GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בנג'י לוי: בהיותי יהודי, לא הייתי שורד כאן.
בנג'י לוי: תחושת ההכללה של יהודים, ואלכסנדר החליט לערוך תערוכה יוצאת דופן בדרום פלורידה, עם יהודים ולא יהודים דומים.
בנג'י לוי: תודות למדינת ישראל הנער הגיע לפולין במסע יהודי, והוא כעת לומר הרבה יותר על החשיבות של זה.
בנג'י לוי: וזה סיפור אחד מני רבים שבאמת עושה שינוי.
בנג'י לוי: אז מה הופך את מוזאיק יונייטד למיוחדת ושונה מכל מה שהיה בעבר?
בנג'י לוי: במקום ליצור מוצר גדול ולקוות למשוך צעירים שאינם בעלי זיקה יהודית או בעלי זיקה יהודית מועטה, אנחנו עובדים עם מתמחים במעורבות יהודית, לפגוש את אותם צעירים היכן שהם נמצאים כדי לעזור להם לפתח קשרים לחיים יהודיים, מסורת יהודית וישראל, ו- - - להם, בתנאים שלהם ובזמן המתאים להם.
בנג'י לוי: במקום להתמקד בקבוצת גיל מסוימת אחת או התנסויות קודמות, אנחנו מעזים לחזק את השטח בכללותו של חינוך יהודי לא פורמלי ונסיוני, בתקווה שנעמיק את המעורבות בכל שלב ושלב של חייהם.
בנג'י לוי: אנחנו עובדים עם פרדיגמה חדשה לגמרי, וזה מראה שהשותפים שלנו מגיעים להרבה יותר צעירים יהודים שכמהים לחיי קהילה, המשכיות וקשרים.
בנג'י לוי: אנחנו שותפים עם ארגונים נפלאים כמו מסע, תגלית, JWRP בנקודות שונות בחייהם, אבל אנחנו מבינים שאין silver bullet לעם היהודי, לכן אנחנו עובדים עם גישות רחבות היקף למעורבות יהודית בחיפוש אחרי עתיד יהודי טוב יותר.
בנג'י לוי: (ממשיך בעברית) ישבתי קודם עם יושב הראש ודיברנו על כך שהממשלה החליטה שמדי שנה בחודש כסלו יצויין שבוע חיזוק הקשר עם יהדות התפוצות.
שלומית אבינח: חוק יום העלייה.
בנג'י לוי: לא חוק יום העלייה.
בנג'י לוי: שבוע התפוצות.
בנג'י לוי: אני מציע שהוועדה תציין בשבועות הקרובים את השבוע הזה בישיבה מיוחדת.
בנג'י לוי: תודה רבה לכם על ההקשבה אך חשוב מכך תודה על כל מה שאתם עושים למען המדינה האהובה שלנו והעם היהודי.
בנג'י לוי: תודה.
אברהם נגוסה: תודה רבה על כל מה שאתם עושים למען מדינת ישראל והעם היהודי.
אברהם נגוסה: נשמע את מנכ"לית מסע.
לירן אבישר בן חורין: בוקר טוב.
לירן אבישר בן חורין: כמו שאמר השר אנחנו באמת נלחמים בשוחות ובחלק מהמקרים יש תחושה שאנחנו באיזה קרב מאסף, שאנחנו צריכים להמשיך ולהילחם אותו.
לירן אבישר בן חורין: אני אספר לכם על אחד הכלים שהמדינה משקיעה בו הרבה כסף, הפילנתרופיה משקיעה בו הרבה כסף ואנחנו חושבים שהוא אחד הכלים הכי אפקטיביים.
לירן אבישר בן חורין: אמר פה חבר הכנסת נחמן שי, ברגע שצעיר יהודי מגיע להתחכך בצורה משמעותית עם הבית הזה, כל מה שצריך לקרות כמעט קורה, וזה בליבת תיאורית השינוי של חברת מסע.
לירן אבישר בן חורין: קצת שתדעו מי אנחנו, אם יש מישהו סביב השולחן שלא יודע, מסע מיסודה של הסוכנות היהודית וממשלת ישראל בעצם מובילה את עולם החוויות הארוכות בישראל.
לירן אבישר בן חורין: זה מה שאנחנו עושים, כ שהמיקודים האסטרטגיים שלנו הם בתכניות פיתוח קריירה ופיתוח מנהיגות לגילאים 30-18 מכל העולם.
לירן אבישר בן חורין: אתם יכולים לראות כאן שב-14 השנים שמסע קיימת השתתפו בתכניות האלה 140,000 צעירים, בערך 12,000 בשנה מ-60 מדינות.
לירן אבישר בן חורין: מדובר על צעירים שמשתתפים פה בתכניות שהן בין חודשיים לעשרה חודשים, רובם המכריע בין חמישה לעשרה חודשים.
לירן אבישר בן חורין: מילה אחת על מה אנחנו בעצם מאמינים בו, מה תאוריית השינוי שלנו וקצת אני אספר לכם מה הם עושים בארץ.
לירן אבישר בן חורין: אנחנו מאמינים שחוויה ארוכה, משמעותית, אותנטית שמאפשרת לצעיר להתחכך בישראלים ולהתחכך במדינת ישראל על הטוב, על הרע, על המורכב, אפילו רגעים שלא נוח פה מבחינה ביטחונית יש להם משמעות על הצעיר הזה.
