GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: אז האם אפשר למצוא שם או הגדרה שיכול - - - אני מדבר פה לא מבחינת הרווחה, אני פונה לרשות המקומית, לראש העיר.
דוד ווקר: ראש העיר כבר הגיש בקשה למשרד הרווחה.
אורלי דהן: הוא אמר לך, משרד הרווחה זה לא טוב.
שלומית אבינח: הם רוצים שהסיוע - - - בשילוב עם הרווחה.
אברהם נגוסה: בוא נשמע, מה הפתרון שלכם?
נעם דרייפוס: בשנה שעברה לא היה תקציב, לא היה תקציב, חיכינו במשך שלושה חודשים.
נעם דרייפוס: בחודש דצמבר ישבנו עם טלל דולב ועם אורלי, והייתה הבטחה לכסף מטלל דולב ומהרווחה, 50,000 מאורלי ו-70,000 מטלל, וידעתי שמהחינוך יהיה לי 100,000 ביחד זה 220,000 אמרנו שאנחנו יוצאים לדרך ומסיימים את השנה, אנחנו היחידים שהוצאנו - - -
אברהם נגוסה: 120,000 הגיע?
נעם דרייפוס: לא הגיע כלום.
נעם דרייפוס: הגענו בסוף שנה, אנחנו ובני עקיבא עם הלשון בחוץ.
נעם דרייפוס: אנחנו נמצאים ב-15 ביולי, עוד רגע יסתיים הדיון פה, כל אחד ילך, עוד רגע ה-1 בספטמבר, ראש העיר, החינוך, לא משנה מה, אני כעמותה וגם בני עקיבא, לא יכולים לשאת את זה עוד פעם, לא רוצים לפתוח בדצמבר.
נעם דרייפוס: אם הדרך היא להוסיף תקצוב מהדרך החדשה לרווחה כדי שיעבירו לפה, זה דרך מעולה, אני לא יודע איך מ-80 מליון יש 190,000 רק ללוד, אם הדרך היא שראש העיר יחליט, אני לא יודע את הפתרונות.
נעם דרייפוס: אני יודע שהשנה וגם שנה שעברה שמנו את זה על הגב שלנו, בני עקיבא ואנחנו, וזה ילדים של העיריה.
נעם דרייפוס: זה חשוב, אני נמצא שם, אני רואה, אני מכיר את ההורים ואת הילדים, חייבים לפני שמסתיים, באוגוסט כולם נעלמים, לדעת איך אנחנו מתחילים שנה ב-1 לספטמבר.
אברהם נגוסה: אני צריך לסכם את הדיון כיוון שאני גם צריך ללכת להצביע.
אברהם נגוסה: זה גם הזמן שתכננו לקיום הישיבה.
אברהם נגוסה: ההחלטה בוועדה, קודם כל יש כמה דברים שאנחנו צריכים לברר, את ההגדרה.
אברהם נגוסה: לא משנה איך תגדירו, הילדים צריכים להיות במסגרת.
אברהם נגוסה: אי אפשר להשאיר את הילדים בחוץ.
אברהם נגוסה: האחריות הישירה לכך היא של הרשות המקומית.
אברהם נגוסה: הרשות המקומית תשבור את הראש מאיפה היא תביא את הכסף.
אברהם נגוסה: הם אזרחים והם לא צריכים להיות בסכנה.
אברהם נגוסה: זו ההחלטה שלנו.
אברהם נגוסה: הוועדה קוראת לראש העיר להסדיר את הנושא הזה בהקדם האפשרי, לפני פתיחת שנת הלימודים.
אברהם נגוסה: כי לא מפקירים את הילדים.
אברהם נגוסה: אנחנו יודעים את החשיבות של המסגרת הזאת, ואני לא קורא לה מועדונית, תמצאו את ההגדרה ברשות המקומית, אני קורא לה מסגרת חינוכית שהילדים האלה צריכים להיות מוגנים מסכנות שקיימות בשכונה ודבר שני, זכותם של הילדים לקבל חינוך.
אברהם נגוסה: דבר שלישי – להורים זה חשוב מאוד שהילדים יהיו במסגרת חינוכית והם יכולים לצאת גם לעבוד ולהגדיל את הכנסת המשפחה.
אברהם נגוסה: אלה שלוש מטרות עיקריות שחשובות לנו ולכן אנחנו קוראים לראש העיר, למערכת העירונית כולה וכמובן לאגף החינוך בעירייה שמי שעומד בראשה הוא ראש העיר, לכן אני קורא לו למצוא פתרון לפני פתיחת שנת הלימודים.
אברהם נגוסה: אנחנו נכתוב מכתב לראש העיר עם העתק לגורמים הרלבנטיים כמו שר הרווחה, שר החינוך, שר האוצר, משרד ראש הממשלה.
אברהם נגוסה: ההחלטה תועבר לראש העיר.
אברהם נגוסה: היום נדון בנושא מעקב אחר יישום דו"ח פלמור למיגור הגזענות נגד יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: כידוע לכם, עו"ד פלמור דנה בוועדה במסגרת וועדת השרים בראשות ראש הממשלה לבדוק את הטענות שקיימות בעניין אפליה כלפי יוצאי אתיופיה במדינת ישראל.
