליו עד היום ואנחנו שמחים שבחרתם ועשיתם את זה, יש פה אמירה רצינית מאוד.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע את הרבנים, כל אחד בקיצור, ולאחר מכן משרדי הממשלה הקשורים לתפוצות.
אברהם נגוסה: אתן בתחילה את רשות הדיבור לרב יהונתן גוטנטג, רבה של מנצ'סטר.
יונתן גוטנטג: שלום.
יונתן גוטנטג: אני שמח להיות פה ותודה על ההזדמנות שהרבנים של ועידת רבני אירופה מקבלים קבלת פנים יפה ונכבדה כזאת.
יונתן גוטנטג: דיוננו על חיזוק הקשרים בין יהדות יבשת אירופה וישראל, ודיברנו כבר על נושאים של חיזוק הקשר והעניין שאחד מחברי הכנסת אמר לגבי עמדתנו ועמדת ההלכה היא הסוד והפתרון לעניין של חיזוק הקשר הזה.
יונתן גוטנטג: אני רוצה להגיד דבר שראיתי בשנים האלה, במשך שנתיים-שלוש, מצד המנהיגות של הועידה כבוד הרב גולדשמידט הנשיא שלנו, עשה דבר גדול שאנחנו באנו לכנסת היום לברך עליו ולשתף ולהיות שותפים בשמחה, הוא העניין של חוק העגונות מחו"ל שאפשר לפתור בעיית הלכה לא רק דרך הלכה אלא דרך הקשרים, לחזק קשרים בין התפוצות לישראל.
יונתן גוטנטג: זאת אומרת חוק העגונות שאם יש בעל המעגן שאנחנו בחו"ל אין לנו את הכוח הריבוני לכפות עליו שייתן גט לאשתו, החוק החדש אומר שמי שבא לארץ ישראל, מערכת החוק בישראל יכולה לגרום לו אי נעימות אם הוא לא משתף פעולה.
אברהם נגוסה: אתה יכול להשלים את המשפט אבל אני - - -
אלעזר שטרן: שידבר באנגלית.
יונתן גוטנטג: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי של דבריו).
יונתן גוטנטג: אנחנו מודים לכנסת על שהעבירה את החוק הזה, שאיפשר לבעיות הלכה להיפתר באמצעות קשרים פוליטיים שבין המנהיגות של יהודי התפוצות והמנהיגות הפוליטית כאן בישראל, בכנסת.
יונתן גוטנטג: אני רוצה לומר שאולי דרך סוג כזה של קשרים שמביאים את מנהיגי יהדות התפוצות לדבר אל המנהיגים הישראליים כאן בכנסת, הוא המפתח לפתרון הבעיות.
יונתן גוטנטג: אנחנו שמחים להיות כאן כדי לחזק את הקשר הזה ולהקים אותו.
יונתן גוטנטג: אני רוצה לומר שחוק זה של הכנסת הוא ההדגמה כיצד באמצעות הקשרים הללו אנחנו יכולים לפתור יחדיו בעיות.
אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך, אני מצטער שאני עוצר אתכם מלדבר כיוון שהזמן שלנו רץ ורבים נרשמו לדבר.
אברהם נגוסה: נשמע עכשיו את הרב מנדל, ראש מערכת החינוך במזרח אירופה "שמע ישראל".
שלמה נח מאנדל: (מדבר באנגלית, להלן התרגום החופשי) כבוד היושב ראש אני מודה לך על האפשרות.
שלמה נח מאנדל: אני מייצג את ארגון שמע ישראל שהוא אחד משלושת רשתות בתי הספר בליטא, תחת המטריה שנקראת "חפציבה", יש לנו 44 בתי ספר עם 10,000 תלמידים בברית המועצות לשעבר, והארגון נוסד בתחילה תחת מנהיגותו של זבולון המר ז"ל כשכיהן כשר החינוך.
שלמה נח מאנדל: במשך 20 השנים האחרונות הארגון מספק לא רק חינוך יהודי אלא גם אלפי בוגרינו הם כעת אזרחים גאים של מדינה זו כתוצאה מהחינוך שהם ספגו אצלנו.
שלמה נח מאנדל: אני מבין שחוק הלאום שעבר ביוני האחרון, מכיר בחשיבות האסטרטגית של חיזוק הקהילה היהודית בתפוצות בכלל, ובטח ובטח בקרב הילדים והתלמידים ב-FSU, שאנחנו מעריכים כקרוב ל-50,000 תלמידים ב-FSU כעת שאינם משויכים ולא מקבלים חינוך יהודי הולם.
שלמה נח מאנדל: הרבנים אומרים לנו שהמילה "ישראל" משמעה כי יש שישים ריבוא אותיות בתורה, 60,000 אותיות בתורה, ולכל יהודי באשר הוא יש חלק בתורה.
שלמה נח מאנדל: אנחנו יודעים שאם אות אחת חסרה בתורה, ספר התורה פסול ואינו ניתן לשימוש.
שלמה נח מאנדל: אנחנו מאוד מוטרדים שדווקא בזמן שאנחנו מכירים דרך חוק הלאום את חשיבות בחינוך יהודי וחיזוק הקשרים, שארגון חפציבה בסכנת קיום, הוא מקבל הרבה פחות מימון, הרבה פחות תמיכה ותחינתנו לממשלת ישראל באמצעות ועדה זו ופורומים אחרים, שארגון חפציבה יתחזק ויימצאו דרכים אחרות כדי להגיע לילדינו אחינו בני ישראל שמשוועים להיות חלק מהתורה וחלק מהעם היהודי.
אברהם נגוסה: נמצאים כאן נציגי משרדי הממשלה, משרד התפוצות, משרד החוץ והמשרד לעניינים אסטרטגיים ולאחר שנשמע אתכם הם יתייחסו לנקודות שהעליתם.