לירן אבישר בן חורין: עכשיו הייתי בביקור בעוטף עזה, פוגשת משתתפים, אף אחד לא רוצה לברוח הביתה אגב, וכולם מצליחים להגיד לך שיש משהו חזק להיות בעוטף עזה בתקופה הזאת.
לירן אבישר בן חורין: "אנחנו מבינים משהו על ישראל שלא הבנו ואנחנו לא רוצים לברוח מפה הביתה.
לירן אבישר בן חורין: קצת ההורים שלנו רוצים שנברח, אבל אנחנו פה" אז זה ברגעים האלה, ברגעים שיש חג שאף פעם הם לא חגגו בצורה שהם חוגגים בארץ, וזה ברגעים שהם מתחככים במקום העבודה שלהם, שתיכף נספר קצת מה הם עושים, עם התרבות הישראלית ועם פערי התרבות.
לירן אבישר בן חורין: ההנחה שלנו אגב, ושימו לב שזה סוגריים, זה לא המנדט שבשמו קמה החברה, שהפעילות הזאת בישראל, כש-12,000 פעילים חיים פה איתנו, חצי שנה או שנה, זה משנה גם את היחס של הישראלי ואת ההבנה שלו על מה זה צעיר מיהדות התפוצות, וזה גם גורם לו למחשבות או לשינוי התפיסה ביחס לזהות היהודית שלו.
לירן אבישר בן חורין: זה עוד אזור בו נוכחות צעירים אלה בחיים שלנו משפיעה עליו.
לירן אבישר בן חורין: גם על החברה הישראלית ביחסה ותפיסתה את עולם התפוצות.
לירן אבישר בן חורין: אמר פה גם השר וגם חבר הכנסת נחמן שי שאחד מהאתגרים שלנו הוא כמה מדינת ישראל תופסת את הסיפור הענק הזה שקוראים לו העם היהודי ואת התהליכים המאוד מטרידים שהוא מצוי בהם כאיזה שהוא אתגר קיומי אסטרטגי שאנחנו צריכים לעסוק בו.
לירן אבישר בן חורין: ככל שיותר ישראלים יחשיבו את זה ככזה, יש לי הנחת עבודה שגם בבית הזה וגם בממשלה יחשבו על זה ככה.
לירן אבישר בן חורין: עם מה אנחנו בעצם מתעסקים?
לירן אבישר בן חורין: שלושה מעגלים מעניינים אותנו.
לירן אבישר בן חורין: כשצעיר מתחיל ביום הראשון, אנחנו בודקים מה קרה לו אחרי חמישה, עשרה חודשים.
לירן אבישר בן חורין: שלושה חודשים מעסיקים אותנו.
לירן אבישר בן חורין: אנחנו רוצים שהוא יסיים את הדרך ויגיד "Israel is home".
לירן אבישר בן חורין: ישראל יכולה להיות בית בשבילי.
לירן אבישר בן חורין: אני מרגיש פה נוח, אני יכול להסתובב פה, אני יכול לעשות קניות, יש אנשים שחשובים לי, יש אנשים שאני חשוב להם, אני יכול לעבוד פה, אני אסתדר בעברית.
לירן אבישר בן חורין: ישראל כבית.
לירן אבישר בן חורין: מעגל אחד.
לירן אבישר בן חורין: מעגל שני, Judaism and peoplehood, תחשבו שמסע היא בעצם מגרש המשחקים הגדול ביותר של העם היהודי.
לירן אבישר בן חורין: 12,000 צעירים במהלך השנה מ-62 מדינות בעולם נמצאים בו זמנית על הקרקע.
לירן אבישר בן חורין: הם נפגשים, יש להם פעילויות משותפות, לחלק מהם זו פעם ראשונה שצעיר אמריקאי פגש צעיר מאוקראינה, או צעיר מדרום אמריקה.
לירן אבישר בן חורין: יש הבנה הרבה יותר רחבה של מה המשמעות של הדבר הגדול הזה שנקרא העם היהודי.
לירן אבישר בן חורין: הדבר האחרון הוא personal and professional growth, אנחנו באמת מאמינים שתהליך צמיחה שעובר מישהו שעזב את הבית לתקופה משמעותית בגיל מאוד מעצב, בתקופה מאוד מעצבת חייבת להתרחש כדי ששני המעגלים האחרים ייכנסו לפעולה.
לירן אבישר בן חורין: יתבצע איזה שהוא תהליך של טרנספורמציה זהותית.
לירן אבישר בן חורין: אז בואו נגיד משהו על היצירתיות ועל הדרכים שאנחנו פועלים בהם, כי מה האתגר האמתי שלנו?
לירן אבישר בן חורין: האתגר האמתי שלנו הוא לגרום לצעיר יהודי שגדל איפה שהוא בעולם לעזוב את ביתו ולבוא אלינו לחמישה או עשרה חודשים מחייו.
לירן אבישר בן חורין: התחייבות מאוד מאוד משמעותית, לא בהכרח ברצף החיים, לא בהכרח התחייבות טריוויאלית, אגב, בדרך כלל היא גם עולה לו כסף, ולא מעט, בחלק גדול מהמקרים.
