GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: נמצא איתנו גם יהודה עציון, אני מבקש כמה מילים, כי היית בקהילה שם וראינו את הווידיאו.
יהודה עציון: אני לא אחדש לכם שהעניין הזה הוא לא חדש.
יהודה עציון: הוויכוח ניצת לאחרונה מחדש, אבל הוא התחיל ערב 'מבצע שלמה' כאשר היו פקידים כל כך חכמים וידענים שידעו בדיוק מי זכאי ומי לא זכאי, דחפו החוצה מן הגדרות את אותם אלה שכונו פלשמורה וכך נולדה הבעיה.
יהודה עציון: מאז עלו ארצה, ברוך ה', 50,000 איש.
יהודה עציון: עכשיו נותרו בקהילות 8,000, זאת אומרת בואו נכניס את הדברים למסגרת, לפרופורציה.
יהודה עציון: זה קרב מאסף, זה מתקרב להיות סוף הפרשה, אבל בכל זאת ממשלת ישראל בתמיכת או בדחיפת ארגונים וכוחות שונים, שאני לא אפרט אותם כאן, יוצר מה שאני מכנה קרב השהיה או נסיגה, זאת אומרת להעלות את המינימום האפשרי, לפרוס את הלחם הזה לאין סוף פרוסות במקום להתייחס לזה כמטלה, כמשימה ציונית, תורנית, משימת קודש, ולהביא את כל ה-8,000 האלה במהלך אחד.
יהודה עציון: אני לא אומר בלילה אחד, אבל בחודש אחד או בחודשיים וזה ניתן.
יהודה עציון: זו התגייסות של כולם.
יהודה עציון: דיברתי אישית עם כבוד יושב ראש הסוכנות החדש, חבל שהוא לא נוכח, הוא בהחלט ישמח לשתף פעולה בכיוון כזה, אבל ממשלת ישראל עושה, כאמור, את המינימום ההכרחי, וכך נמשך סוג של התעללות והתעמרות כלפי הציבור הזה שאת נציגיו אתם רואים כאן.
יהודה עציון: אני רוצה להעיר עוד הערה אחת, שכביכול לא שמים לב אליה, אבל היא מוסיפה מלח על הפצעים בהחלטת הממשלה האחרונה, שכבר דובר על החסרונות הרבים שבה, שמחליטים רק 1,000 ובעצם לא יהיו 1,000 וכן הלאה.
יהודה עציון: יש סעיף שהוא לא נוגע בכלל לעלייה הנוכחית ולא נוגע להחלטה להביא 1,000, אלא הוא נוגע לעתיד.
יהודה עציון: הממשלה ראתה לנכון להוסיף תיקון להחלטה קודמת, החלטה 716, שבה היא החליטה להעלות את כולם ואמרה רגע רגע, בעצם לא נביא את כולם.
יהודה עציון: גם בדיון עתידי לא נביא מי שיש לו קרבת משפחה שנייה ולא קרבת משפחה ראשונה כאן בארץ.
יהודה עציון: רבותיי, זה המשך העוול והמשך ההתעללות.
יהודה עציון: יש פה יסודות רקובים לעניין הזה, שהכול נדון לפי איחוד משפחות ודברים הומניטריים.
יהודה עציון: זה לא העיקר, כמובן זה חשוב ביותר, אבל העיקר זה השייכות לעדה.
יהודה עציון: מי ששייך לעדה, מי שהוא זרע ישראל, או מאבותיו או מאימותיו, צריך להביא אותו ארצה, וכמובן לגייר כדי ליישר את העניין ההלכתי ולאחד את כל הקצוות ביחד.
יהודה עציון: דיבר פה כרגע הקומונר מגונדר, שמעתם אותו, אירמיאס, הסעיף הזה מכוון נגדו, מדוע?
יהודה עציון: מפני שיש לו פה רק קרבת משפחה שנייה ולא קרבת משפחה ראשונה, אבל הוא יהודי.
יהודה עציון: מדוע ראתה הממשלה צורך להוסיף את הרעל הזה להחלטה ולהוסיף סעיף שגם בעתיד לא יובאו אנשים מקרבה שנייה.
אברהם נגוסה: הרב יואל בן נון, בבקשה.
יואל בן-נון: שלום לכם.
יואל בן-נון: יהודה עציון הזכיר את התחלת המאבק שלנו, לקראת אותה שבת ובאותה שבת של 'מבצע שלמה', מאז ועד עכשיו אנחנו במאבק.
יואל בן-נון: אני זוכר שבאותה שבת ממש הרגשתי פיקוח נפשות שם באדיס וצלצלתי למי שהיה אז רמטכ"ל, בשבת, אהוד ברק, היה לי המספר של הלשכה שלו בתל אביב.
יואל בן-נון: היא אומרת לי: 'הוא באדיס', אמרתי לה: 'בגלל זה אני צריך אותו עכשיו', 'טוב אני אתן לך אותו'.
יואל בן-נון: אני מדבר מפה דרך תל אביב לאדיס ואמר לי אהוד ברק, במילים האלה, 'דברו עם ראש הממשלה', אז יצחק שמיר, 'אני לא יכול לעשות כלום נגד הוראה שלו ותעשו את זה מהר, כי כבר מתחילים להתקפל כאן'.
יואל בן-נון: מאז אנחנו במאבק ואלה שעלו עלו בזכות המאבק ואברהם יודע.
