GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יבגני מרזון: צריך מחקר ותובנה והמחקר צריך תקציב והתקציב צריך להגיע מהגופים הממשלתיים, שאנחנו נדע עד כמה שזה משפיע בכלל על בריאות המטופל ועל סוכרת בראש ובראשונה כי אנחנו יודעים שהנושא של למשל מצב הרוח, דמנציה, הפרעת קשב, מאוד חשוב לאיזון הסוכרת.
אברהם נגוסה: תעדכני אותנו.
אברהם נגוסה: הקראתי לכם את המכתב של סגן שר הבריאות מר יעקב ליצמן, את העבודה של משרד הבריאות בקופת חולים לאומית, היכן שיש ריכוז גבוה.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לדעת כמה מגשרים יש, כמה מתורגמנים, לכמה שפות תרגמתם את החומר, האם לרוסית, לצרפתית, ספרדית, אנגלית, אמהרית?
מרים שפיגלמן: לא להגזים.
אברהם נגוסה: אז תסבירי לנו מה זה ההנגשה.
מרים שפיגלמן: אני אחות מומחית קלינית בלאומית שירותי בריאות.
מרים שפיגלמן: אני רוצה לספר שאנחנו בשנה משמעותית עשינו עבודה מאוד משמעותית בתחום טיפול בחולי סוכרת מהעדה האתיופית.
מרים שפיגלמן: יש לנו שש מגשרות חדשות שעובדים במרכזים גדולים אצלנו במחוז בחדרה ובנתניה, הן עושות עבודת קודש, הן מזמנות את המטופלים ובשיתוף עם טנא בריאות מעבירות סדנאות כל הזמן, ממש בלי סוף, סדנה מסתיימת וסדנה מתחילה.
מרים שפיגלמן: הן עושות תרגום רפואי בין רופא, אחות ועבודה מאוד מבורכת בתחום הזה.
מרים שפיגלמן: אם יורשה לי לומר, אני חושבת שהתקציבים צריכים ללכת אליכם כי אתם באמת עושים את רוב העבודה המאוד חשובה.
מרים שפיגלמן: למשל השנה רצינו להקים יום בישול.
אברהם נגוסה: אז למה זה לא קורה?
מרים שפיגלמן: אני לא אחראית על התקציבים, אני אחות.
מרים שפיגלמן: אני אחראית על הפעולה.
אבי מספין: כך זה היה כשהתקציב היה במשרד העלייה והקליטה.
מרים שפיגלמן: אני למשל חושבת, המטופלים שלנו הם לא מחלה, הם אנשים עם מחלה.
מרים שפיגלמן: והשנה מאוד רציתי להקים פעילות בישול לעדה האמהרית, והפעילויות האלה הן באמת עם תקציבים מאוד גבוהים והייתי שמחה אם זה היה יותר נגיש לאוכלוסייה שלנו.
מרים שפיגלמן: זה דבר אחד, ותודה על שיתוף הפעולה שאני גם באזור שלי מרכזת, דבר מאוד משמעותי וחשוב.
מרים שפיגלמן: דבר שני, רציתי, מכיוון שאני יוצאת ברית המועצות לשעבר ובעצמי ערכתי מחקר לגבי אוכלוסייה דוברת רוסית, משום מה בארץ באמת אין מחקר משמעותי בקרב האוכלוסייה הרוסית שהיא כל כך גדולה ואין אף מחקר שמייצג את תחום הבריאות ומקושר לאוכלוסיית דוברי הרוסית.
מרים שפיגלמן: יש לנו המון דוברי רוסית, המון אחיות דוברות רוסית - - -
שלומית אבינח: מחקר בנושא סוכרת?
מרים שפיגלמן: גם בנושא סוכרת ובהתנהגות בריאותית.
מרים שפיגלמן: מצאתי מחקרים מארצות הברית, בעיקר בניו יורק, שעשו עבודה מחקרית ממש משמעותית על התנהלות בריאותית של חולי סוכרת דוברי רוסית ואני רואה דמיון מאוד משמעותי.
מרים שפיגלמן: חוסר ההיענות לטיפול, ההתנהלות הבריאותית הלקויה, הם שומעים המון לתכנים שבאים מערוצי טלוויזיה ברוסית שלא כל כך תואמים את ההמלצות שלנו, אורח החיים שלהם יושבני, במיוחד אנשים בגילאי 50 או 60 פלוס, ואני חושבת שמאוד חשוב להשקיע מאמץ בלהעצים אותם, לתת גם להם הנגשה תרבותית, להתאים את התכנים בשפה הרוסית, לבנות אותם בכלל בשפה הרוסית.
מרים שפיגלמן: אני לא יודעת לגבי קופות אחרות אבל אצלנו בקופה התכנים האלה לא נגישים, אין מחקר משמעותי הזה.
מרים שפיגלמן: אני הייתי מאוד שמחה לעשות את זה ואני חושבת שזה ממש מתבקש, כי ברור שבאחוזים האוכלוסייה האתיופית היא הרבה יותר חולה, יש 17%.
מרים שפיגלמן: אנחנו באמת לא יודעים, אבל נעשה מחקר בבת ים וראו שהאוכלוסייה הרוסית דווקא בבת ים היא האוכלוסייה שהכי חולה במחלת הסוכרת, אחוז חולים מאוד גבוה, כמובן בריכוז אוכלוסייה עם מעמד סוציו אקונומי נמוך וכן הלאה.