לירן אבישר בן חורין: אנחנו מעבר ללשכנע אותו לעשות מהלך כזה אנחנו מתחרים גם במדינות אחרות בעולם שמשיאות חוויות בינלאומיות.
לירן אבישר בן חורין: הקונטקסט שלהם הוא לא בהכרח הקונטקסט שלנו היהודי-ישראלי, אבל החוויות האלה אתה יכול למצוא אותם באוסטרליה, דומסטיק בניו יורק, בגרמניה ובכל מקום אחר בעולם.
לירן אבישר בן חורין: לכן אנחנו באמת מפעילים אסטרטגיה מאוד יצירתית לגבי איזה סוג של חוויות יגרום לצעירים לבחור בנו על פני כל מקום אחר, ברגע שהם בחרו לצאת לחוויה בינלאומית.
לירן אבישר בן חורין: המאמצים שלנו מרוכזים בזירת פיתוח הקריירה.
לירן אבישר בן חורין: הסיבה שהם מרוכזים שם היא שאנחנו מאמינים שצעיר יהודי, כמו צעיר לא יהודי, היום מאוד מאוד עסוק בשאלות אינדיווידואליסטיות, איך הדבר הזה מקדם אותי.
לירן אבישר בן חורין: איזו שורת רזומה אני יכול לרשום מחוויה בינלאומית שאני חווה בישראל.
לירן אבישר בן חורין: לכן אתם תראו ששורת המוצרים שאנחנו מציעים היום מאוד מאוד מרוכזים בזירה של התמחות, להתמחות בהייטק הישראלי, להתמחות בזירה הכלכלית הישראלית, להתמחות במשרדי הממשלה, בכנסת, זו זירה אחת מאוד מפותחת שאומר עליה מילה.
לירן אבישר בן חורין: יש לנו פרויקט שאנחנו מקווים להשיק אותו בתוך שבועות קצרים, מסע טק, שהוא פרויקט שפונה ל-coder-ים ופונה למהנדסים יהודיים בכל העולם לבוא לפה לחוויות משמעותיות.
לירן אבישר בן חורין: יש פרויקט מדהים, שאנחנו קוראים לו מסע Israel teaching fellows, שצעירים מלמדים אנגלית באזורים סוציו אקונומי נמוך למשך שנה, נכנסים לכיתות 25 שעות בשבוע, כמו מורה, וחיים שם עשרה חודשים.
לירן אבישר בן חורין: מבית שאן, רהט, באר שבע וכיוצאה באלה.
לירן אבישר בן חורין: צעירים שסיימו ייל, סיימו עכשיו את אוניברסיטת שיקגו, באים לפה ונכנסים שנה לעשות מהלך כזה.
לירן אבישר בן חורין: יש לנו כמובן את פרויקט העלייה שלנו שהוא פונה בעיקר לצעירים שיש בזירות שהם חיים בהם, - - - זה פרויקט שפונה לצעירים מברית המועצות לשעבר, פונה לצעירים מצרפת, זה פרויקטים של שנה שיש בהם אלמנטים שמכינים אותך לחיים פוטנציאליים בתחום העלייה.
לירן אבישר בן חורין: אגב, גם שם רכיבי הקריירה מאוד מאוד משמעותיים.
לירן אבישר בן חורין: אני רוצה להראות לכם איך נראית זירת ההתמחות שלנו היום.
לירן אבישר בן חורין: יש לנו 5,000 מתמחים במשק הישראלי בשנה ולכן אני אומרת, זה מיקוד אסטרטגי שלנו.
לירן אבישר בן חורין: 5,000 מעסיקים.
לירן אבישר בן חורין: פעם בישראל היית צריך לדפוק על דלת ולשכנע מעסיק לקחת מתמחה, קונספט שלא היה מקובל פה.
לירן אבישר בן חורין: היום יש לנו היצע מאוד גדול של מעסיקים ואנחנו מאוד מאוד מקווים שנצליח להגדיל את היצע המתמחים שלנו, לגרום ליותר ויותר צעירים לבוא לעשות התמחות בישראל.
לירן אבישר בן חורין: אחד המהלכים הגדולים והמעניינים שאנחנו עובדים עליו השנה, ואני מאוד מאוד מקווה שנשלים אותו עד סוף השנה, זה לפתח מרקט פלייס דיגיטלי לעולם היהודי שבו כל המתמחים - - -
אברהם נגוסה: זה בנוסף ל-12,000 בשנה?
לירן אבישר בן חורין: זה לא בנוסף, זה חלק מהם.
לירן אבישר בן חורין: מרקט פלייס דיגיטלי זו זירה דיגיטלית, זירת פיתוח הקריירה שלנו.
לירן אבישר בן חורין: את זה אנחנו רוצים להכפיל.
לירן אבישר בן חורין: אדוני היושב ראש, זו צריכה להיות השאיפה של מדינת ישראל, לראות 10,000 מתמחים, ולמדינת ישראל יש את השיין הזה.
לירן אבישר בן חורין: זו זירה שבה אתה לא צריך להילחם.
לירן אבישר בן חורין: לישראל יש מותג טוב, היא נחשבת סטארט-אפ ניישן, היא ידועה ככלכלה מאוד מתקדמת.
לירן אבישר בן חורין: שם אנחנו צריכים למקד את המאמצים שלנו.