יואל בן-נון: יש בדיחה יוונית איך הצבי אף פעם לא ישיג את הצב.
יואל בן-נון: כל פעם תחשב את המרחק ותחתוך חצי.
יואל בן-נון: אף פעם הצבי לא ישיג את הצב, כי כל פעם חותכים לחצי.
יואל בן-נון: זאת השיטה.
יואל בן-נון: אם יש 8,000 אז נעלה 1,000, ואחר כך יהיו 7,000 אז יהיה דיון על 1,000, קודם היה 1,300.
יואל בן-נון: כל פעם לחתוך עוד קצת ואף פעם הצבי לא ישיג את הצב, כלומר אף פעם לא ייגמר העניין.
יואל בן-נון: למי זה טוב?
יואל בן-נון: למי זה נוח?
יואל בן-נון: למי זה מועיל?
יואל בן-נון: למי זה רע, כולנו יודעים פה, שמענו כבר, למדינת ישראל זה לא טוב, לשום צד במדינת ישראל זה לא טוב.
יואל בן-נון: אני קורא לממשלת ישראל לבצע את החלטה 716, של ממשלת ישראל, בלי סייגים, בלי תוספות ובלי סעיפים נוספים, בלי קריטריונים, בלי לחתוך כל פעם לחצי.
יואל בן-נון: לבצע את החלטה 716 של ממשלת ישראל, כלשונה, עד תומה.
יואל בן-נון: יהודה אומר בחודשיים, אני מוכן להיות גמיש בזמן, אבל בזמן קצר, סביר.
יואל בן-נון: ודבר שני, אני מבקש מיושב ראש הוועדה שהוועדה בהחלטה שלה תבקש מן הממשלה לכלול את הרב מנחם ולדמן, שמכיר את כל הרשימות, שיודע בדיוק את כל האנשים, שהוא רב של הקהילות האלה והוא נוסע כל הזמן והוא מכיר את כולם, שכל מי שיוצא כדי לבצע החלטת ממשלה כלשהי, שהרב מנחם ייצא איתו.
יואל בן-נון: כל העוסקים במלאכה במשרדי הממשלה יודעים פחות ממנו.
יואל בן-נון: את הסיכומים המעשיים מי ומי, מי עומד בקריטריונים וכל הדברים האלה, הרב מנחם צריך להיות איתם, שם, ואז הדברים יהיו הרבה יותר פשוטים והרבה יותר קלים.
יואל בן-נון: כשפקידים באים עם קריטריונים כתובים על דף תמיד זה מסתבך והיו הסתבכויות אחדות בשנים האחרונות.
יואל בן-נון: אני מציע ומבקש שוועדת העלייה והקליטה תקרא לממשלה לכלול את הרב מנחם ולדמן כמומחה לעניין בצוות שעוסק בביצוע החלטות הממשלה.
אברהם נגוסה: ג'ף פינקלשטיין, נשיא ומנכ"ל הפדרציות היהודיות, בבקשה.
ג'ף פינקלשטיין: (תרגום חופשי מהשפה האנגלית): זה כבוד גדול לי להיות בכנסת היום, בין כל האנשים העוסקים במלאכה.
ג'ף פינקלשטיין: בשם הפדרציה היהודית של פיטסבורג רבתי וכל הפדרציות בצפון אמריקה אני רוצה להודות לוועדה על ההזדמנות להשמיע את קולנו היום.
ג'ף פינקלשטיין: תודה מיוחדת ליושב ראש הוועדה, אברהם נגוסה, על ההזמנה האישית שלו ועל המחויבות שלו לנושא הזה.
ג'ף פינקלשטיין: כפי שאתם מודעים הבעיה של היהודים האתיופים תמיד נמצאת אצלנו בראש סדר העדיפויות, אנחנו כל כך שותפים להרגשת
ג'ף פינקלשטיין: כם כאן, למה ששמענו כאן.
ג'ף פינקלשטיין: הפדרציות היהודיות השקיעו הרבה בסיוע לעלייה האתיופית במשך עשורים, לא רק במובן הפיננסי, אלא גם במובן של הסברה ואסטרטגיות בכל מה שקשור לנושאים הללו.
ג'ף פינקלשטיין: אנחנו מעורבים מאוד ב'מבצע שלמה' ו'מבצע משה' וכל המבצעים שהיו ב-2012 ו-2013, אנחנו מימנו את המאמצים של הסוכנות היהודית, השותפה שלנו.
ג'ף פינקלשטיין: הפדרציה שלי בפיטסבורג מאוד מחויבת לעלייה של יהודי אתיופיה.
ג'ף פינקלשטיין: אנחנו מציעים מימון ומספקים תמיכה לקהילה האתיופית בישראל מעבר למה שעושה הסוכנות היהודית.
ג'ף פינקלשטיין: אנחנו מאוד נלהבים מההחלטה להעלות עוד 1,000 יהודים אתיופים לישראל.
ג'ף פינקלשטיין: כפי שאמר יושב ראש הסוכנות, יצחק הרצוג, זה צעד חשוב בכיוון הנכון.
ג'ף פינקלשטיין: אנחנו מביעים שלא היה קל לעשות את ההחלטה הזו, יש המון שמתנגדים לעלייה הזו, קולות שמחשיבים את הקבוצה הזאת כקבוצה שלא ראויה לחיות בישראל.
ג'ף פינקלשטיין: אני חושב שגם ההחלטה הזאת, אין לקחת אותה כמובן מאליו מהסיבה הזו.