מרים שפיגלמן: אני חושבת שיש מקום להשקיע גם בזה.
יואל רזבוזוב: מי עשה את המחקר בבת ים?
מרים שפיגלמן: - - -
שלומית אבינח: את ממאוחדת, נכון?
רוחמה כהן: כן.
רוחמה כהן: אני אסביר.
אברהם נגוסה: את הדוברת הבאה.
רוחמה כהן: תודה רבה על ההזמנה.
רוחמה כהן: לכבוד לי.
רוחמה כהן: אני אחות מומחית לסוכרת, בתפקידי אני אחות סוכרת מחוזית במאוחדת וכמובן פה בוועדה נציגת הקופה.
רוחמה כהן: מאוחדת שמה לה למטרה להעניק טיפול איכותי לכלל חולי הסוכרת בקופה, תוך הנגשה תרבותית ושפתית ונעשות מגוון פעילויות גם בשוטף וגם פעילויות של קידום בריאות למען מטרה זו, אני אפרט מספר פעילויות: קבוצות תמיכה ומידע בסוכרת שמופעלות בשלוש שפות, בעברית בערבית וברוסית.
רוחמה כהן: כל עלון הדרכה שאנחנו מוציאים כמובן מתורגם לרוסית ולערבית.
רוחמה כהן: יש לנו מרפאת סוכרת על גלגלים שזו מרפאת סוכרת ניידת, זו פעילות ייחודית שמגיעה אל קהלים שונים תוך התאמה של הצוות.
שלומית אבינח: למה אין לכם הסברה באמהרית?
רוחמה כהן: במאוחדת מספר המבוטחים האתיופים לא גדול באופן יחסי.
רוחמה כהן: יש לנו מספר מאות של מטופלים.
רוחמה כהן: היכן שיש ריכוזים, אנחנו בהחלט עושים פעילויות, למשל עושים יום מרוכז של זימון יזום, קבלה וטיפול של חולי סוכרת דוברי אמהרית ואז באותו יום תעבוד אחות דוברת השפה והיא זו שתטפל במטופלים.
רוחמה כהן: זה באופן שוטף וקידום בריאות.
רוחמה כהן: אני רוצה לציין את נושא מוקד התרגום שאנחנו בהחלט משתמשים בו להנגשה שפתית.
רוחמה כהן: המוקד הזה נותן תרגום בחמש שפות: ערבית, רוסית, צרפתית, אמהרית ותיגריט.
רוחמה כהן: השימוש במוקד תרגום לא מאוד גדול.
רוחמה כהן: אם אני יכולה לציין מספר, אז לחודש בערך בפרישה ארצית במאוחדת יש כ-250 שיחות למוקד תרגום, יש איזה שהוא קושי גם בסירבול, בשימוש במוקד תרגום, זה יוצר הרבה עומס על המפגש הטיפולי, זה מחייב שני טלפונים בחדר וזה לא מאפשר תקשורת ישירה.
רוחמה כהן: בכלל בכל הנושא של ההנגשה השפתית והתרבותית זה יוצר עומס מאוד גדול על הצוות המקצועי, על האחיות, על הצוות הרב מקצועי ומה שאנחנו חושבים שבאמת מה שנדרש זה התאמה של תקציבים בשלושה מוקדים מרכזיים: הנושא הראשון הוא תכנון מובנה של התאמת צוותים מונגשים מבחינה שפתית ותרבותית, ממש לתכנן את זה בצורה מסודרת והתאמה של כוח אדם.
רוחמה כהן: אז נושא ראשון זה כוח אדם, נושא שני, במקומות שיש ריכוז עולים להציב מתורגמנים באופן זמין לשימוש הצוות הרב מקצועי, זה דבר שלא קיים היום במאוחדת, והנושא השלישי זה תקציבים בנושא של חומרי הדרכה.
רוחמה כהן: כי באמת לתרגם את חומרי ההדרכה לכל השפות הנדרשות ולהתאים אותם גם מבחינה חזותית, האמצעים צריכים להיות מכוונים ומאוד דיגיטליים, זה דבר שדורש תקציבים גדולים ואנחנו חושבים שצריך לתכנן את זה בצורה מובנית ולהתאים לזה תקציבים.
רוחמה כהן: מרים סיפרה על המחקר, זה באמת מחקר שמנוהל במאוחדת.
רוחמה כהן: זה מחקר בנושא משפחה הגירה ואיכות טיפול.
רוחמה כהן: זה בודק את ההשפעות התורשתיות והסביבתיות על סיבוכי מחלת הסוכרת.
רוחמה כהן: המחקר פורסם בגיליון "רפואה, ביוני 2018.
רוחמה כהן: זה מחקר רטרוספקטיבי ופרוספקטיבי בחולי סוכרת, השוואה בין ילידי הארץ ומהגרים.
רוחמה כהן: המחקר הוצג גם בכינוס רופאי משפחה בקופנהאגן, הוא מובל על ידי רופאה בשם ד"ר מרגריטה פריימוביץ' ואחיות סוכרת וד"ר חוליו ויינשטיין.
רוחמה כהן: התקיים פיילוט ב-200 חולי סוכרת.
רוחמה כהן: הממצאים הראו שיש עליה של פי 3 בסיבוכי סוכרת מקרו וסקולאריים בין ילידי הארץ ומהגרים, וכעת יש מחקר המשך על אוכלוסיית מחקר הרבה יותר גדולה לש כ-1,000 חולי סוכרת.