לירן אבישר בן חורין: המרקט פלייס הדיגיטלי הוא זירה דיגיטלית שבה אנחנו שואפים להביא את כל המתמחים, את כל המועמדים, את כל הבוגרים שמחפשים עבודה בישראל ואני אגיד על זה מילה, את כל המעסיקים, לתוך זירה דיגיטלית אחת שהיא בעצם מרקט פלייס יהודי.
לירן אבישר בן חורין: יש לנו אפילו חלומות שבשלב שהם חוזרים לארצות המקור, אם הם חוזרים לארצות המקור ייכנסו מעסיקים יהודים מהעולם לתוך הזירה הזאת.
לירן אבישר בן חורין: אז זה שלב 2, אנחנו נתחיל מליצור את המרקט פלייס הזה, מאמינים שהוא ישכלל את השוק ויביא לנו עוד מתמחים.
לירן אבישר בן חורין: זו רק דוגמה לחברות שעובדות איתנו היום.
לירן אבישר בן חורין: אתם רואים שאלה חברות גדולות ומצליחות במשק הישראלי ובאמת שהדף צר מלהכיל.
לירן אבישר בן חורין: אגב, אם תעשו סיבוב ברוטשילד, כל דלת שתדפקו עליה בטעות, יפתח לכם מישהו בשפה אחרת.
לירן אבישר בן חורין: השבוע אני פגשתי מעסיק שהיה לו כבר 250 מתמחים, 15 בזמן נתון סביב השולחן, כל אחד בשפה אחרת.
לירן אבישר בן חורין: קוראים לזה 360-5 הם עושים ספורט לכל העולם, הם עושים שם התמחות, הם באים לחצי שנה או שנה של התמחות, חלק מהם עושים מרקטינג, חלק מהם עושים דיגיטל, חלק מהם עושים סייל.
לירן אבישר בן חורין: מה שיפה בארץ זו התרבות.
לירן אבישר בן חורין: בארצות הברית אתה נכנס כמתמחה, אתה תעשה צילומים, תגיש תה, תצפה.
לירן אבישר בן חורין: בישראל, אם אתה מוכשר הדלת נפתחת.
לירן אבישר בן חורין: אתה יכול למצוא את עצמך במיוחד בסטארט-אפ קטן תוך כמה חודשים, פתאום אתה דירקטור אוף מרקטינג.
לירן אבישר בן חורין: בהמשך לזה אני אומרת לכם שעבר בכנסת לפני שנתיים, חבר הכנסת נחמן שי קידם חקיקה שאפשרה לבוגרי מסע לקבל ויזת עבודה לחצי שנה, אתה יכול לראות את התוצאות נחמן, 2,500 ויזות עבודה ניתנות בשנה לבוגרים שלנו שמבקשים להאריך בחצי שנה את שהותם.
לירן אבישר בן חורין: אז הם נמצאים חמישה חודשים, הם נכנסים לאיזה מקום התמחות, בעל הבית אומר לו "בוא תישאר איתי".
לירן אבישר בן חורין: הוא לא רוצה לעלות עדיין, הוא מתלבט, הוא מבקש ויזת עבודה.
לירן אבישר בן חורין: תבינו את המשמעות של זה.
לירן אבישר בן חורין: מחצי שנה שהות בתוך תכנית שמימנו, אנחנו משחררים אותו לשוק החופשי לעוד חצי שנה, כשהדרך להישאר פה או לייצר נטוורק עסקי מאוד משמעותי לישראל נסללת.
לירן אבישר בן חורין: בסך הכל לוועדה הזאת זה חשוב, 35,000 צעירים עלו ארצה במהלך השנים לפי הנתונים שבידינו, להערכתי אפילו יותר.
לירן אבישר בן חורין: יש המון קושי בנתונים האלה, זה נכון, כשרבים מהם הם מברית המועצות לשעבר ומצרפת, יש גם גידול בעולים מדרום אמריקה שבוחרים להשתקע בישראל, אנחנו חושבים שזה קשור מאוד לאסטרטגיה של פיתוח קריירה.
לירן אבישר בן חורין: כשצעיר מרגיש נוחות במקום העבודה הוא יכול לעבוד ב ישראל, כשיש לו איזו שהיא רשת חברתית, תזכרו שהם גרים הרבה פעמים בדירות, הם מקבלים איזה שהוא וייב לגבי איך חיים פה כמו ישראלים, לא כמו תיירים.
לירן אבישר בן חורין: אני חושבת שזה יוצר גשר מאוד מאוד בריא וטוב לעליה ויש לנו שיתוף פעולה טוב עם משרד העלייה והקליטה.
לירן אבישר בן חורין: רגע.
לירן אבישר בן חורין: מסע Israel teaching fellows זה פרויקט שלנו, עם משרד החינוך, בדחיפה של שר החינוך והתפוצות, פרויקט שאנחנו אוהבים אותו מאד וגאים בו.
לירן אבישר בן חורין: אנחנו הצלחנו במאמצים של השר ושל משרד התפוצות להכפיל אותו מ-130 ל-250 בשנתיים האחרונות.
לירן אבישר בן חורין: צעירים שמלמדים היום ב-15 רשויות מקומיות, ב-150 בתי ספר, 25 שעות שבועיות, גרים בקהילה, אחר הצהריים מלמדים במתנ"סים מבוגרים, מכינים צעירים לבגרות, הולכים לעשות ביקור בית, הם הופכים להיות חלק בלתי נפרד מהקהילה.