ג'ף פינקלשטיין: אנחנו רואים את כל הקהילה הזאת שממתינה באדיס ובגונדר, אנחנו מאמינים שזכותם לעלות לכאן, זו העמדה שלנו, של הסוכנות היהודית, זו העמדה שלנו, של הפדרציות, וכפי שאני מבין, זו גם העמדה של הוועדה הזאת.
ג'ף פינקלשטיין: ההחלטה להעלות 1,000 חברים מהקהילה הזו משמעותה ש-7,000 עדיין נותרים מאחור.
ג'ף פינקלשטיין: אלה הם 7,000 אחים, אחיות, בנים ובנות, שהופרדו מהמשפחות שלהם, חלקם למעלה משני עשורים וזו החובה שלנו והזכות שלנו לקבל אותם כאן לישראל.
ג'ף פינקלשטיין: כנסת ישראל עשתה החלטה ב-2015 וההחלטה הייתה להעלות את כולם לישראל.
ג'ף פינקלשטיין: אני יכול להגיד שהקהילות בצפון אמריקה מאוד התלהבו מההחלטה הזו, אך לצערי, כפי שכולנו יודעים, היו המון עיכובים וההחלטה יושמה בחלקה.
ג'ף פינקלשטיין: אנחנו מאמינים שהקהילה היהודית בישראל ובחו"ל, יש לה אחריות ליהודים האתיופים הללו ועלינו לסייע להם להגשים את החלום הציוני שלהם.
ג'ף פינקלשטיין: אנחנו מקווים שהחלטת הממשלה תיושם במלואה בקרוב ואנחנו מודים לוועדה הזאת על המאמצים הבלתי נלאים ועל המחויבות לנושא הזה.
ג'ף פינקלשטיין: אני רוצה לשמוע את הקולגה שלנו, את בריאן אגלש, ששירת בצה"ל ושנשוי לאתיופית, ואני אבקש ממנו לומר כמה מילים.
בריאן אגלש: סליחה על העברית שלי, הייתי בגלות הרבה יותר מדי זמן.
בריאן אגלש: אני מודה על זה שאני פה, להיות הנציג של הקהילות היהודיות בצפון אמריקה.
בריאן אגלש: כמו שג'ף אמר, יש לי קשר עם הקהילה של יהודי אתיופיה יותר מ-30 שנה, דרך המשפחה שלי וגם הייתי באתיופיה ארבע פעמים וראיתי את המצב, בושה וחרפה מה שיש עכשיו.
בריאן אגלש: המדינה שלנו בנתה ציונות, אידיאולוגיה ציונית ואנחנו ממשיכים לבנות את המדינה והמהות של הציונות זה להביא עולים יהודים לארץ.
בריאן אגלש: בהיסטוריה שלנו הבאנו יהודים מכל מיני מדינות וזה רק ההמשך של הציונות שלנו.
בריאן אגלש: אנשים שמחכים, אחים ואחיות שלנו, זה לא צריך להיות עניין של תקציב.
בריאן אגלש: אני לא מבין, כמו שהחבר'ה אמרו, לפני 75 שנה, איך היינו יכולים לדבר על תקציב ולא להביא יהודים לארץ ישראל?
בריאן אגלש: יש המון מקום פה שאנשים יחיו.
בריאן אגלש: אני לא יודע מה ההבדל בין היהודים שעדיין באתיופיה ואנחנו פה, אין הבדל בכלל וזה לא צריך להיות עניין של תקציב.
בריאן אגלש: אנחנו חייבים להביא את ה-8,000 אחים ואחיות, לא לחכות יותר, אני לא מבין את זה בכלל.
בריאן אגלש: אנחנו צריכים לסיים את העבודה.
בריאן אגלש: עבדנו על העלייה מאז הקמת המדינה היהודית, אנחנו צריכים לעבוד כמה שיותר מהר, לסיים את העלייה הזו עכשיו.
בריאן אגלש: תודה רבה.
אברהם נגוסה: אם אני שואל שאלה, כמו שאמרתי בהתחלה, יהדות התפוצות, בעיקר מצפון אמריקה, עשיתם הרבה ליוצאי אתיופיה, כמו שתיארתם, עכשיו ה-8,000 שממתינים, ללא שום סיוע, ללא שום עזרה מטעם הפדרציות, הקהילות היהודיות.
אברהם נגוסה: פה יש כיוון אחד, אנחנו באחד נילחם ונשכנע את ממשלת ישראל שיעלו את כולם, עד אז אנשים, שמענו שהם נמצאים במצב קשה, הג'וינט נתן טיפול רפואי, עכשיו הג'וינט נותן טיפול רפואי לאתיופים לא יהודים.
אברהם נגוסה: אני לא נגד, זה תיקון עולם, בסדר גמור, אבל ליהודים לא נותנים.
אברהם נגוסה: אני רוצה לציין אחד מבכירי ה-JDC, הוא אמר לי שההבדל הוא שהם רוצים לעלות לישראל והגויים האתיופים לא מבקשים לעלות לישראל ולכן אנחנו עוזרים להם.
אברהם נגוסה: אני שואל פה, האנשים האלה מגיעים למדינת ישראל בכל זאת, אם זה 1,300, אם זה 1,000, אם זה עוד 2,000, ככה בסופו של דבר יגיעו ובעבר גם הגיעו, אבל עד 2013 קיבלו סיוע רפואי מטעם הג'וינט, סיוע בחינוך ורווחה מטעם נקוץ' ואחר כך גם לשנתיים מהסוכנות היהודית, עכשיו אין.