אברהם נגוסה: ראש הממשלה הטיל את האחריות לעמוד בראש הוועדה החשובה הזו על עו"ד פלמור והיא נמצאת איתנו ואנחנו רוצים לראות האם התקדמנו, האם ההמלצות שהוגשו לוועדת השרים ולאחר מכן גם הממשלה החליטה, ושנתנה גם ביטוי תקציבי כדי שתהיה יחידה במשרד המשפטים ליישם את ההמלצות האלה.
אברהם נגוסה: היום נשמע איזה המלצות יושמו ואיזה המלצות לא, מדוע והאם יש שינוי.
אברהם נגוסה: אלה הדברים שנרצה לשמוע ממנכ"לית משרד המשפטים.
אמי פלמור: בוקר טוב ותודה על ההזמנה.
אמי פלמור: אני אגיד שלצערי ראש היחידה לתיאום המאבק בגזענות עו"ד קובי אווקזנה לא נמצא בארץ, כי אלמלא כן הוא היה צריך לשבת פה היום ולדווח, ולא אני.
אמי פלמור: אנחנו נעבור במהירות על התוצרים, מי שרוצה לשאול שאלות או להעיר הערות מוזמן לקטוע אותי.
אמי פלמור: נעבור לשקף הראשון.
אמי פלמור: היחידה הוקמה בפברואר 2017, אני מזכירה לכולם שהחלטת הממשלה ניתנה באוגוסט 2016 ואז גם הועבר תקציב.
אמי פלמור: זמן קצר אחרי שנכנסנו לשנת תקציב 2017 כבר נכנס ראש היחידה לתפקידו, עורך דין שהגיע מהפרקליטות, בתפקיד בכיר ובדרגה בכירה כדי לשקף את החשיבות שאנחנו מייחסים למשימה.
אמי פלמור: בחודש האחרון הסתיים תהליך מינוי של מועצה ציבורית שתייעץ ליחידה, שמחנו ששופט בית ה משפט העליון בדימוס השופט אלי רובינשטיין הסכים לעמוד בראש המועצה ומונו חברי מועצה ממגוון רחב של משרדי ממשלה ומגוון רחב של קהילות בחברה הישראלית, שכולן מוצאות שהיחידה הזאת יכולה לשרת את הקשיים שלהם.
טל חסין: אני מוצאת בדו"ח שבמועצה הציבורית היו נציגים של ארגוני - - -
אברהם נגוסה: רגע, אנחנו עוד לא הגענו להתייחסות לשאלות.
טל חסין: זו שאלה - - -
אברהם נגוסה: קודם כל כרגע אנחנו צריכים לקבל את הדיווח ממנה.
אברהם נגוסה: אני מבקש שמי שיש לו הערות או שאלות, שירשום.
אברהם נגוסה: אבל לא להיכנס באמצע.
אמי פלמור: זה בסדר, אני הצעתי את זה.
אברהם נגוסה: אני אחראי.
אמי פלמור: שיירשם שאני יצאתי טובת הלב והיושב ראש הוא הקשוח.
אברהם נגוסה: מצטרף אלינו חבר הכנסת אלעזר שטרן.
אמי פלמור: נציג אחר כך את רשימת חברי המועצה, רשימה מגוונת, כולל נציגים מהחברה האזרחית.
אמי פלמור: אם אסתר יכולה להוציא את הרשימה של חברי המועצה, אני אשמח.
אמי פלמור: בינתיים בשלבים של הקמת היחידה ועוד לפני שיצאנו בקמפיין שמעלה לידיעת הציבור באופן יותר ממוקד את קיומה של היחידה, הגיעו 42 תלונות, התלונות הגיעו ממגוון רחב של אזרחים, כמו שמפורט כאן, יוצאי אתיופיה, חרדים, בני החברה הערבית ובני עדות המזרח.
אמי פלמור: אני מציינת את זה בצורה הזאת מכיוון שטענות על גזענות התייחסו למוצא כפי שהמתלוננים הציגו בפני היחידה.
אמי פלמור: הטיפול הוא בעצם ניתוב לגורמים שונים ומעקב אחרי טיפול, כמו גם הסבר למתלוננים עצמם מה צפוי בתהליך הטיפול.
אמי פלמור: לנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, יש לא מעט תלונות בתחום התעסוקה, המחלקה לחקירות שוטרים, הסיוע המשפטי במשרד המשפטים והסניגוריה הציבורית.
אמי פלמור: סוג התלונות – התבטאות גזענית של שוטר כלפי יוצאי אתיופיה, תלונה של שוטר ממוצא אתיופי על התעמרות בו על רקע גזעני, תלונה של קצינים יוצאי אתיופיה שלא מקודמים בצבא, תלונה על השארת חייל יוצא אתיופיה בשטח אש על רקע מוצאו, תלונות של עובדים בשירות המדינה על התנכלות והליכי פיטורין על רקע מוצא, תלונה על סלקציה במקומות בילוי.
אלעזר שטרן: שאלה אם אפשר, מה זה?
אלעזר שטרן: על השארה בשטח אש, מה, רצו שהוא ימות?
אלעזר שטרן: מה זה השארה בשטח אש?
אמי פלמור: במידה ותרצה, אנחנו נפרט אחר כך לגבי התלונות הספציפיות, אבל קודם כל התייחסות - - -
אלעזר שטרן: אני לא רוצה להפריע, רק תגידי, יש דבר כזה?
אמי פלמור: כן.
אמי פלמור: אני אגיד ככה, יש תלונה על דבר כזה ומחובתנו לבדוק את זה.