לירן אבישר בן חורין: לראייתנו כשמתרחש הדבר, הרגע הזה שבו צעיר מרגיש נוח בקהילה, בבית שאן, באר שבע, בכל מקום אחר מתרחש המיזוג הזה שהוא לחיים.
לירן אבישר בן חורין: אתה הולך ואחרי חמש שנים לא משנה איפה נתפוס אותך, סביר להניח שישראל משחקת תפקיד משמעותי בחייך.
לירן אבישר בן חורין: יש לנו בהמשך נתונים על האימפקט והתוצאות.
לירן אבישר בן חורין: אנחנו רק נאמר לכם, כיון שאנחנו לא נראה אותם עכשיו, שמסע היא כר פורה למנהיגות העתיד של העם היהודי שהיא סוגיה מאוד מאוד רגישה שלא עלתה היום בדיון הזה, והיא מקדמת ברמה משמעותית נכונות של צעירים להילחם ב-BDS, ולהגן על תדמיתה של מדינת ישראל והיא כמובן משפיעה השפעת עומק על שאלות של זהות יהודית והקשר למדינת ישראל.
לירן אבישר בן חורין: תודה לכם.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע על עוד פרויקט ואז ניתן לאנשים לשאול שאלות.
אברהם נגוסה: הפרויקט הוא תגלית אמהות.
דנה סנדר מולה: תודה.
דנה סנדר מולה: שלום לכולם, אני מייצגת ארגון שנקרא JWRP, Jewish woman renaissance project, ובאמת פרויקט הדגל שלנו בשיתוף משרד התפוצות הוא מומנטום MOM MENTOM, מי באמת מקבלת ההחלטות העיקרית בנוגע לעתיד המשפחה שלה?
דנה סנדר מולה: האישה, האם ברוב המקרים מקבלת החלטות מאוד משמעותיות לגבי איפה תגור המשפחה, לאיזה חינוך ילכו הילדים ובאמת מה תהיה מערכת החיברות שלהם.
דנה סנדר מולה: ההחלטות האלה במידה רבה מאוד לא משפיעה רק על עתיד אותם הילדים אלא גם משפיעה על עתיד הנכדים של אותה משפחה והדורות הבאים שיבואו אחריה.
דנה סנדר מולה: בעצם לפני תשע שנים חברו להן ביחד שמונה נשים מאזור וושינגטון די.
דנה סנדר מולה: סי, שמונה נשים שבאו מרקעים לחלוטין מגוונים, אורתודוכסיות, קונסרבטיביות, רפורמיות, אבל כולן עם תשוקה גדולה לעם ישראל ובעצם לחשיבות שבהמשכיות אותו הנר הדולק שימשיך קדימה.
דנה סנדר מולה: כשהן התאספו ביחד הן אמרו "איך אנחנו יכולות בעצם לעשות משהו שתהיה לו השפעה עמוקה על העם היהודי בצורה יעילה וזריזה" והן אמרו "אנחנו נלך על נשים" לא כי הן נשים, אלא כי אם אתה רוצה להגיע ל-ROI הגדול ביותר, ההשקעה המוחזרת, אתה משקיע באמא אתה מקבל את כל המשפחה.
דנה סנדר מולה: התפיסה שלנו אומרת שאם אתה משפיע על אמא שהיא נמצאת בשלב בחיים שלה שהיא במקום יציב, היא במקום בשל, היא נכונה ויכולה לקבל החלטות משמעותיות לגבי איך המשפחה תחיה, באיזה אופן, איפה ינפשו בקיץ, לאיזה בית ספר או קמפ, אם בכלל, הילד שלהם ילך אליו וכולי, היא באמת נמצאת במקום הזה וביכולות של לקחת אחריות ולעשות שינויים משמעותיים עבור כל המשפחה שלה.
דנה סנדר מולה: לכן אם אתה משקיע באשה, אתה משפיע על משפחה.
דנה סנדר מולה: אתה משפיע על מספיק משפחות, אתה משפיע על קהילה, וכשאתה משקיע על הרבה מאוד קהילות, אתה יוצר ממש שינוי משמעותי בעולם.
דנה סנדר מולה: אז למעשה, אם התחלנו ב-300 נשים בשנה הראשונה, בעזרת משרד התפוצות, ופה באמת אנחנו רוצים להודות למנכ"ל כמובן ולצוות המסור של המשרד שבזכותם זה קרה, הם הציעו לנו שותפות והם אתגרו אותנו מאוד, והיו"ר מקודם דיבר על החשיבות של אירופה, ובאמת משרד התפוצות באו אלינו ואמרו לנו "תכפילו את המספרים שלכם בשנה הראשונה, נעשה פיילוט, אבל תכנסו לאירופה.
דנה סנדר מולה: אנחנו רוצים לראות אתכם גם משפיעים שם".
דנה סנדר מולה: ובאמת כך קרה, ומהתחלה של 300 נשים בשנה היום אנחנו מתקרבים לכ-3,000 בשנה והמספרים הולכים וגדלים.
דנה סנדר מולה: אנחנו היום פעילים ב-26 מדינות, אחת מהן היא כמובן ארצות הברית הרחבה, שרק בתוכה יש לנו למעלה מ-150 שותפויות.