אברהם נגוסה: האם אתם עכשיו, בעקבות השינוי במדיניות שאנחנו שומעים מהיושב ראש החדש, האם אתם יכולים לחזור ולתת לסוכנות הוראה ולג'וינט תקציב כדי שיחזרו לעשות את העבודה?
אברהם נגוסה: שיעזרו להם.
אברהם נגוסה: גם בהחלטת הממשלה אני רוצה, אני שואל את זה כי זה צוין גם בהחלטת הממשלה.
אברהם נגוסה: זה סעיף 13, להכין את האנשים האלה, הכנה, האם להרחיב את ההכנה לכולם?
אברהם נגוסה: כי כולם יגיעו.
דני ווזנר: אני חושב שהתמיכה שלנו נובעת דרך הסוכנות והג'וינט ואנחנו לא נותנים להם הוראות איך להשתמש בכספים האלה.
דני ווזנר: אנחנו כמובן יכולים להעלות את הנושא, לי זה עניין חדש, אבל בעצם אנחנו תומכים בסוכנות ובג'וינט ואני מבין ששני הגופים האלה עושים עבודה נהדרת בכל העולם וגם באתיופיה.
דני ווזנר: אנחנו נבדוק את השאלה הזאת.
יהודה עציון: באתיופיה הם לא קיימים כיום, הם לא קיימים בכלל.
יהודה שרף: זה לא מדויק.
יהודה שרף: מי שהוחלט להעלות אותו, אני חייב ואני מטפל בו.
אברהם נגוסה: אני אמרתי להרחיב לכל ה-8,000.
אברהם נגוסה: נכון, יש 1,000 שאושרו, אז אחרי שבן אדם קיבל אישור לשבועיים, למשהו, עד שהוא עולה אתם מטפלים בו, אבל אני מדבר, עכשיו 8,000 נמצאים והרשימה סגורה, הקריטריונים ברורים על פי החלטת הממשלה, לתת להם סיוע.
אברהם נגוסה: מה שאני הבנתי, אם הסוכנות באה ומחליטה אנחנו נגבה אותם, אם הג'וינט מחליט אנחנו נגבה אותם, זה מה שאני קיבלתי.
אברהם נגוסה: אני חשבתי שהמדיניות מתקבלת בפדרציות כיוון שהסוכנות וה-JDC הם סוכנויות בחו"ל של הפדרציות, אז אני חשבתי שאתם אלה שמקבלים את המדיניות, קובעים את המדיניות וגם את התקציבים.
אברהם נגוסה: הם יגידו לי 'אין לנו כסף, מאיפה נביא?
דני ווזנר: זה לא מדויק שאנחנו קובעים את המדיניות, לא של הג'וינט ולא של הסוכנות, אבל כפי שאמרתי, אנחנו נבדוק את הנושא.
אברהם נגוסה: יש לנו בן אדם שמחזיק את התיק של הנושא הזה, סמנכ"ל במשרד ראש הממשלה, אורן כהן.
אברהם נגוסה: אתה רשמת את השאלות שעלו, גם של החיילת וגם אחרים.
שלומית אבינח: יש עוד שרוצים לדבר, אבל חשוב שנשמע משרדי ממשלה.
אברהם נגוסה: אני יודע שיש אנשים שרשומים לדבר, אבל בואו נעשה את זה חצי חצי.
אברהם נגוסה: עד עכשיו שמענו, עכשיו נשמע את נציגי משרדי הממשלה, בראשם זה משרד ראש הממשלה, אורן כהן, בבקשה.
אורן כהן: תודה ליושב ראש הוועדה.
אורן כהן: בעצם אנחנו, החלק היותר דומיננטי שלנו כמשרד ראש הממשלה זה באמת בשלב גיבוש ההחלטה ואישור המדיניות, כרגע אנחנו בשלב הביצוע ובשלב הזה יש לנו פחות תפקיד, הביצוע הוא על ידי הגופים המקצועיים.
אורן כהן: גם קביעת הזכאויות, הרב ולדמן העיר כל מיני הערות, דגשים לגבי קביעת הזכאות ועלו פה שאלות נוספות, אז בסוף מי שיבצע את ההחלטה בהיבט הזה זו רשות האוכלוסין.
שלומית אבינח: הם כאן.
אורן כהן: יש להם הרבה ניסיון בזה, אולי הם גם יתייחסו בהמשך, אבל אנחנו לא חלק מעורב בשלב הזה, אין לנו גם ניסיון או ידע בתחום הזה.
אורן כהן: לגבי עצם ההחלטה כפי שגובשה, כמו שכולם יודעים בסוף ההחלטה זו החלטה של הדרג הנבחר.
אורן כהן: היה דיון מקצועי בוועדת השרים בעניין הזה מאוד לעומק ולאחר מכן היו התייעצויות בדרג הפוליטי, התייעצו גם עם יושב ראש הוועדה, גם עם חבר הכנסת אמסלם והתייעצויות בין השרים ובסופו של דבר זו ההחלטה שהתקבלה ובתוך המסגרת הזו אנחנו פעלנו.