רוחמה כהן: המחקר הזה קיבל מימון מהאגודה לרפואת המשפחה וזה מחקר שהתוצאות שלו באמת יתפרסמו בהמשך.
רוחמה כהן: אבל כמובן אני מצטרפת לקריאה שצריך מחקר יותר מעמיק ויותר מקיף, גם בשאר קבוצות העולים בשביל לבחון את הפרקטיות.
רוחמה כהן: מטרת המחקר היא מאוד פרקטית, באמת להוסיף אספקטים של התמודדות גם במניעה וגם בטיפול במחלה ונדרש להרחיב לעוד תחומים.
אברהם נגוסה: פרופ' דיאן לוין משירותי בריאות כללית.
אברהם נגוסה: למיטב ידיעתי רוב העולים יוצאי אתיופיה נרשמו לקופה הזאת באופן אוטומטי כשהגיעו למרכזי הקליטה.
אברהם נגוסה: אז תעדכני אותנו מה אתם עושים כדי למנוע.
דיאן לוין: תודה רבה.
דיאן לוין: קודם כל אני מצטרפת לברכה הפותחת של יו"ר הוועדה לגבי זה שכולנו מאחלים לשלום ושיהיה יום יותר טוב מאשר אתמול, ושנמצא את הרגיעה הנדרשת.
דיאן לוין: אני גם מצטרפת לברכה על עצם קיום הדיון.
דיאן לוין: זה דיון שדורש הרבה חשיבה, ואני חושבת, בתור אחת שמלווה את הקהילה האתיופית, כמעט מהרגע שאני עליתי ארצה ואתם שומעים את המבטא שלי, מ-1982 יש לי את הזכות לעבוד מקרוב עם קהילת יוצאי אתיופיה במסגרת קופת חולים כללית ובכלל.
דיאן לוין: אני מנהלת את המחלקה לחינוך וקידום הבריאות בכללית, אני פרופסור לבריאות הציבור באוניברסיטת חיפה, אני יושבת ראש עולמית לקבוצה גלובלית בנושא אורייניות בריאותית ולאחרונה יש לי הזכות להתמנות כיושבת ראש המועצה העולמית לקידום הבריאות של משרד הבריאות.
דיאן לוין: אני מציינת את כל הדברים האלה כי באמת צריך לאגד כוחות מכל כך הרבה זוויות, המקצוע הראשוני שלי זה אנתרופולוגיה רפואית.
דיאן לוין: אז אתם מבינים שמבחינתי באופן אישי ומקצועי אני מקדישה הרבה מאוד לנושא שבדיון היום.
דיאן לוין: הכללית הייתה הגוף הראשון להעסיק מגשרים שהם חלק אינהרנטי של הטיפול במרפאות בריכוז גבוה של יוצאי אתיופיה מ-1998.
דיאן לוין: וכשחוזר מנכ"ל משרד הבריאות יצא בנושא, חלק מהסעיפים שם התבססו על עבודה שהייתה כבר בכללית וראו שאלה דברים שצריכים להיות באופן ארצי.
דיאן לוין: כיום יש בכללית 22 מגשרים יוצאי אתיופיה שנותנים טיפול ביותר מ-30 מרפאות עם ריכוז גבוה של יוצאי אתיופיה, כולל כמובן בנושא הסוכרת, שזה אחד הנושאים המרכזיים.
דיאן לוין: המגשרים עוסקים בעבודה אישית, עבודה קבוצתית, גם עבודה של שיתופי פעולה עם הגורמים בקהילה וגם בגיבוי ובהעצמת הצוות המטפל, כי כשיש מישהו יוצא אתיופיה שבא עם העוצמה ועם התובנות וחלק אינהרנטי מהצוות, כל הצוות מרוויח.
דיאן לוין: זה כרקע ואין ספק שנושא הסוכרת הוא אחד הנושאים המרכזיים.
דיאן לוין: אז יש סדנאות בשוטף.
דיאן לוין: באשר לנושא המחקרים, ואני רוצה להתייחס לקולגות, הכללית עסקה ועוסקת במחקרים בנושא, גם מחקרים איכותניים.
דיאן לוין: אחד הדברים שעשינו לפני מספר שנים זה לבדוק את עצמנו מול מטופלים יוצאי אתיופיה עם סוכרת.
דיאן לוין: קיימנו קבוצות מיקוד כדי לשאול האם מה שקורה עכשיו הוא מספיק טוב, מה עוד היו רוצים לקבל, ממי רוצים לקבל, מה המשמעות של מה שמקבלים ואת התוצאות יישמנו בעשייה היום יומית.
דיאן לוין: התרגום הטלפוני נעשה 24/7 באמצעות טנא בריאות, זאת אומרת שאנחנו עושים כל מה שאנחנו יכולים לגבי תרגום טלפוני לקהילה יוצאת אתיופיה.
דיאן לוין: אתם יכולים לשאול למה 24/7, כי המרפאות נסגרות בשעה מסוימת, אבל לכללית יש גם בתי חולים אז אנחנו במקרים מאוד בודדים מבקשים תרגום באמצע הלילה וזה בעיקר ללידות, ואנחנו מברכים, אני חושבת שזה תרגום במצב חיובי.