אמי פלמור: כלומר, אם כבר אתה מעלה את זה, קודם כל יש שיח בתוך הצבא במקומות מסוימים שבהם הדיבור כלפי חיילים יוצאי אתיופיה הוא לא דיבור כלפי יוסי, חיים, אלעד, אלא 'הכושי', 'השחור'.
אלעזר שטרן: אני לא רציתי להפריע, אבל בדקתם.
אמי פלמור: יש תלונה, התלונה נבדקת.
אמי פלמור: אין לנו עדיין תשובה סופית מצה"ל, התלונה נבדקת.
אמי פלמור: בצדק זה מקומם אותך, גם אותנו זה מקומם.
אלעזר שטרן: מעבר לכל הדברים, זה כאילו שרצו להרוג מישהו.
אלעזר שטרן: מי שלא יודע מה זה השארה בשטח אש.
אמי פלמור: או שהייתה אדישות כלפי מישהו.
אמי פלמור: קודם כל אני מבינה את ההתקוממות כי קשה כל פעם כשאתה מקבל תלונה כזאת, להכיל שייתכן דבר כזה.
אלעזר שטרן: רק בגלל שזה חיי אדם.
אלעזר שטרן: את יודעת, גזענות - - -
אמי פלמור: גזענות גם עולה בחיי אדם.
אמי פלמור: יכולה גם לעלות בחיי אדם.
אלעזר שטרן: נכון, אני מסכים.
אלעזר שטרן: אבל זה - - -
אמי פלמור: וזה - - - כנראה לדבר על זה.
אמי פלמור: אני גם רוצה להגיד שיש לפעמים תלונות שמגיעות ליחידה שלא קשורות לגזענות.
אמי פלמור: היחידה לא עוסקת באופן כללי בסוגיות של אפליה.
אמי פלמור: אני אגיד גם דבר אחר, לפעמים אדם מרגיש שיש גזענות כלפיו ולפעמים הוא טועה.
אמי פלמור: כלומר, לפעמים זו לא גזענות אלא סתם יחס לא נעים או לא הוגן או מה שזה לא יהיה, ובאמת אנחנו הולכים פה באיזה שהוא ניסיון לזהות ולמקד ואני גם אגיד, זה ממוקד לא ביחסים שבין אדם לחברו, זה ממוקד בגורמי מדינה, בגורמים ממסדיים, גזענות ממסדית, ולכן ראית את סוג ה- - -
אברהם נגוסה: מה סדר הגודל של התלונות שמגיעות בנושא הזה?
אמי פלמור: תלונה אחת.
אמי פלמור: הגיעה תלונה אחת.
אמי פלמור: יש מספר תלונות של קצינים בצה"ל שטוענים שיש איזו תקרת זכוכית לקצינים יוצאי אתיופיה ושהם לא מצליחים לעבור את תקרת הזכוכית הזאת.
אמי פלמור: אנחנו מעבירים את התלונות האלה, אנחנו מצפים שיהיה בירור מעמיק של הדברים האלה ולא איזה פינג-פונג שהוא בהכרח מהיר כזה, והערך המוסף של היחידה זה בעובדה שיש גורם שלטוני שממוקם במשרד המשפטים שעוקב אחרי הדברים.
אמי פלמור: אני אתן דוגמה שאני חושבת שאולי קראתם עליה בתקשורת, שלפני כחודשיים בתחילת שנת הלימודים ילד לא שובץ בכיתה א' במעלה אדומים בגלל כל מיני שיקולים של המועצה המקומית של רצון להפריד, לא לייצר ריכוז של ילדים יוצאי אתיופיה, והוא לא שובץ באותו בית ספר שבו משובצת כבר אחותו הגדולה.
אמי פלמור: הספיק מכתב של מנהל היחידה שכתב לראש הרשות, שהבהיר את העובדה שיש פה איזה שהוא סוג של – ואני רוצה להגיד, הרבה פעמים יש כוונות טובות וכוונות טובות מביאות לתוצאות לא טובות – ובהקשר הזה הייתה כוונה טובה שניסתה להתמודד עם טענות מסוג אחר, שמרכזים את כל הילדים יוצאי אתיופיה רק במקום אחד ומייצרים גטו, וכתוצאה מהדבר הזה גם פתאום בורחים כל הילדים האחרים, ומצד שני אתה מבין שלהגיד להורה 'תתחיל לפזר את הילדים שלך בשני בתי ספר שונים על רקע הצבע של הילד שלך' זה כנראה מהלך לא חכם ולא לגיטימי.
אברהם נגוסה: במקרה הזה אני התערבתי, ובאמת ראש העיר, אני מברך אותו שהוא הבין את הצורך כי המטרה הייתה לעזור באינטגרציה בעקבות החלטה שלנו.
אמי פלמור: אני הערתי את ההערה הזאת בצורה יותר נרחבת מכיוון שעלו כל מיני שאלות על הסמכויות ועל השיניים וכן הלאה, אנחנו היום חיים בעולם שבו היכולת להעלות סוגיה למרחב הציבורי, הרבה פעמים מייצרת פעולה.
אמי פלמור: לא כלדבר צריך להתחיל לנקוט בהליכים פליליים או בהליכים מנהליים, או בכל מיני דברים מהסוג הזה.