אורן כהן: מאחר שזו אותה מסגרת שנקבעה אז אני חושב שהייתה דווקא הסכמה, ונראה לי שזה גם נאמר פה על ידי חלק מהדוברים, שבהינתן המגבלה הזאת נכון קודם כל להביא את האוכלוסייה של ההורים המבוגרים שנמצאים שם, מבחינת הדחיפות ההומניטרית זה נמצא בעדיפות גבוהה יותר, שוב מאחר שיש את המגבלה והמסגרת הזאת כפי שנקבעה.
אורן כהן: זהו.
אורן כהן: לגבי העתיד, אני לא יודע להעריך.
אורן כהן: זה, שוב, החלטות שהן בדרג הפוליטי.
אהוד פלג: מה עם ביצוע החלטה 716, קבעתם חמש שנים ואתם לא תעמדו בזה, לא תתקרבו לעמוד בזה.
אורן כהן: כמו שאתה יודע, אחרי 716 התקבלו כבר שתי החלטות ממשלה שאנחנו פועלים לאורן.
אורן כהן: החלטה 716 לא תוקצבה, החלטה 1911 תוקצבה ובוצעה במלואה, ההחלטה הזאת גם כן תוקצבה ואני מקווה שתבוצע במלואה.
אהוד פלג: זאת אומרת קיבלתם החלטה בלי כוונה לבצע?
זמנץ בילילן: מה עם מה שאמרתם?
זמנץ בילילן: אמרתם שלפי שההורים המבוגרים שנמצאים באתיופיה.
זמנץ בילילן: למה, פה אין הורים מבוגרים שמחכים לילדים שלהם?
זמנץ בילילן: לא ענית על השאלה הזאת.
אורן כהן: אז עניתי על השאלה הזאת, שמי שקובע ומי שמחליט בנושא הזה זו ממשלת ישראל - - -
זמנץ בילילן: אתה, יש לך את האחריות על משרד הפנים.
אורן כהן: לא, ממש לא.
אברהם נגוסה: מי שמבצע זה משרד הפנים, אבל משרד הפנים מבצע על פי הקריטריונים שהממשלה קבעה ולכן מה שהוא מתכוון, שהדרג המדיני זה השרים, זה מה שהשרים קבעו, להביא את ההורים המבוגרים קודם, זו הקדימות שנתנו.
אברהם נגוסה: להמשך ההחלטה, הוא לא יודע, זה בהנחיה של הדרג המדיני.
אברהם נגוסה: זה, מה שהבנתי, שהוא אמר.
אורן כהן: נכון.
יהודה עציון: הדרג המדיני לא מופיע פה כדי להגן על זה, או כדי לענות לשאלות.
אברהם נגוסה: אז עכשיו אני רוצה שתתייחס למה קיצצתם את החלטת הממשלה 716?
אברהם נגוסה: קיצצתם אותה, השארתם אותה בלי רגליים.
אורן כהן: מה זאת אומרת?
אברהם נגוסה: סעיף 5 בהחלטה 716, שלא יהיה המשך לדון בדרגה שנייה.
אורן כהן: לגבי הדרגה השנייה אני אסביר.
אורן כהן: החלטה 716 לגבי דרגה שנייה לא קבעה כן ולא קבעה לא, היא השאירה את הנושא פתוח לצוות הבין משרדי לדון ולהמליץ בעניין הזה.
אורן כהן: זאת הייתה ההחלטה ב-716.
אורן כהן: אנחנו עשינו באמת דיונים והרבה התייעצויות בעניין של דרגה שנייה, המסקנה הייתה שכל עוד מדובר במסגרת של איחוד משפחות, שזאת המסגרת שבתוכה אנחנו פועלים, אפשר גם לקרוא על זה תיגר, אבל בסופו של דבר גם ההחלטה הקודמת וגם ההחלטה הנוכחית היא תחת מסגרת של איחוד משפחות, ותחת המסגרת הזאת איחוד משפחות מדרגה שנייה זה דבר שיש לו השלכות רוחב מאוד מאוד נרחבות על כל מדיניות הכניסה לישראל ולא נכון לקבוע תקדים שמדינת ישראל מבצעת איחוד משפחות מדרגה שנייה.
אורן כהן: אז כל עוד המסגרת היא איחוד משפחות, איחוד משפחות היה מאז ומעולם היה איחוד משפחות מדרגה ראשונה.
אורן כהן: רשות האוכלוסין דנה המון בבקשות לאיחוד משפחות מקהילות אחרות, ממצבים משפחתיים אחרים, מתפוצות אחרות, זה משהו שנעשה כל הזמן וזה תמיד בקשה לאיחוד משפחות מדרגה ראשונה.
יואל בן-נון: אבל זה לא עומד לבדו.
יואל בן-נון: יש פה אנשים שעזבו את הכפרים, יש פה אנשים שחזרו ליהדות, זה לא עומד כקריטריון אחד שאתה עושה השפעת רוחב, אתה לוקח ארבעה קריטריונים ביחד ואז שום השפעת רוחב אין.
אורן כהן: אני לא יודע על סמך מה אתה - - -
אברהם נגוסה: גם אני אוסיף לשאלה שלו, שבהחלטה כתוב קריטריונים ברורים, בסעיף 2 ב-716, שמי שהוא זרע ישראל, השייכות לקהילה.
אברהם נגוסה: זה קריטריון ברור אחד.
הילה טל-אביטן: כן, אבל ב-716 מדובר על דרגה ראשונה שמזמינה אותו.
אברהם נגוסה: ועוד קריטריון זה מי שנמצא בקהילה ב-2010.