דנה סנדר מולה: איך עובד המודל שלנו?
דנה סנדר מולה: הוא מודל ייחודי.
דנה סנדר מולה: אנחנו לא באים ואומרים "אנחנו ארגון שעכשיו יקים 200 פלוס שלוחות ברחבי העולם" לא.
דנה סנדר מולה: אנחנו אומרים "בואו נסתכל על הזירה הקיימת, נאבחן אילו ארגונים אפקטיביים קיימים בשטח וניכנס איתם לשותפות, נשפיע בהם".
דנה סנדר מולה: אז JWRP היום באמצעות MOM MENTUM, מגיע וחובר ל-JCC, לפדרציות, לבתי כנסת בכלל הזרמים, לקמפים, לכל מיני סוגים של ארגונים יהודיים, עם ה-IAC התחיל שיתוף פעולה מדהים ועכשיו בדיוק היו פה שישה סניפים שלהם.
דנה סנדר מולה: כל מיני ארגונים שונים ומגוונים בעם היהודי שמייצגים אוכלוסיות שונות, ואנחנו נותנים לארגונים האלה את הכלי של מומנטום.
דנה סנדר מולה: מה הכוונה?
דנה סנדר מולה: הארגונים האלה יכולים להציע לנשים בקהילה שלהם, נשים ללא זיקה יהודית, או נשים עם זיקה נמוכה ככל האפשר לעם היהודי, לישראל ולזהות יהודית, ולהציע להן בעזרת הצעה של הגעה לישראל בעצם לחוויה נשית מעצימה ומיוחדת, הן מגיעות וכך למעשה הן נמשכות פנימה לתוך המעגל הזה של הקהילה היהודית, אך הן נרשמות לתכנית של שנה, לא של שמונה ימים.
דנה סנדר מולה: הן בעצם מתחייבות לתכנית של שנה עם נשים מתוך הקהילה שלהן, שנמצאות ברדיוס קרוב אליהן, שברוב המקרים הן לא הכירו לפני, כי הן פשוט לא היו מעורבות בקהילה, אבל לאחר שהן מגיעות לישראל וחוות פה חוויה כל כך משמעותית, כל כך מחברת, וכזו שמשאירה עליהן חותם ולאחר מכן על המשפחות שלהן, הן חוזרות בחזרה לקהילה ואותו ארגון שאיתו הן הגיעו, כמובן בעזרת התמיכה החינוכית של מומנטום, הן ממשיכות ועוברות תהליך של שנה בקהילה הסביב מעגל החיים היהודי ודברים נוספים.
דנה סנדר מולה: חשוב לי לציין כי זה דבר שהוא חדש במומנטום וגם בעזרת דחיפה משמעותית ממשרד התפוצות, הוא הנושא של ישראליות.
דנה סנדר מולה: למעשה בשנים האחרונות על כל אוטובוס, כמו שלירן אמרה קודם, אם אתה כאן ואתה רוצה לחוות את ישראל אתה חייב לעשות את זה גם דרך ישראלים, ועל כל אוטובוס שנמצאות בו נשים מהתפוצות, ואם אוטובוס שלנו יכול להכיל נשים מאוסטרליה, מאיסטנבול ומהונגריה באותו האוטובוס, על אותו אוטובוס יהיו גם נשים ישראליות כי הן חלק מהסיפור, הן חלק מאותה שיחה של עם יהודי שמתרחשת לפעמים כשהן יושבות אחת ליד השניה באוטובוס ולפעמים גם באופן מובנה, אבל השיחה הזאת מאוד מאוד חשובה.
דנה סנדר מולה: אנחנו רואים באמת את יכולות ההשפעה של מומנטום שהן רחובות מאוד ואנחנו רואים את זה בנתונים של שליחה לבתי ספר יהודיים, הישארות לאורך שנים מעורבות בקהילה, הגעה לישראל, חזרה לפה עם המשפחות שלהן וכולי, אנחנו גם רואים אפקט מאוד משמעותי על הישראליות.
דנה סנדר מולה: הישראליות האלה חוות חוויה מכוננת.
דנה סנדר מולה: אחד, הן בדרך כלל מגיעות למסע ואומרות "אה, אני באתי לייצג את ישראל, אני באתי להיות שגרירה", אנחנו מהר מאוד אומרים להן "אתן לא באות להיות שגרירות, אתן באות להיות משתתפות ככל אחת שנמצאת אתכן בחוויה הזו וגם אתן באות להיות במידה הכי משמעותית גשר למדינת ישראל ולתושבים שחיים כאן
דנה סנדר מולה: למעשה הישראליות שמשתתפות בחוויה הזו יוצאות מכאן עם קשר עמוק מאוד לעם היהודי.
דנה סנדר מולה: אמנם הן מתחילות במפגש, אבל מבחינתנו מפגש הוא לא מטרה, המפגש הוא האמצעי לבניית מערכת יחסים.
דנה סנדר מולה: מערכת יחסים שאנחנו משקיעים בה ומטפחים אותה לאורך זמן ואנחנו גם רואים נתונים מאוד מעודדים בנושא הזה בקרב הישראליות והיכולת שלהן להמשיך את הקשר עם הנשים שהן פגשו בתפוצות.