אמי פלמור: עצם העובדה שבעל תפקיד שזאת סמכותו פונה ושואל ואומר למה הדבר הזה נעשה, כבר הביא לשינוי.
אמי פלמור: בפעילות שאנחנו אמורים לעשות בתחום, כל הנושא שדיברנו עליו עד עכשיו נוגע לכל אזרחי המדינה.
אמי פלמור: כל סוגי הגזענות שיש כלפיהם תלונות, מטופלים על ידי היחידה.
אמי פלמור: יש תחום אחד שמיוחד אך ורק ליוצאי אתיופיה, הוא אחד הנושאים שהממשלה ביקשה מאתנו בוועדה לעסוק בהם, וזאת סוגיית ההנכחה החיובית של יוצאי אתיופיה במרחב הציבורי.
אמי פלמור: בדו"ח היו המלצות איך לעשות את השינוי הזה.
אמי פלמור: בין השאר דובר על זה שאנחנו לא רואים בתקשורת את יוצאי אתיופיה בהקשרים חיוביים, אנחנו בדרך כלל רואים את יוצאי אתיופיה בהקשרים של דיווחים מהתחום הפלילי וכן הלאה.
אמי פלמור: אנחנו לא פותחים איזו שהיא תכנית בוקר שעוסקת עכשיו בשפעת, ורואים שמי שהוזמן לדבר עליה הוא רופא שבמקרה הוא גם יוצא אתיופיה.
אמי פלמור: בדרך כלל כשאנחנו רואים דוברים יוצאי אתיופיה בתקשורת, זה כדי לדבר על עצמם, ולא בהכרח כדי לדבר על תחומי המומחיות והמקצועיות שלהם.
אמי פלמור: אנחנו הבנו במהלך התהליך שחלק משינוי התודעה, זאת קבוצה נורא קטנה בחברה, זה רק 2%, ואם לא תהיה חשיפה גם בהקשרים החיוביים, משהו בתודעה שמייצרת את אותה אפליה ואת אותה גזענות, לא ישתנה.
אמי פלמור: ככל שאנחנו נראה יותר את יוצאי אתיופיה בהקשרים היום יומיים, אני מזכירה דברים שדיברנו עליהם בזמנו בוועדה- מיעוט מחנכים יוצאי אתיופיה, מיעוט מורים, בסך הכל 600 בתוך מערכת חינוך שיש בה עשרות אלפי מורים, מיעוט מחנכים, ממש בודדים, מנהל בית ספר אחד.
אמי פלמור: אנחנו מבינים שפשוט לראות את הנוכחות במרחב היום יומי - - -
אלעזר שטרן: גם זה רק שנה.
אברהם נגוסה: לא, ה-600 גם לא קיים.
אברהם נגוסה: רוצים לעשות עד אולי 2019, שיהיו 600.
אברהם נגוסה: אבל כרגע אין 600.
אמי פלמור: לא, יש 600 מורים, אבל הם לא מורים קבועים, ואין מחנכים.
אמי פלמור: בקיצור, אנחנו מבינים שאין שום סיבה שביום יום ילדים יגדלו כשיש להם מחנך או מחנכת יוצאי אתיופיה, הדבר הזה מייצר שינוי שלא צריך לדבר עליו בתפיסה שלך ביחס לצבע העור.
אמי פלמור: אנחנו מאמינים בדבר הזה.
אמי פלמור: היה אירוע שוב, שנבע מכוונות טובות, ותוך כדי התייעצות עם עמותת "טבקה", של משרד הכלכלה שרצה לצאת בקמפיין לעידוד תעסוקה של יוצאי אתיופיה.
אמי פלמור: הבנו שיש צורך ביצירת קוים מנחים.
אמי פלמור: ראש היחידה הוציא קווים מנחים לכל משרדי הממשלה ביחס לקמפיינים פרסומיים, איך לעשות את זה תוך התייעצות עם היחידה ולא באופן משפיל או מבדל, וחשוב לי להגיד, משרד הכלכלה באמת כוונותיו היו טהורות והוא גם התייעץ, אבל בסופו של דבר - - -
אלעזר שטרן: כמה אנשים יש ביחידה?
אמי פלמור: אמורים להיות חמישה עובדים קבועים, זאת יחידת תיאום, עוד שלושה סטודנטים ובעצם יש גב של הרבה מאוד גורמים, גם בתוך משרד המשפטים וגם בתוך משרדי הממשלה שהם בעצם גורמים שאמורים לתת מענה לסוגיות שעולות.
אמי פלמור: היחידה היא יחידת תיאום, יש לנו מודל כזה במשרד המשפטים בעוד נושאים, גם בנושא של סחר בבני אדם, גם יחידה דומה אך שונה – היחידה הממשלתית לחופש מידע, זה גם הגודל שלה, וכשאתה יושב בתוך משרד המשפטים, האגף לסיוע משפטים שהוא אגף של מאות עובדים שיכול להגיש תביעות על אפליה וגזענות, עומד לרשותך.
אמי פלמור: אמרתי את זה בגרשיים - - -
אלעזר שטרן: כמה באגף הזה יוצאי אתיופיה?