אברהם נגוסה: עכשיו כולם אנחנו אומרים שהם נמצאים באדיס ובגונדר ועומדים בקריטריונים.
אורן כהן: לא, אבל כמו שהילה אמרה, ב-716 היה גם תנאי שיש קרבה ראשונה שמבקש להביא אותו לארץ.
אורן כהן: זה גם היה אחד התנאים.
אורן כהן: מישהו שאין לו קרבה ראשונה בארץ, קל וחומר שאין קרבה ראשונה שתבקש אותו לבוא.
יואל בן-נון: הקרבה הראשונה הולכת עם עוד שלושה קריטריונים ולכן אין השפעת רוחב.
אורן כהן: לא, אלה קריטריונים מצטברים.
יואל בן-נון: אין השפעת רוחב.
הילה טל-אביטן: חוץ מזה דרגה שנייה לא היה קריטריון, זה עלה לדיון של הצוות.
יואל בן-נון: אתם מעלים את זה כסעיף בודד וזה הולך עם כל הקריטריונים ואז אין השפעת רוחב.
יואל בן-נון: זו טענה לא נכונה.
אורן כהן: הטענה היא כן נכונה.
אורן כהן: אתה יכול לא להסכים, זה לא אומר שהיא לא נכונה.
אורן כהן: הטענה היא נכונה.
יואל בן-נון: הטענה היא נכונה אם אתה מנתק את זה משאר הקריטריונים ואתה דן רק בקרבה שנייה.
יואל בן-נון: אבל אם אתה דן על זרע ישראל ועל אנשים שעזבו את הכול מאחוריהם ושבים ליהדות ביחד, אז אין השפעת רוחב.
אורן כהן: מי שאמון על השלכות הרוחב סבור שיש השלכות רוחב.
אברהם נגוסה: כתוב פה שלהם קרובי משפחה בדרגה ראשונה בישראל, כלומר שבעתיד ידונו על דרגה שנייה.
אורן כהן: לא, כתוב פה שהצוות יגיש המלצות לעניין הבאת - - - לרבות קרובי משפחה מדרגה שנייה.
אורן כהן: אז אני אומר, הצוות דן, בדק, קיבל חוות דעת מאוד מאוד חד משמעיות.
אורן כהן: בתוך המסגרת של איחוד משפחות זאת הייתה ההמלצה, לא להגדיר את זה כאיחוד משפחות מדרגה שנייה.
יואל בן-נון: כי דנתם בזה כקריטריון בודד ואז יש השפעות רוחב, אבל אם אתה דן בתוך כל חבילת הקריטריונים הזאת אז אין השפעות רוחב, כי אין בשום מקום בעולם 8,000 כאלה שמחכים בקריטריונים האלה.
יואל בן-נון: הניתוק של הקרבה השנייה משאר הקריטריונים הוא יוצר את השפעות הרוחב, זאת הטעות שלכם.
אברהם נגוסה: מה אתה רוצה להוסיף?
יהודה עציון: אני רוצה לחדד את הדברים של יואל.
יהודה עציון: למי צריך להציג את השאלה מדוע השייכות לעדה או מה שקרוי זרע ישראל הוא לא הקריטריון הדומיננטי.
יהודה עציון: יש פה הטיה לכיוון איחוד המשפחות ויש פה הטיה לכיוון ההומניטרי, בעוד שאנחנו מבקשים שהשייכות לעדה היא תהיה הקריטריון הראשי.
אורן כהן: הבנתי, אני רק אומר שהמסגרת של ההחלטה הזאת וההחלטה הקודמת היא מסגרת של איחוד משפחות.
יהודה עציון: נכון ולכן אני שואל למי צריך להפנות.
יהודה עציון: אתם אומרים 'אנחנו רק דרג מבצע', משהו כזה, אבל קובעי המדיניות לא נמצאים כאן.
אברהם נגוסה: יהודה, כבר בהחלטה הסעיף הזה, הטיעון הזה הוא דומיננטי, הוא סעיף 2 בהחלטה 716.
יהודה עציון: יפה, כמו שיואל אמר, זה אמור לחפות על הפתרון של השפעות הרוחב מדרגה שנייה.
אברהם נגוסה: לאחר מכן זה רק 2א', 2ב', 2ג, אבל 2 הוא הדומיננטי, דהיינו זרע ישראל.
יהודה עציון: יפה, אז אם זרע ישראל אז גם כשהקרבה היא קרבה שנייה ויש שייכות לעדה זה כמו זרע ישראל.
אברהם נגוסה: הקרבה זה לא משמעותי ברגע שזה ככה.
יהודה עציון: כן, זה לא מה שאנחנו שומעים מאורן.
אברהם נגוסה: בסדר העדיפות יכול להיות שזה משמעותי, אבל לסדר עדיפות, כי קודם קוראים לילדים, אחים ואחיות וכך הלאה.
יהודה עציון: לא, הסעיף קבע שבדיון עתידי לא ידונו בכלל על קרבה שנייה.
יהודה עציון: הוא קבע קטגורית.
אברהם נגוסה: בסדר, אז אנחנו נילחם על זה בדרג המדיני.
אברהם נגוסה: הדרג המקצועי הגיש את ההמלצה והתקבלה החלטה במחטף, הייתי אומר, ואז אנחנו לא דנו על זה, אבל אני מקווה שנתקן על זה ונתגבר.