דיאן לוין: אני גם יכולה להגיד שאחד הדברים שלפי דעתי אנחנו צריכים לשים לב אליו בדיון משמעותי כמו שהיום, ואני חושבת שיש כאן אחרים שיסכימו איתי שקהילת יוצאי אתיופיה היא קהילה הטרוגנית כיום.
דיאן לוין: אני אישית דור אחרי אלה שעבדנו איתם ב-1982 ואנחנו צריכים להכיר בעובדה הזאת.
דיאן לוין: אני חושבת שהצרכים הם מאוד מגוונים ואנחנו בכללית מתייחסים לזה.
דיאן לוין: גם לצעירים וגם למבוגרים, אני חושבת שעיקר ההתאמה התרבותית נעשית, עיקר הצרכים זה לקהל המבוגר יותר, אבל לא רק.
דיאן לוין: זה אחת הנקודות שאנחנו מתייחסים אליה במחקר ולומדים עליה.
דיאן לוין: בנוסף, לגבי 609 שהתייחסת אליו, מאוד חשוב, כי שם התייחסתם לנושא התקציבים, בכללית התווספו ארבעה מגשרים, כלומר המספר שנתתי הוא כולל ארבעה שהתווספו הודות לתקציב של החלטת הממשלה 609.
דיאן לוין: כללית משתתפת בחלק מהתקציב ומשרד הבריאות משתתף.
דיאן לוין: רוב המגשרים בכללית, אנחנו עם תקציב משותף למשרד הבריאות, חשוב לציין, כמעט לכל אורך השנים, בהתחלה לא אבל אחר כך כן, ואנחנו עובדים בשותפות מלאה עם משרד הבריאות בנושא המגשרים.
דיאן לוין: לגבי הסוכרת, הכללית השנה עשתה עבודה עוד יותר גדולה ממה שהיה בעבר, קיימנו סדנאות הכשרה וכשירות תרבותית לצוותים שעובדים עם יוצאי אתיופיה, רופאים, אחיות, דיאטנים, עובדים סוציאליים, רוקחים, מקדמי בריאות ועוד, ואפילו העבודה האדמיניסטרטיבית, כדי להבין יותר לעומק את משמעות הסוכרת, דרכי טיפול מעבר למה שידעו ותקשורת, כולל סימולציות.
דיאן לוין: עשינו את זה לפי הגדרה של מבחן התמיכה, 12 שעות לפחות בכל סדנה, אנחנו ממשיכים לעבוד במה שהוגדר במבחן התמיכה, אבל לגבי התקציב, הכללית ממשיכה בתוך התקציב שלה מסיבות שקשורות לאיך שמבחן התמיכה מנוסח, כי יש בעיה שהיא עולה לנו יותר ממה שניתן.
דיאן לוין: הקולגות הזכירו עולים מברית המועצות לשעבר ועולים מרוסיה, אנחנו גם מתייחסים אליהם בנושא הסוכרת, יש לנו ערכת סוכרת ברוסית עם כל ההיבטים השונים של הטיפול בסוכרת, אם זה פעילות גופנית, תזונה, טיפול בתרופות, הזרקת אינסולין, מהי סוכרת בכלל עם כרטיס סוכרת, ובאמצעות המחקרים שלנו אנחנו בודקים עד כמה, גם חומר כתוב באמהרית יוביל ויועיל ואנחנו בודקים את עצמנו כל הזמן.
דיאן לוין: אלה הנקודות שרציתי לציין.
אברהם נגוסה: אנחנו מאחלים לך הצלחה ומזל טוב על המינוי.
דיאן לוין: המינוי הוא בהתנדבות.
דיאן לוין: כך כתוב בכתב המינוי.
אברהם נגוסה: אנחנו מצפים שתובילי למחקר עם הידע והניסיון שלך.
דיאן לוין: תודה.
אברהם נגוסה: אנחנו מבקשים לשמוע את נציגת משרד החינוך גברת עירית ליבנה, מפקחת על תחום הבריאות במשרד החינוך.
עירית ליבנה: אנחנו לא מדברים, במתכוון אפילו אנחנו לא עושים החרגה של ילד עולה שחולה אלא להיפך, ואנחנו עוסקים בנושא של קידום בריאות ומניעת השמנה בקרב כל הילדים.
עירית ליבנה: אנחנו טוענים שאם אנחנו משנים את התזונה צריך לשנות לכולם.
עירית ליבנה: אנחנו עובדים על זה חזק מאוד כי המניעה היא חשובה, הנתונים עוד יותר גרועים לצערי הרב ממה שאתה אמרת.
עירית ליבנה: אנחנו יודעים את זה ואנחנו מדברים על שני מיקודים, יש תכנית לאומית "אפשרי בריא" שאנחנו עובדים נורא טוב עם כולם, אנחנו גם בנינו משהו בתזונה שעכשיו חותך את כל – שוב, לא שיעור – אלא שצריך להיות בהתנהלות היום יומית בגני ילדים ובבתי הספר, בתוספת של פעילות גופנית.
עירית ליבנה: קודם כל שהשעתיים שיש, יעבדו בהן יותר, אחר כך נדבר על תוספות.
עירית ליבנה: מודעות, אנחנו עובדים על מודעות מאוד גבוהה, גם עם עובדי ההוראה, גם ביום יום בבית הספר ובגן, גם מנסים להגיע הביתה.