אמי פלמור: תודה שאתה שואל את השאלה, אני מאוד גאה בעבודה שעשינו בהקשר הזה, אני בכלל דוגלת בכל הנושא הזה של גיוון וחיפוש אחר הדרך להפוך את המשרד שלנו כמשרד ממשלתי למשרד יותר מגוון, אנחנו מפרסמים על זה דו"ח כל שנה ואני מזמינה אותך לראות את הדו"ח, אני אשלח לך אותו, במסגרת הדו"ח הזה שעשינו על העסקת נשים, העסקת חרדים, ערבים, אנשים עם מוגבלות ויוצאי אתיופיה, ראינו לפני שנתיים שיש לנו פחות מ-0.5% מכלל עובדי המשרד שהם יוצאי אתיופיה ובמשרות זמניות, שמתי את זה כיעד למשרד שלנו, ויש לנו אגב 4,600 עובדים, אז לפעמים במספרים מוחלטים 0.5% זה יפה אבל באחוזים זה נמוך, אנחנו היום עומדים על 2%.
אלעזר שטרן: שזה החלק באוכלוסייה.
אמי פלמור: 2% מהעובדים שלנו, שזה החלק באוכלוסייה.
אמי פלמור: מה שיותר חשוב שזה במשרות איכותיות, משפטנים, אנשים עם השכלה אקדמית.
אמי פלמור: כמובן שרובם במשרות תחיליות מכיוון שזה גם תהליך של קבלה וכניסה לתוך שוק העבודה, אבל אנחנו בהחלט ממוקדים בדבר הזה, וגם היום הזה הוא הזדמנות להעלות את הנושא הזה על סדר היום.
אמי פלמור: אני חושבת שאחת ההמלצות המרכזיות שלנו הייתה באמת למצוא את הדרכים להכניס יותר מיוצאי אתיופיה לתוך השירות הציבורי.
אמי פלמור: אנחנו חושבים שניראות בתפקידים ציבוריים זה גם חלק ממה שמייצר את שינוי התודעה.
אברהם נגוסה: ביחידה כמה יש?
אמי פלמור: ביחידה עצמה יש את אוואקה ואת עו"ד אסתר רז.
אברהם נגוסה: שניים.
אמי פלמור: יש כרגע שניים.
אמי פלמור: אני מזכירה שזו יחידה שלא ממוקדת בגזענות כלפי יוצאי אתיופיה.
אמי פלמור: אם אני לא טועה יש אולי גם סטודנט אחד שהוא יוצא אתיופיה.
קריאה: יש שתי סטודנטיות.
אמי פלמור: שאחד מהם יוצא אתיופיה?
אמי פלמור: לא.
אמי פלמור: אוקיי.
אמי פלמור: אבל יהיו עוד עובדים, ויש עובדים ברחבי המשרד.
אמי פלמור: תבוא היום לכנסים במשרד המשפטים, אתה תראה את כל אזרחי המדינה בתוך ציבור העובדים שלנו.
אברהם נגוסה: הצטרפו אלינו חברי הוועדה חבר הכנסת יצחק הרצוג יושב ראש האופוזיציה, חבר הכנסת יואל רזבוזוב, יו"ר לשעבר וחבר הוועדה.
אמי פלמור: בתחום הסיוע המשפטי כבר הוגשו כמה עתירות וטופלו כמה תיקים שעוסקים באפליה וגזענות, גם לגבי חיילים משוחררים יוצאי אתיופיה, גם לגבי פיטורין שהיו על רקע מוצא, גם בהקשר של בית ספר בפתח תקוה שסירב לקבל ילד על רקע מוצאו.
אמי פלמור: גם בסניגוריה הציבורית כבר הותקנו התקנות שהתחייבנו בהחלטת הממשלה להתקין בנוגע לייצוג מול מח"ש, בכל מקרה שבו נתקלים בתלונות של חשודים ועצורים בדבר אלימות שוטרים על רקע גזעני, וחשוב להדגיש את זה, לא כל תלונה שנוגעת לאלימות שוטרים, והועברו למח"ש על ידי הסניגוריה הציבורית בשנה החולפת 201 תלונות של כלל הציבור שעסקו באלימות שוטרים.
יצחק הרצוג: אני רוצה רק לומר לך, גבירתי, שעולה מחדש חוק המישוש והטענות שהכי הרבה עולות כלפי חוק המישוש עולות מציבור יוצאי אתיופיה, וכמובן הציבור הערבי, אבל השאלה אם זה עלה בדיונים שלכם.
אמי פלמור: אני אגיד שזה עלה בדיונים שלנו, ואני גם אגיד שאנחנו שותפים לכל הדיונים אלה והמודעות לנושא הזה היא על סדר היום.
אמי פלמור: אנחנו צריכים למצוא את שביל הזהב בין צרכים משטרתיים, אחד הנושאים המרכזיים שהדו"ח שלנו עסק בו בסוגיית ההזדהות שזה הבן דוד של סוגיית המישוש, בדבר הזה אין עדיין הכרעה משביעת רצון מבחינתנו, זה עדיין בדיונים בין המשטרה ליועץ המשפטי לממשלה, אבל אני כן אגיד, ונמצאים פה יוצאי אתיופיה שאולי יגידו אחרת, אבל אני חושבת שהמודעות שהדו"ח הציף בהקשר הזה של סוגיית ההזדהות ובכלל, של החיכוך המוגבר והמיותר של שוטרי משטרת ישראל עם בני נוער יוצאי אתיופיה, עם גברים יוצאי אתיופיה באופן כללי, יצר תודעה אחרת במשטרה.