דנה סנדר מולה: מילה אחרונה, מבחינת המטרות שלנו והמטרות של מומנטום אנחנו משקיעים בנושא של חיזוק הזהות היהודית, אנחנו משקיעים בנושא של אחדות ולא אחידות בקרב העם היהודי, ולכן החשיבות שלנו של להביא ארגונים שונים להיות ביחד, ואנחנו משקיעים כמובן בחיבור לישראל.
דנה סנדר מולה: עוד דבר חשוב ביותר מבחינתנו הוא בניית מנהיגות.
דנה סנדר מולה: כל אישה כזו מעצם היותה אמא היא כבר מנהיגה.
דנה סנדר מולה: היא מנהיגה בבית את חלקת העולם הקטנה שלה אבל יש לה גם פוטנציאל אדיר מאוד להשפיע בקהילה, והנשים האלה, אנחנו נותנות להם במסגרת התכנית, הרבה מאוד כלים מעבר לתכנית שהן ממשיכות ועושות בקהילה, יש להן כנסי מנהיגות.
דנה סנדר מולה: משפט אחרון ואני מסיימת.
דגנית סנקר: למה זה רק נשים אבל?
דנה סנדר מולה: אנחנו מאמינים שנשים הן הסוכנות המשמעותיות לשינוי, במשפחה, בקהילה ולאחר מכן בעולם.
דנה סנדר מולה: הנשים הן הסוכנות המשמעותיות ביותר במשפחה בעינינו.
דנה סנדר מולה: מילה אחרונה, המנהיגות הזו לא נגמרת רק בתפוצות, המנהיגות הזאת גם מתפתחת פה בישראל, תכניות מדהימות של נשים ישראליות ונשים בתפוצות שהכירו במסגרת החוויה הזו ויצרו תכניות שמשנות את העולם היהודי.
דנה סנדר מולה: תודה רבה למשרד התפוצות על השותפות המדהימה ולכולכם.
אברהם נגוסה: אנחנו יודעים שמשרד התפוצות פועל דרך הרבה פרויקטים בשיתוף פעולה כמובן עם גורמים, משרדי ממשלה, הסוכנות היהודית ועוד.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע רק חלק בגלל קוצר הזמן, כי אנחנו רוצים שאנשים ישאלו שאלות וגם שותפים יעירו הערות, לכן נשמע על עוד פרויקט, תגלית, אבל אני מבקש שזה יהיה בתמצית.
יהושע בקון: תודה רבה אדוני היושב ראש, תודה רבה לדביר, לחגי, לג'וש ולכל השותפים, וללילך כמובן ממשרד רוה"מ.
יהושע בקון: תודה רבה ללילך שמלווה אותנו על כל צעד ושעל.
יהושע בקון: רק בקצרה, תגלית סוגרת עכשיו את שנת ה-18 שלה, עד היום הבאנו יותר מ-650,000 משתתפים מ-67 מדינות אני חושב, מתוכם כ-100,000 ישראלים, כמו שאמרנו ישראלים הם חלק מהותי בתהליך הזה.
יהושע בקון: הקיץ הזה, ממש בשבוע שעבר סיימנו את עונת הקיץ שלנו, הוא היה הגדול ביותר בתולדות תגלית והבאנו 32,500 משתתפים וכך אנחנו מתקרבים ליעד שלנו שאנחנו מנסים להגיע ל-50,000 משתתפים ואנחנו מקווים שנצליח בכך השנה.
יהושע בקון: כדי להרחיב את הגיוס שלנו פתחנו בתכניות חדשות, הרחבנו את טווח הגילאים עד לגיל 32, יש לנו תכנית אקדמית, יש לנו תכנית התמחויות שנקראת תכנית אקסל, שזה סיפור בפני עצמו.
יהושע בקון: זהו, רק רצינו להגיד תודה לכל העוסקים במלאכה ועל כל העזרה, ועל קידום הפרויקטים השונים, לדביר ולמשרד התפוצות שבאמת אנחנו עובדים איתם באופן מתואם והדוק.
יהושע בקון: תודה רבה ותודה לך אדוני היו"ר.
אברהם נגוסה: המנכ"ל נשאר איתנו כדי לענות על שאלות בסוף.
אברהם נגוסה: אני נותן את רשות הדיבור למשרדי הממשלה אם הם רוצים לדבר.
אברהם נגוסה: נציג משרד החוץ הלל.
הלל נוימן: אני אומר כמה מילים קצרות.
הלל נוימן: כבוד יו"ר הוועדה, מנכ"לים, מנכ"ל משרד התפוצות.
הלל נוימן: אנחנו במשרד החוץ מפעילים שתי מחלקות שקשורות לעניין, מחלקת קהילות יהודיות ומחלקת אנטישמיות.
הלל נוימן: אנחנו מברכים על הפעילות של משרד התפוצות בכל התחום הזה ושותפים לדאגה של משרד התפוצות ונשמח לשתף פעולה בכל דבר ועניין ונשמח גם לתמוך במערכים של משרד התפוצות באמצעות הנציגויות שלנו בחו"ל.
הלל נוימן: הכוח של משרד החוץ בעצם בפרישה שלנו בחו"ל, יש לנו נציגויות בכל מקום בעולם ואנחנו מקבלים מידע בזמן אמת על מה שנעשה בעולם.