יואל בן-נון: אבל זה נחשף פה, השיקול של הדרג המקצועי ניתק את הדרגה השנייה של הקרבה מכל שאר הקריטריונים ולכן הוא אמר שיש השפעת רוחב ולכן הוא התנגד ולכן המערכת קיבלה את זה, אבל זאת טעות.
אברהם נגוסה: זו טעות ואנחנו נשמע את עורך דין אהוד פלג.
אהוד פלג: תודה, כבוד היושב ראש.
אהוד פלג: יש פה כמה דברים.
אהוד פלג: אני מקשיב פה לדיון וזה מזכיר לי אדם ואני אשמח אם נציג משרד ראש הממשלה - - -
אורן כהן: הדיון היה אמור להיות עד שלוש וחצי ואני פשוט מאחר.
אהוד פלג: אני מקשיב לדיון וזה מזכיר לי אדם שהולך במדבר, מתייבש בצמא ואחת לכמה זמן מופיע בפניו נציג ממשלה עם כד מים, עם מים משקשקים, מראה לו את הכד, לא נותן לו אותו ואומר לו 'אנחנו מקימים ועדה כדי לדון בקריטריונים לגבי הזכאות שלך למים' וכך הוא משאיר אותו שנים על גבי שנים.
אהוד פלג: דומה שיש פה תהליך הפוך של קבלת החלטות.
אהוד פלג: קודם הממשלה מקבלת החלטה ב-2015, מאוד ברורה, הקריטריונים מאוד ברורים ואחרי זה יוצא ראש הממשלה ומצהיר הצהרות בהתאם להחלטה ומקבל את כל הקרדיט הציבורי ואחר כך משאירים את זה למסמוס של שנים כשבני אדם סובלים, כשאנשים מתים בלי לראות את בני המשפחה שלהם, כשקורעים משפחות אלה מאלה.
אהוד פלג: בני משפחה פה, אנחנו שומעים, ממתינים שנים להיפגש עם קרוביהם ועכשיו הגדילו עשות בהחלטת הממשלה מלפני שבוע והציגו את ההורים בפני משפט שלמה, הם צריכים להחליט על איזה מהילדים הם מוותרים, על הילד שנמצא שם, כי הם רוצים להתאחד עם הילד שפה, או שהם מוותרים על העלייה כדי להישאר עם הילד שם ואז הם מוותרים על הילד פה.
אהוד פלג: זאת הגינות?
אהוד פלג: זאת אנושיות?
אהוד פלג: זאת מדינה שמקבצת את הגלויות שלה?
אהוד פלג: איפה זה ואיפה ההחלטה ב-1948, באמצע מלחמת העצמאות, כשאין כסף, כשיש המון המון צרכים אחרים, לפתוח את שערי הארץ לעלייה בלתי מוגבלת של כל היהודים שמחכים לעלות, כי זה הייעוד של המדינה הזאת?
אהוד פלג: איפה זה ואיפה ההתנהגות של ממשלת ישראל היום?
אהוד פלג: אנחנו לא מבינים דבר פשוט, יש החלטת ממשלה, החלטת הממשלה הזאת ברורה, היא לא מתבצעת, היא לא עומדת בקריטריונים שהיא עצמה קבעה, עכשיו החליטו שעד סוף 2019 יעלו 1,000, כלומר ברור לחלוטין שהחלטה 716 לא תתבצע.
אהוד פלג: אז אם זאת הנורמה שמקבלים החלטות ולא מבצעים אותן, שמקבלים החלטות, מקבלים קרדיט על ההחלטות האלה, אבל לא מקבלים עליהן את האחריות, אנחנו בדאגה גדולה לאיך המדינה הזאת מתנהלת גם בנושאים אחרים.
אהוד פלג: איזה נורמה של הגינות זה מקרין על כלל העניינים במדינה?
אהוד פלג: על כלל האזרחים במדינה?
אהוד פלג: יש פה התנהגות בניגוד למינהל תקין, יש פה התנהגות בניגוד לנורמת ההגינות ולאנושיות.
אהוד פלג: אנחנו מבקשים שהוועדה תזמן דיון עם הדרג המדיני, עם הדרג של השרים שהחליטו את ההחלטות שלהם ותבקש מהם דין וחשבון, תבקש מהם תכנית ביצוע, תפקח על הביצוע הזה.
אהוד פלג: זה מה שהכנסת עושה לממשלה.
אהוד פלג: במקום זה אנחנו רואים גרירת רגליים של הממשלה כשאנשים נמקים בציפייה, מתים שם ואף אחד לא כואב לו יותר מדי.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע את הנציג של משרד הפנים, ראש מינהל האוכלוסין, עמוס ארבל.
עמוס ארבל: אדוני היושב ראש, זה לא הדיון הראשון ובטח לא האחרון בנושא העלייה מאתיופיה.
עמוס ארבל: כרגע הרוחות קצת סוערות על הנאום שנאמר כאן ובכלל הדיונים כאן הם מאוד אמוציונליים ואפשר להבין אותם, כשמדברים על בני משפחה אין מה יותר קרוב מזה ואין מה יותר כואב מן הדבר הזה.
עמוס ארבל: לפני שנתייחס לביצוע החלטת הממשלה, בכל דיון עולה הסוגיה של למה אתיופיה היא חריגה מיתר העולם בהיבט של הגעה של יהודים לכאן.