עירית ליבנה: נכון שבדיוק עכשיו ישבנו אצלנו עם מאיה שרייר, עם האחראית על העולים ועכשיו - - - מטעם בתי הספר, חומר הסברה בשפה המותאמת להורים על הפעילות הרגילה שאנחנו עושים כדי לעשות את סגירת הפער הזאת.
אברהם נגוסה: אני רוצה להבין, כשאת אומרת שהנתונים יותר - - -
עירית ליבנה: גרועים לגבי מה שחבר הכנסת אמר, לגבי עודף משקל אצל ילדים.
עירית ליבנה: 30% עד כיתה ו' עם עודף משקל, 12 או 13 עם השמנת יתר.
עירית ליבנה: בכלל.
עירית ליבנה: אנחנו לא מדברים רק על - - -, מדברים בכלל, הנתונים הם של שירותי הבריאות, של משרד הבריאות והם נתונים מדאיגים, בכלל.
אברהם נגוסה: זה בקרב ילדים?
עירית ליבנה: ילדים במערכת החינוך.
יואל רזבוזוב: 12% השמנת יתר ו-30% מה?
עירית ליבנה: 30% עודף משקל כי 12 או 13 אחוזים האלה זה מתוך זה.
עירית ליבנה: זה מטריד, זה מדאיג, וזה מדאיג לכולם.
עירית ליבנה: ברור.
עירית ליבנה: לכן כשאנחנו אומרים, רואים את כולם, לאו דווקא - - - מוטה, אנחנו כן נשפר את הקטע, בדיוק ישבנו על זה, כן נכין משהו שבית הספר עושה, מותאם בשפה, למשפחה שעדיין לא יכולה לשתף פעולה מהבחינה הזאת בעברית.
עירית ליבנה: ילדים סוכרתיים מקבלים סייעות רפואיות ויש בקרב עולי אתיופיה ילדים סוכרתיים, שמקבלים את הזכויות שלהם בצורה מלאה במערכת החינוך.
אברהם נגוסה: הזמן שלנו רץ אז אני מזרז אתכם .
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע את נציג קופת חולים מכבי.
אברהם נגוסה: לא חובה, רק אם יש לך מה להוסיף.
אברהם נגוסה: שלא תגיד שלא נתנו לך את זכות הדיבור.
פניאל רוזנטל: אני אגיד שמכבי פועלת המון שנים לצמצום פערי הבריאות בקופה, ובמסגרת זו אנחנו משקיעים מאמצים מרובים בהנגשת השירות.
פניאל רוזנטל: אנחנו גם פועלים עם המוקד הטלפוני בפיקוח משרד הבריאות, יש לנו כ-1,000 פניות בחודש.
פניאל רוזנטל: אנחנו מקדמים העסקת תמהיל עובדים בכל השפות שאנחנו רוצים לקדם כדי שהם יהיו שותפים לשירות.
פניאל רוזנטל: אנחנו מפעילים קבוצות קידום בריאות, גמילה מעישון, קבוצה לסוכרת כמו בנושא הדיון בשפות רוסית ערבית ולמגזר החרדי, אנחנו מנפיקים דפי מידע שונים, אני כמובן מצטרף לקריאה של קופת חולים מאוחדת שאנחנו צריכים תקציב לתרגום.
פניאל רוזנטל: יש לנו תקציב ייעודי שוטף לכך אבל זו עבודה מרובה ואנחנו צריכים עוד.
פניאל רוזנטל: אנחנו מקיימים הדרכות להתאמה והנגשה תרבותית לעובדים שלנו בערך 250-300 עובדים בשנה, יש לנו כ-20 עובדים שהם מובילי כשירות תרבותית, הם מוצבים במרחבים שלנו.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע ממשרד הבריאות בטרם אפנה לנציג משרד ראש הממשלה לגבי התכנית.
אברהם נגוסה: בבקשה ד"ר אמה אברבוך.
אברהם נגוסה: אני מבקש שתתייחסי ראשית לגבי כלל העולם וגם בעניין יישום תכנית הממשלה, לגבי יוצאי אתיופיה
אמה אברבוך: לגבי כלל העולים, באופן כללי אנחנו - - - על מחקר, כמו שנאמר, שלהגירה ועליה יש השפעה ישירה על בריאות העולים.
אמה אברבוך: יש נתונים אולי לא מעודכנים ביותר, יש לנו מעט נתונים על יוצאי אתיופיה, דרך אגב יש קושי לבדוק את יוצאי אתיופיה בגלל שהקבוצה יחסית קטנה ואז כשעושים סקר בריאות לאומי, אין מספיק ייצוג לקבוצה הזאת.
אמה אברבוך: כאן אני מתחברת לקריאות, גם אני הייתי מעוניינת שיותר תקציבים יעברו למחקר.
אמה אברבוך: דווקא בנושא יוצאי אתיופיה, אני יודעת שיש מחקר ייעודי שנעשה במכון גרטנר, אבל אין לי יותר מדי מידע על זה.
אמה אברבוך: מה שאני כן יודעת זה שליוצאי ברית המועצות יש סיכון יתר לפתח סוכרת ושיעורי החולים בסוכרת מאוד גבוה.
אמה אברבוך: אנחנו גם יודעים שיש קבוצות שיש להן גם בסיס גנטי לפתח סוכרת כמו אצל יוצאי אתיופיה ששם יש גם נטייה גנטית וביולוגית, ואנחנו גם יודעים למשל שבקרב יוצאי בוכרה יש יותר מקרי סוכרת.