אמי פלמור: לצד זה נעשו גם מהלכים במשטרה בהקשר של העלאת מודעות של שוטרים, קורסים, הנחיות וכן הלאה, ואני חושבת שרמת החיכוך ירדה.
אמי פלמור: אני לא חושבת שהיא במצב מעולה, אבל אני חושבת שהעובדה שיש לנו היום הרבה פחות תלונות, אנחנו גם שומעים פחות במרחב הציבורי על תקריות ועל אירועים כמו אירועים שהיו עם דמאס פיקדה, כמו הפרשה המצערת של יוסף סלאמסה, אני לא חושבת שזה מקרי.
אמי פלמור: אני חושבת שמשטרת ישראל מתאמצת, אז אנחנו יודעים שלפעמים להתאמץ זה לא מספיק, המבחן האמיתי הוא מבחן התוצאה, אבל אני כן חושבת שאפשר להגיד במבחן התוצאה שיש שיפור ויש מאמץ אמיתי לא להיקלע יותר למקומות שהיינו בהם בעבר.
אמי פלמור: פעולות מרכזיות בממשלה – במשרד הבריאות הוקמה ועדה מתכללת ממוקדת בנושא גזענות, אפליה והדרה במערכת הבריאות, באמת נעשתה שם פעילות מאוד משמעותית, יותר מכל משרד אחר אני חושבת.
אמי פלמור: שמענו על ביטול הגבלת תרומות הדם ואנחנו מבינים שהנושא של אפליה וגזענות בתוך המערכת, שמענו על זה בהקשר של אפליית יולדות, הפרדת יולדות וכן הלאה, יש שם הרבה מאוד נושאים והרבה מאוד רגישות ויש שם נכונות אמיתית לטפל בנושא.
אמי פלמור: במשרד החינוך אנחנו רואים את התכנים, זה חוזר שוב לנושא של הנכחה חיובית, התכנים של מורשת יהדות אתיופיה, שולחים אלי כל הזמן מקומות שבהם, כולל בחינוך החרדי, שחגגו את חג הסיגד לאחרונה, שציינו את יום הזיכרון שחל ביום ירושלים לעולים שנספו בדרכם לארץ בסודן.
אמי פלמור: בכלל, אזכור ההיסטוריה של יהדות אתיופיה כחלק בלתי נפרד מתולדות עם ישראל בעיני זה חלק מהמהלך שאמור באמת לייצר תהליך ארוך טווח, וחשוב לי להגיד את זה ליושב הראש – אני יודעת שעבור יוצאי אתיופיה גזענות זה דבר שהוא יום יומי והם היו רוצים מהלכים שהם 'זבנג וגמרנו' אז אנחנו עושים מאמצים במישור הזה, זה הטיפול בתלונות וזה ההתמודדות מול המשטרה וזה הטיפול בפיטורין וכל מיני דברים מהסוג הזה, אבל יש תהליכי עומק שהם ארוכי טווח ואנחנו כחברה צריכים להבין שהם חלק בלתי נפרד מהתהליך ואלה התהליכים החינוכיים, הם התהליכים של ההנכחה החיובית, אלה תהליכים שהם באמת איזה שהוא סוג של שינוי תודעה שאנחנו רוצים לעשות בכל מיני מישורים במקביל וגם אם הם נראים לפעמים מאוד מאוד קטנים, בעיני, לציין את חג הסיגד זה עוד משהו.
אמי פלמור: זה טיפה בים, אבל זה עוד משהו, וזה אומר שזה חלק בלתי נפרד.
אמי פלמור: הרגישות לזהות היהודית ולסימני השאלה שהוצבו מעל הזהות היהודית, אני חושבת שציון הדרך שבה יהדות אתיופיה שימרה את היהדות שלה והאופי הייחודי של הקהילה הזאת, זה דבר שצריך כן להיות משהו שכל תלמיד במדינת ישראל מכיר אותו.
אלעזר שטרן: אם דיברת על היהדות של יהדות אתיופיה, לי היה חסר כאן בין משרדי הממשלה, את משרד הדתות.
אמי פלמור: כל משרדי הממשלה, כולל משרד הדתות אמורים למנות ממונה משרדי שיעסוק בתלונות על גזענות, בדומה למינוי בזמנו של ממונות על הטרדה מינית שנקראות היום 'ממונים וממונות על שוויון מגדרי' הממונה הזה אמור להיות אדם שיבצע את התפקיד נוסף על תפקידו, אבל אדם בעל איזה שהוא מעמד בכל זאת במשרד, עם קירבה למנכ"ל, הוא אמור לייעץ גם בנושאי מדיניות למשרד עצמו.
אלעזר שטרן: רגע, אני אתמקד כדי לראות את הדברים.
אלעזר שטרן: סליחה שאני - - -
אברהם נגוסה: זו הפריבילגיה של חברי הכנסת.
אלעזר שטרן: לא, גם יש דיון על זה בוועדה לביקורת המדינה עכשיו על אוכלוסייה אחרת של עולים שמפלים אותה.
אלעזר שטרן: הרי שר הדתות, לדוגמה במועצות דתיות יכול למנות כ-45% מהחברים.
אלעזר שטרן: כמה יוצאי אתיופיה, ואני אומר דווקא בגלל שהנושא עלה פה ובגלל שאני מכיר גם את ההתנכלויות, מינה שר הדתות בפיקוח שלכם או בהסתכלות שלכם, לא על הממונים, על הישוב.