עמוס ארבל: אני אומר את זה בצורה חד משמעית, בתור אחד ששותף ואחראי על חלק גדול מהעשייה של הגעת עולים למדינת ישראל, אתיופיה אינה שונה במילימטר מכל מדינה אחרת בעולם בכל מה שקשור לביצוע חוק השבות.
עמוס ארבל: חוק השבות, נכד ונין, לא נדבר עליו כרגע, אני מניח שהרבה מאוד אם לא כולם מכירים אותו וכך הוא נוהג גם לגבי אתיופיה.
עמוס ארבל: רק בשבוע שעבר חזר עובד שלנו מאתיופיה אחרי שהוא ראיין ובדק 22 משפחות שקשורות לחוק השבות, שהן טוענות לזכאות שבות על פי חוק השבות.
עמוס ארבל: אפשר היה להגיד, אפשר היה לשאול, למה אין החלטת ממשלה עליהם?
עמוס ארבל: והלוואי שהיו 100,000 כאלה, הלוואי שהיו כמה שיותר, ולא משנה, מכל מדינה, הם מגיעים והם באים, בודקים אותם, כמו גוואטמלה, כמו צרפת, כמו ניו יורק, אותו דבר בדיוק.
עמוס ארבל: בודקים אותם על פי הקריטריונים, על פי המסמכים, ומי שזכאי על פי חוק השבות מגיע לכאן למדינת ישראל, הוא לא צריך טובות של אף ראש ממשלה, של אף פקיד, של אף שר וכן הלאה וכן הלאה.
עמוס ארבל: זה שיהיה ברור, כך אנחנו עושים וכך אנחנו פועלים.
עמוס ארבל: מי שאינו זכאי על פי חוק שבות, אפשר לדון על חוק השבות, להרחיב אותו, לפתוח אותו, זה סיפור אחר.
עמוס ארבל: זה לא המנדט שלי, כנסת ישראל ריבונית לעשות את זה.
עמוס ארבל: ברגע שלא עושים כך כל קבוצת אוכלוסייה אחרת צריך החלטת ממשלה כדי להביא אותה לכאן.
עמוס ארבל: ממרוקו, מצרפת וכן הלאה.
עמוס ארבל: אז נכון, אוקיי, יהדות אתיופיה או זרע ישראל, או פלשמורה, או כל אחד שיקרא לזה איך שהוא רוצה, יש לה את השורשים שלה שהיא מחוברת ליהדות ובהתאם לכך מתבצעות לגביה החלטות ממשלה.
עמוס ארבל: וצריך לזכור, אני מסתכל שוב ושוב, אין פה פוליטיקאי אחד, חוץ ממך, אדוני היושב ראש, מי שמקבל החלטות במדינת ישראל זו ממשלת ישראל והדרג הפוליטי, הכנסת, חוקים, וממשלת ישראל על החלק הביצועי שלהן.
עמוס ארבל: אנחנו היינו שם בדיונים - - -
אברהם נגוסה: אתה יודע שהרבה השתתפו בדיונים קודמים, היום זה בגלל ש - - -
עמוס ארבל: אני לא מדבר על חברי כנסת, אני איש מקצוע במשרד הפנים, מי שמרים את היד בממשלה זה השר שלי.
עמוס ארבל: לטוב, לרע, אני אוהב את זה, לא אוהב את זה, זה לא רלוונטי בכלל.
עמוס ארבל: הוא הנבחר, הוא איש הציבור והוא מחליט ביחד עם ממשלת ישראל.
עמוס ארבל: ההחלטה הזו, איך שהיא התקבלה על ידי ממשלת ישראל והרימו עליה את הידיים כמו כל החלטת ממשלה אחרת.
עמוס ארבל: יש את הדרכים לפעול כדי לתקן אותה, כדי להביא החלטות ממשלה אחרות, כדי להפיל את הממשלה.
עמוס ארבל: אני לא נותן עצות פה לאף אחד, אבל מהרגע שהיא התקבלה היא מחייבת אותנו, אותנו כאנשי מקצוע.
עמוס ארבל: ועכשיו אני עובר להחלטת הממשלה.
עמוס ארבל: אנחנו קיבלנו אותה לפני שבועיים, אנחנו יושבים, לומדים אותה ומאוד מאוד ברצינות כדי להבין, יש בה כל מיני ניואנסים וכן הלאה.
עמוס ארבל: עשינו גם דיון ביחד עם הסוכנות היהודית, עם משרד הקליטה, עם עצמנו, כדי להבין.
עמוס ארבל: רק אתמול היה דיון גדול אצלי, אני מקווה מאוד מאוד שתוך שבועיים שלושה נוציא כבר עובדים לאתיופיה, צריך להכין גם חומר כדי לראיין שם, אתה לא מגיע לשם בלי כמות של קבוצת פוטנציאל ראשונית כדי לראיין את האנשים.
עמוס ארבל: אני מבטיח כאן, ועשינו את זה בהחלטות ממשלה קודמות, גם 1911 וגם של 2010, אתה היית שותף מצד אחר בעניין הזה, נבצע את החלטת הממשלה הכי טוב שאנחנו יודעים לעשות בלוח זמנים הכי מהיר, בלי מסמוסים, בלי סיפורים, בלי עניינים.
עמוס ארבל: ובצד המקצועי, מי שמגיע לו על פי החלטת הממשלה הזו יבוא לכאן וכמה יותר מהר.
אברהם נגוסה: הסוכנות היהודית, יהודה שרף.