אמה אברבוך: דרך אגב, כל הדברים האלה חשוב שהרופאים ידעו אותם, חשוב ללמד את הרופאים אפילו בשלב של הכשרת מקצועות הבריאות, שידעו גם את העקרונות של הנגשה תרבותית ולשונית וגם את כל הנושא של תחלואה בקרב עדות וקבוצות שונות והגירה, חשוב להכניס את זה כבר בשלבים המוקדמים של הכשרת רופאים ומקצועות בריאות אחרים.
אמה אברבוך: לגבי מה המערכת עושה עבור העולים, אני רוצה להזכיר שכרגע, דיברתי על כך מקודם שאנחנו כמשרד נכנסנו לתחום צמצום הפערים, אנחנו מבצעים בקרה בתחום הנגשה תרבותית לשונית שהיא ייעודית לנושא זה, היא מורחבת, היא מתבצעת בכלל בתי החולים בישראל, או נגיד הרוב הגדול של בתי החולים בישראל ובמדגם של מרפאות בקהילה, כאשר כחלק מהבקרה הכנסנו גם שאלות ספציפיות בנושא עולים, מתן שירות לעולים, כולל רווחה ודברים שקשורים, ואנחנו כרגע נמצאים בשלב עיבוד הנתונים.
אמה אברבוך: לגבי פעילות המשרד, אני רוצה להזכיר שהתפקיד המרכזי של המשרד הוא רגולציה וכאן בעצם חוזר מנכ"ל בנושא הנגשה תרבותית ולשונית הוא זה שקובע סטנדרט ודרישות מארגוני כלל המערכת.
אמה אברבוך: מעבר לזה, התפקיד שלנו הוא לתמוך בארגוני בריאות, למשל בתהליך של הנגשה תרבותית ולשונית של שירותי בריאות.
אמה אברבוך: אני רוצה להזכיר שאנחנו כמשרד הוצאנו מבחני תמיכה שכוללים מימון סדנאות לצוותים בתחום הכשרה וגם ביחד עם קידום בריאות סדנאות ייעודיות לנושא סוכרת עם דגש על יוצאי אתיופיה.
אמה אברבוך: מעבר לזה אנחנו כמובן מממנים את מוקד התרגום הארצי שהוא מאפשר את האינטראקציה בשפות שונות כולל השפה האמהרית בין אנשי המקצוע למטופלים.
אמה אברבוך: יש פעילות ענפה של המחלקה לקידום הבריאות ורוב שיתופי הפעולה עד כמה שאני מבינה, לא כולם, מתבצעים דרך המחלקה לקידום הבריאות.
אמה אברבוך: אם יש צורך נוכל לספק סטטוס או תיאור פעילות.
אברהם נגוסה: מה אתם עושים למשל במרכזי קליטה?
אברהם נגוסה: יש לכם פרויקטים בשיתוף פעולה?
אברהם נגוסה: שמענו ממנהלת אזור צפון שהיא מקבלת תקציב כללי ממשרד הקליטה ומשם היא עושה הסברה, הכשרה וכדומה.
אברהם נגוסה: האם משרד הבריאות מעביר תקציב גם למרכזי קליטה או רק למי שנמצא במגורי קבע?
אמה אברבוך: אני לא בקיאה בנושא הזה, אני יודעת שלשכת בריאות צפון מאוד חזקה בתחום קידום בריאות עם המון שיתופי פעולה, כנראה שיש תקציב שמנוצל יחד - - -
רויטל לוי רונן: את כל התכנית אנחנו עשינו איתם יחד, כל ההכשרה עם הצוותים שלכם בצפון.
אברהם נגוסה: עשיתם ביחד, אז יש לכם תקציב ממשרד הבריאות.
רויטל לוי רונן: עשינו איגום משאבים.
רויטל לוי רונן: לקחנו מהם, מטנא בריאות, את כולם, הבאנו למרכזי הקליטה ועשינו תכנית.
רויטל לוי רונן: שלחתי לוועדה גם - - -
אמה אברבוך: אני רוצה לתת דוגמה של פעילות בתחום אחר, תחום תזונה שהוא תחום קריטי למניעה של תחלואה בסוכרת.
אמה אברבוך: יש פעילות גם של משרד הבריאות וגם פעילות חשובה של קופות החולים בתחום הזה.
אמה אברבוך: אני רוצה לתת דוגמה של עבודה ייעודית עם דיאטניות יוצאות אתיופיה שבעצם משרד הבריאות מכשיר אותן ומחבר, עושה כל מיני פעילויות בשיתוף עם אותן דיאטניות.
אבי מספין: כמה דיאטניות יש?
אמה אברבוך: אין לי מידע על זה.
אמה אברבוך: שוב, אם יש צורך במידע ספציפי אני יכולה לבקש ממחלקת תזונה.
אברהם נגוסה: כפי שציינתי בפתיחה, שלחנו לכם שאלות מראש כדי שתגיעו מוכנים, לא שאלנו אמנם כמה עובדים אבל שאלנו לגבי העשייה של המשרד.
אברהם נגוסה: רצינו שלפחות תבואי מוכנה לדברים הבסיסיים האלה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול אותך, אנחנו שמענו שבנוסף לתקציב הקיים שקיבל משרד הבריאות כדי לתת שירות בריאות לכל אזרחי ישראל, בהתרשמות על מצב הסוכרת בין יוצאי אתיופיה, קיבל משרד הבריאות 19.6 מיליון שקל שאושרו ב-2016.