הלל נוימן: אנחנו מזהים מספר אתגרים שהעיקרים שבהם זה כמובן ההתבוללות, ההתרחקות מזהות יהודית, חולשת המרכיב הישראלי בזהות היהודית, אנטישמיות ואנטי ציונית, שאנחנו כוללים אותן יחדיו, ביקורת על ישראל בסוגיות שונות שקשורות בעקרן לפלורליזם, היבטים פוליטיים שמשפיעים וסוגיות שונות שמדאיגות את הקהילות היהודיות כמו שחיטה וברית מילה בחו"ל ועוד סוגיות.
הלל נוימן: הנציגויות שלנו בחו"ל מתעסקות עם כל הנושאים האלה יום יום, הנציגויות שלנו גם מונחות, זה אחד המנדטים שניתנים להן והן מונחות לפעול בתחום וזה גם מוגדר על ידי משרד החוץ כיעד אסטרטגי שבראש סדרי העדיפויות.
הלל נוימן: אז אנחנו מייחסים לנושא את החשיבות הראויה.
הלל נוימן: הדגשים שלנו לפחות לשנה הקרובה, ונשמח לשתף פעולה עם משרד התפוצות בעניין, זה לפעול מול קהלים פרוגרסיביים ולפעול מול הדור הצעיר, לשים עין על אנטישמיות שבאה גם מימין וגם משמאל, יש חשיבות מהיכן זה בא ולאן זה הולך, וגם ההבחנה בין קהילות תומכות לבין קהילות נתמכות.
הלל נוימן: אנחנו צריכים להכניס לתוך הפרדיגמות שלנו את העניין הזה שיש קהילות שיכולות לתמוך בישראל ויש כרגע קהילות שזקוקות לתמיכה, מה שנקרא שינוי הפרדיגמה, לכן אנחנו בהחלט שמים עין על זה.
הלל נוימן: אנחנו מברכים את משרד התפוצות על הפעילות.
אברהם נגוסה: את גברת דגנית סנקר, מנהלת אגף בכיר עידוד עליה ותושבים חוזרים במשרד הקליטה.
דגנית סנקר: אני אומר בקצרה כי את הרמז שלך לגמרי הבנתי.
דגנית סנקר: אני רוצה לומר שיושבים פה הרבה מאוד שותפים שכל אחד מרגיש שהוא שותף בחלק כזה או אחר, או נוגע בנושאים בתחום שלי, כל מה שקשור בעידוד עליה, אבל גם – ואני אומרת את זה כאן – כל מה שקשור בישראלים ובני ישראלים שחיים בחו"ל באמצעות 14 בתים ישראלים שהמשרד מפעיל ברחבי העולם.
דגנית סנקר: אנחנו משתפים פעולה עם משרד התפוצות, לא רק בישיבות חגיגיות מהסוג הזה.
דגנית סנקר: אני רוצה לומר, אני חושבת שהפתיחות הזאת – וחגי כאן – לשתף בהכל, להראות את הכל, לחשוף את הכל, והאתגר שלנו צריך להמשיך להיות מה כל אחד חייב שיעשה, מה אחר עושה, ואיפה אנחנו באמת יודעים להעביר אינפורמציה חשובה כי אני שומעת פה על הרבה מאוד ארגונים כמו IAC, כמו הלל, כמו הסוכנות, כמו הצ"א, כמו כל אלה שכולם בעצם עובדים, אני מאמינה שנמשיך למצוא את מנגנוני התיאום המדויקים.
דגנית סנקר: תודה רבה.
אברהם נגוסה: אני עובר לארגונים.
אברהם נגוסה: ברוך יו"ר פורום עולי קווקז.
ברוך ליוייב: אדוני היושב ראש, חברי כנסת, מי שנשאר כאן, אני רואה שכולם הלכו.
ברוך ליוייב: אני מייצג את הקהילה הקווקזית וברצוני להפנות אתכם להמלצה של ועדת ביטון.
ברוך ליוייב: הוועדה המליצה כמה המלצות שרובן לא יושמו.
ברוך ליוייב: רוב ההמלצות שלא יושמו קשורות לעדה הקווקזית שלנו.
ברוך ליוייב: ממש בקצרה, כולם פה מדברים על תפוצות, על יהדות, ואיך שהוא שמים בצד את יהדות הקווקז, אז אנא מכם להתייחס גם לזה.
אברהם נגוסה: לגבי היהודים שנמצאים בקווקז?
ברוך ליוייב: גם פה בארץ וגם בחו"ל.
ברוך ליוייב: אני לא יכול להביא משם יהודים לכאן כשהם אומרים "תשמע, אנחנו לא מרגישים ישראלים אם אנחנו מגיעים לכאן ואין לנו הסטוריה, לא מלמדים אותה בבית הספר" סוג ב' כזה.
ברוך ליוייב: לכן הפניה פה לכל האנשים שיתייחסו גם ליהדות הקווקז.
אברהם נגוסה: המנכ"ל יתייחס.
אברהם נגוסה: אמנם אנחנו בענייני תפוצות - - -
ברוך ליוייב: כן.
ברוך ליוייב: הוא נמצא אז אשמח לשמוע מה הוא אומר.
אברהם נגוסה: אריאל קנדל מנכ"ל קעליטה בבקשה.