יצחק הרצוג: זו שאלה טובה מאוד.
אמי פלמור: אני אגיד שבאתי לכאן לדווח על יישום הדו"ח.
אלעזר שטרן: אבל נעלם לי משרד הדתות ממשרדי הממשלה.
אמי פלמור: קודם כל כתוב בכותרת 'פעולות מרכזיות' אז כנראה שמי שלא נמצא שם לא קיבל את הציון של משרד שעשה פעולות מרכזיות.
אלעזר שטרן: סליחה, אני אחדד.
אלעזר שטרן: אני מצפה - - -
אמי פלמור: אנחנו יודעים ורואים.
אלעזר שטרן: אני מצפה שכשבאים להציג פה את הפעולות המרכזיות, כשהשאלה, כמו שעליה התכנס הדיון תהיה גם איפה נכשלנו.
אלעזר שטרן: זאת אומרת אם זה רק איפה אנחנו צריכים לקבל טפיחות על הכתף, זה בסדר.
אלעזר שטרן: אבל אם יש משרדי ממשלה שהם לא פה, שגם נראה אותם.
אברהם נגוסה: ובנוסף למשרדי הממשלה אני רוצה שתתייחסי גם לזה שלחברת החשמל היום קל להם לפטר את יוצאי אתיופיה כשהם צריכים לצמצם את העובדים, ובזק.
אברהם נגוסה: בעיקר חברת חשמל אני מבקש שתתייחסי.
אמי פלמור: יש לי עדיין איזה שהוא חלום להגיע למערכת החינוך, אבל אני עדיין לא מורה.
עופר איובי: סליחה, מילה.
עופר איובי: סליחה, אני רוצה להתחבר לזה.
עופר איובי: כל הזמן אתם מדברים על 2% באוכלוסייה.
עופר איובי: הבעיות שלהם באוכלוסייה הם לא 2%.
אברהם נגוסה: אני אתן לך להתייחס.
אמי פלמור: אני רוצה רגע להגיד, קודם כל אני מזמינה את כולם לקרוא מחדש את הדו"ח, ולקרוא את החלטת הממשלה ואת ההמלצות, יש בעצם תמצית שמדברת על 53 המלצות.
אמי פלמור: אני חייבת להגיד, אני חושבת שהדו"ח היה דו"ח משמעותי, אני חושבת שהיו לנו המלצות חשובות, לא התיימרנו אפילו לרגע לגעת בכל הסוגיות, בין השאר מכיוון שמונינו בפברואר, ומכיוון שראיתי שאנחנו הולכים לתקציב דו שנתי, קיבלתי החלטה לסיים את הדו"ח הזה תוך חצי שנה ולהביא אותו באופן מוסכם להחלטת ממשלה כדי לא להחמיץ את התקציב הדו שנתי, את היכולת להתחיל לרוץ, מתוך הנחה שבמהלך הזמן צריך יהיה לעסוק בדברים נוספים.
אמי פלמור: לכן גם אמרתי שחבל שראש היחידה לא נמצא פה היום, כי בסוף הדבר הזה יהיה במסגרת תכנית העבודה שלו לשנים הקרובות.
אברהם נגוסה: אבל את יודעת שבוועדת השרים או בממשלה אין הגבלה.
אברהם נגוסה: אתם מטפלים בכלל.
אמי פלמור: ברור שאין, אבל כרגע הוזמנתי לדווח על יישום החלטות הדו"ח.
אמי פלמור: מה שנוגע למשרד הדתות הוא כמו כל משרד ממשלתי אחר, למנות ממונה שיקבל תלונות על אפליה על רקע גזעני ולייעץ למנכ"ל במדיניות שלא תהיה מדיניות מפלה.
אמי פלמור: הנושא של שילוב יוצאי אתיופיה כמו כל הנושא של גיוון בתעסוקה, שדיברתי על זה לפני כמה דקות, הוא לא קשור לדו"ח הזה והוא גורף לגבי כל משרדי הממשלה, ומן הראוי היה שהכנסת באמת תשאל.
אמי פלמור: אני תמיד אוהבת לבוא ולהתייצב ולדווח, כי אנחנו המשרד המצטיין בהקשר הזה, ואני אומרת את זה בחוסר צניעות מכיוון שהדבר הזה באמת על סדר היום שלי ואני פועלת באופן אקטיבי שזה יקרה, אני לא אומרת 'מה שיוצא- אני מרוצה, אוי, לא באו אלי יוצאי אתיופיה'.
אמי פלמור: אנשים יודעים, שאני פחות או יותר תופסת אנשים שאני פוגשת בכל מיני, כמה אנשים גנבתי מעמותות ואמרתי להם לבוא ולהתמודד על תפקידים אצלנו כי רציתי להביא אלינו עובדים בין אם זה מהחברה הערבית, בין אם זה יוצאי אתיופיה, בין אם זה חרדים, בין אם זה אנשים עם מוגבלות.
אמי פלמור: אני חושבת שזו המשימה המרכזית היום של הנציבות, ומן הראוי היה שהמשרדים יעסקו בזה.
אמי פלמור: אז אני מזמינה אתכם לבדוק את משרד הדתות ושיבוא לדווח.
אמי פלמור: אני לא יודעת להגיד לך כרגע בשלוף מי מבין עובדי משרד הדתות הוא יוצא אתיופיה.
אמי פלמור: אני לא יודעת להגיד לך את זה.