אברהם נגוסה: אנחנו נמצאים בסוף 2018 ואתם ניצלתם רק 1.5 מיליון ₪.
אברהם נגוסה: מדוע זה קורה?
אברהם נגוסה: אם אתם לא מנצלים את התקציב מדוע ביקשתם אותו?
אמה אברבוך: הערה קטנה.
אמה אברבוך: הייתה כאן נציגת מחלקת תזונה של משרד הבריאות שעזבה לדיון אחר.
יואל רזבוזוב: זה החינוך.
אמה אברבוך: לא, סליחה, הייתה כאן נציגה של מחלקת תזונה של משרד הבריאות שרצתה להציג את הדברים.
שלומית אבינח: למה היא לא ביקשה?
אברהם נגוסה: היא הייתה יכולה לבקש ממני ולומר שהיא צריכה ללכת, והייתי נותן לה לדבר.
אברהם נגוסה: אני משאיר אתכם לסוף כדי שתהיה לכם את כל האינפורמציה, כי אתם הכתובת בתחום הבריאות.
אמה אברבוך: אני אוסיף משהו שהיא ביקשה להציג, גם את הנושא של דיאטניות יוצאות אתיופיה וגם נושא של סימון תזונתי, שינוי שנכנס לחקיקה ב-2020.
אמה אברבוך: סימון תזונתי, אני מזכירה - - -
אברהם נגוסה: הבנתי, אבל זה לא קשור לניצול התקציב.
אברהם נגוסה: לא משנה מגשרת, רופא, אחות.
אברהם נגוסה: אני טוען פה שלא ניצלתם את התקציב.
אמה אברבוך: אני לא יכולה לתת כרגע סטטוס של ניצול תכנית.
אמה אברבוך: בישיבה הקודמת של הוועדה התבקשנו להעביר אליכם סטטוס, והעברנו.
יואל רזבוזוב: תעבירי את זה למשרד הבריאות.
יואל רזבוזוב: בסוף אנחנו לא באים אליך בטענות, אנחנו באים בטענות חמורות למשרד הבריאות.
יואל רזבוזוב: העברנו כסף.
יואל רזבוזוב: תמיד הבעיה היא הכסף אבל לא ניצלתם את הכסף ואנחנו מזהים שיש בעיה.
אמה אברבוך: אין לי לגבי מידת הניצול, אני יודעת שיש כסף - - -
יואל רזבוזוב: לנו יש.
אמה אברבוך: כן, אבל יש תקציב, התכנית היא רב שנתית, גם את זה צריך לקחת בחשבון, שהתקציב רב שנתי ולא לשנה אחת.
אמה אברבוך: אני מבקשת להעביר סטטוס ניצול התקציב ופעולות, סטטוס מסודר באקסל לראש הוועדה.
יבגני מרזון: כן.
יבגני מרזון: אני רוצה להגיד משהו אישי לא כנציג של קופת חולים.
יבגני מרזון: אני מקווה שאם זה נרשם קופת חולים לא תפטר אותי בעקבות מה שאני אומר כרגע.
יבגני מרזון: אני אומר את זה כרופא, עם כל הכבוד לכל הסדנאות, עם כל הכבוד לכל ה- - - ההסברה העיקרית מתבצעת בחדר הרופא מול מטופל, כשאני יושב מול אפטהון או מול נגוסה, או קונסטנטין שקלאר או מישהו כזה, אני יושב עם המטופל ומסביר לו, ופה הבעיה העיקרית כי אי אפשר לטפל בחולה סוכרת או בכלל בחולה כרוני בעשר דקות, וזה ממוצע זמן הטיפול, גם כרופא סוכרת.
יבגני מרזון: אני פה מצפה גם ממשרד הבריאות כרגולטור, ואולי גם מהמחוקק שתהיה קריאה, ואני מבין גם את המצוקה של קופות החולים, אנחנו חייבים להיות שירותיים, אנחנו רוצים להיות כאלה שהשירות אצלם הוא דבר ראשון וגיוס זה דבר ראשון כי כך אנחנו מתוגמלים, אנחנו מתוגמלים בעיקר על כמות המטופלים ולא על האיכות שאנחנו נותנים להם, לכן אנחנו מנסים לדחוף עד כמה שיותר חולים בשעה, כדי להעלות זמינות ומאוד חשוב, חולה סוכרת זה חולה מורכב, במיוחד אם הוא מתרבות אחרת והוא צריך לקבל את כל הזמן, הוא צריך לקבל 20 דקות או 30 דקות לטפול.
יבגני מרזון: אני חושב שזה מאד חשוב וזה צריך לבוא מכם.
דיאן לוין: משהו קצר מאד, רק לגבות את זה מכיוון אחר, והתכוונתי לומר את זה בדבריי.
דיאן לוין: אני מאוד מעודדת את משרד הבריאות והגורמים המתקצבים לעודד כמה שיותר יוצאי אתיופיה ועולים בכלל ללמוד את מקצועות הבריאות.
דיאן לוין: אם זה באמצעות מלגות או בכל אמצעי, לכללית יש שתי דיאטניות מוסמכות ואני לא חושבת שיש הרבה יותר מזה בארץ, שהן יוצאות אתיופיה, ויש סיבות כלכליות שקשורות לזה.
דיאן לוין: יש רק כמה רופאים וצריך לעודד כמה שיותר.
אברהם נגוסה: סיבות כלכליות.
אברהם נגוסה: אנחנו מדברים על כך שלא נוצל תקציב שאושר.
אברהם נגוסה: אני פונה לנציג משרד ראש הממשלה, שהוא המשרד שמתכלל את יישום התכנית הממשלתית בראשות ראש הממשלה.
אברהם נגוסה: אני כל הזמן שומע על אי ניצול התקציב ותפקידכם הוא לפקח וליישם את זה.
אברהם נגוסה: היה לי ויכוח קשה בעניין הצוות הזה, שאני רוצה שהתקציב ילך לתכניות ולא למשכורות של האנשים שעוקבים אחרי היישום, זה נעשה, אבל בכל זאת אני רואה בשטח שאתם לא עושים עבודה.
אברהם נגוסה: יש פה כישלון ביישום התכנית.
אברהם נגוסה: איך יכול להיות שתקציב שאושר 19.6 מיליון ב-2016 ואנחנו נמצאים בסוף 2018 כשנוצלו רק 1.5 מיליון.
אברהם נגוסה: מה הצוות שלך עושה כדי לעקוב אחרי יישום התכנית הזאת?
אברהם נגוסה: תסביר לנו איפה הכישלון?
איתמר בן-ישראל: בוקר טוב.
איתמר בן-ישראל: אני מהמטה לשילוב יוצאי אתיופיה.
איתמר בן-ישראל: אדוני יושב הראש, התייחסת ל-19.6 מיליון, איפה הם בעצם ולמה הם מחולקים, אז אתחיל בכמה מספרים שתבינו לאן הולך התקציב.
איתמר בן-ישראל: בסופו של דבר אם אנחנו זוכרים, החלטת 609 שמתייחסת לשילוב יוצאי אתיופיה במשרד הבריאות, פרושה על ארבע שנים, היא התחילה ב-2016.
איתמר בן-ישראל: כמו הרבה תכניות, בגלל שזה רק התניע ב-2016, למעשה ביצוע כמו שצריך או שהגלגלים יתחילו לעבוד, זה נעשה כבר ב-2017, כלומר חלק מהנתונים שאציג פה מן הסתם מדברים על הביצוע של 2017 ואנחנו יודעים איפה אנחנו נמצאים בנובמבר 2018, כלומר בקרוב אנחנו הולכים להתחיל להראות את דו"ח הפעילות של 2018.
איתמר בן-ישראל: זה לגבי איפה אנחנו נמצאים.
איתמר בן-ישראל: אז איפה בעצם מתחלקים ה-19.6 מיליון בעצם?
איתמר בן-ישראל: אם אני מסתכל על הסכומים הגדולים, אני רואה ש-8 מיליון מתוך 19.6 זה בעצם הולך למבחני התמיכה לקופות לנושא מניעת סוכרת, כלומר 8, לחלק לארבע שנים זה 2 מיליון בשנה.
איתמר בן-ישראל: כמה מומש ב-2017?
איתמר בן-ישראל: 1 מיליון ₪ מתוך ה-2 מיליון ₪.
איתמר בן-ישראל: למה?
איתמר בן-ישראל: פרופ' דיאן התייחסה לזה, אולי מבחני התמיכה נוקשים מדי, אולי צריך לבחון את זה, אבל 8 מתוך ה-19 בעצם הולכים למבחני התמיכה לארבע שנים.
איתמר בן-ישראל: תקציבים נוספים, סכומים גדולים אנחנו מדברים על 7.6 מיליון ₪ בארבע שנים שהולכים להגדלת כמות המשרות של המגשרים בשיתוף של 50%-50%, כלומר 1.9 מיליון בשנה.
איתמר בן-ישראל: אם אני מתייחס ל-2017, אני רואה שבעצם נקבע שמתוך 33 המשרות האלה, הייעוד ל-2017 היה 12.5 תקנים שמתוכם התמלאו 12 תקנים.
איתמר בן-ישראל: כלומר אם אנחנו מדברים על מה שהוצב כיעד מבחינת הוספת התקנים לארבע השנים מתוך ה-33, מה שנקבע ל-2017 מולא.
איתמר בן-ישראל: אם אתם שואלים אותי הנתונים של 2018 יהיו גם נתונים טובים כמובן, וכמובן נשאר לנו 2019 למלא את 33 המשרות הנותרות.
איתמר בן-ישראל: אז מבחינת הוספת המגשרים אנחנו נמצאים במקום טוב.
קריאה: איפה המגשרים?
איתמר בן-ישראל: יש לנו נתונים על איפה נמצאים המגשרים, אני יכול להעביר את זה, מבחינת האם זה מגשרים שהם נטו רק במימון של הקופה או מגשרים שהם במימון של 50%-50%, אנחנו נוכל להגיש את זה לוועדה מבחינת איפה הם נמצאים, יש לנו את הנתונים מול כל הקופות.
איתמר בן-ישראל: מבחינת עוד תקציבים שקשורים במניעת סוכרת, אנחנו מדברים על הסדנאות שדיברתם עליהם, סדנאות לקהילה, מתוך 19.5 המיליון אנחנו מדברים על כ-800 סך הכל לארבע שנים שמוקדשים לקידום בריאות בקהילה.