אמי פלמור: אני גם לא יודעת כמה גברים ונשים.
אלעזר שטרן: לא, אמרתי אפילו מהמועצות שממנים.
אמי פלמור: אני לא יודעת.
אלעזר שטרן: בוועדה לביקורת המדינה - - -
אמי פלמור: נציבות שירות המדינה, תהליך מינוי הממונים ב-19 משרדי ממשלה נמצא בעיצומו.
אמי פלמור: לשאלה שלך על חברת החשמל, ציינתי קודם שהגשנו תביעה באמצעות הסיוע המשפטי בנוגע לפיטורים של עובד יוצא אתיופיה שאנחנו חושבים שהוא פוטר באמת על רקע מוצאו.
אמי פלמור: זה מטופל.
אמי פלמור: אלה הכלים שיש לנו.
אמי פלמור: נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה קיבלה בשנה החולפת 16 תלונות על אפליה על רקע מוצא, מתוכם 14 פניות של יוצאי אתיופיה.
אמי פלמור: משטרת ישראל – יש פה פירוט של כל המשימות, כל החלטות הממשלה שכבר בוצעו, חידוד כללי השימוש בטייזר ובשוקר חשמלי, הפרויקט המאוד מאוד חשוב של השר גלעד ארדן של נשיאת מצלמות גוף, אנחנו יודעים שהדבר הזה הוריד באופן משמעותי את החיכוך בין שוטרים - - -
אברהם נגוסה: זו הצעת החוק שלי.
אמי פלמור: סליחה שנתתי קרדיט לשר ארדן, אני מתנצלת.
אברהם נגוסה: בסדר, אבל זה הגיע בגלל הצעת החוק שאני הגשתי.
אברהם נגוסה: הייתי חייב לציין.
אמי פלמור: אז אני מציינת, הצעת חוק זה דבר מאוד מאוד חשוב, אני רק אגיד שלהביא את התקציבים הנכבדים שצריך כדי לשים מצלמות גוף על אלפי שוטרים זאת משימה לא פשוטה ואני חושבת שראוי להגיד גם מילה טובה.
יצחק הרצוג: זה בתפרושת מלאה?
אמי פלמור: זה נמצא בשלבים של יישום הרבה יותר נרחב מהפיילוט שהם התחילו בו.
אברהם נגוסה: בחמש ערים נעשה פיילוט ועכשיו המשטרה החליטה תוך שנתיים לתת לכל השוטרים.
יצחק הרצוג: מי מקבל את המידע?
אמי פלמור: תראה, קודם כל עצם זה שיש צילום מתמיד, אולי המשטרה תענה אחר כך מתי הם מפענחים, האם כשיש תלונה.
אמי פלמור: אבל עצם זה שיש מצלמה, אמרה המשטרה בהגינותה שזה מרסן את האזרחים אבל זה מרסן גם את השוטרים.
אברהם נגוסה: המפכ"ל דיווח בוועדת השרים שקרה מהפך בנושא הזה.
אמי פלמור: מהפך.
אמי פלמור: ממש.
אברהם נגוסה: זה הוריד את המספר.
אברהם נגוסה: נשמע אחר כך מהמשטרה.
אמי פלמור: זה הרבה יותר משמעותי מכל דבר אחר.
אמי פלמור: תדרוך שוטרים, תדרוך תובעים משטרתיים, ריענון נוהל החזקת עצורים, טופס תלונה ייעודי מובנה כדי להעביר תלונות למח"ש, ההנחיה של היחידה לתלונות הציבור לדווח על כל תלונה על רקע גזעני.
טל חסין: לדווח למי?
טל חסין: למי הדיווח כאן מיחידת תלונות הציבור?
אמי פלמור: אמור לצאת דו"ח שנתי.
אמי פלמור: פעם זה לא היה מדווח, לא היה סינון ומיון של הדברים האלה.
אמי פלמור: אני רוצה להגיד שחלק מהביקורת העצמית שעשינו גם על מח"ש וגם על המשטרה, אין כל מיני פרמטרים ממיינים כדי לדעת האם באמת יש תלונות שהם על רקע גזעני או על רקע אחר, לכן אחת הדרישות הייתה להתחיל לסמן כדי למיין.
אמי פלמור: אגב, ראיתי למשל במשטרה בארצות הברית, באחת המדינות, לא זוכרת באיזו, ששוטר צריך לסמן את הגזע של העצור.
אמי פלמור: אני אגיד שכשבאו בטענות למח"ש, מח"ש אמרו "אנחנו עיוורי צבעים וגם אנחנו לא מסמנים אצלנו מה צבע המתלונן" וזאת שאלה מאוד גדולה האם אנחנו רוצים לסמן כדי לעקוב ו כדי לזהות האם יש איזו שהיא מגמה ומה ההשלכות של הדבר הזה.
אמי פלמור: אז אני רק אומרת שיש פה שאלות מורכבות.
אמי פלמור: הנחיית מפכ"ל, בקרה על עילות סגירת תיקים, בדגש על סגירת תיקי קטינים ותרגום מסמכי זכויות לאמהרית, דברים שנמצאים עדיין בשלבי ביצוע.
אמי פלמור: תיעוד וידאו של חקירות קטינים זה דבר שעלה אגב לא בהקשר של הדו"ח הזה, יש לזה עלויות מטורפות ולכן זה עדיין נמצא בדיון.