GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: לכן אני מבקש מכם לתמצת, ואין צורך לחזור על נקודות שכבר הועלו.
אברהם נגוסה: בבקשה הרב משה לוין מצרפת, סגן הנשיא.
משה לוין: תודה רבה לכם על קבלת הפנים החמה ועל זה שאתם נותנים לנו כמה דקות לדבר על האתגרים שאנחנו חייבים ללחום עליהם היום בצרפת ובאירופה.
משה לוין: אחת הבעיות החשובות שהקהילות צריכות ללחום, לבקש מהממשלות שיעזרו בנושא הביטחון.
משה לוין: יש ממשלות שמציבות חיילים, יש ממשלות שמציבות שוטרים, יש ממשלות שאומרות שהקהילות היהודיות מספיק עשירות לשלם וזו נקודה מאוד חשובה לנו, כי אם אין בטחון ואם הקהילות מרגישות שבתי הכנסיות ובתי הספר לא מאובטחים, הילדים לא יישלחו לבתי הספר וגם לא יגיעו להתפלל.
משה לוין: זאת אומרת תהיה התנתקות בין האנשים והקהילה.
משה לוין: דבר שני שהוא גם מאוד חשוב, ועידת רבני אירופה עובדת מאוד חזק בזה, זה לגבי האנטישמיות, אבל לא אנטישמיות כשנאת יהודים, אלא שמנסים להעביר חוקים נגד ברית מילה, נגד שחיטה.
משה לוין: לא לפני הרבה זמן זה היה באיסלנד, במועצת אירופה ובזה עבדנו מאוד חזק עם ממשלת ישראל, עם הכנסת ,עם עודד בן חור שהגיע, אבל אנחנו צריכים הרבה עזרה בזה, כי פעם זה מדינה סקנדינבית, פעם זה גרמניה, ובזה אף פעם לא מצליחים עד ל-20 שנה.
משה לוין: מצליחים במאבק אחד, אבל כל פעם יש מאבקים אחרים ולכן צריכים לתאם ולעבוד ביחד על זה.
משה לוין: תודה רבה.
אברהם נגוסה: אתה אומר שאנטישמיות היא לא רק ברשתות חברתיות ולא רק ברחובות על ידי אזרחים בודדים אלא גם בתוך הפרלמנט יש מהלכים חוקיים שיכולים להתפרש כאנטישמיות.
משה לוין: כן.
אברהם נגוסה: נשמע את הרב מנחם חיטריק מתורכיה, נציג מדינות הבלקן.
מנחם חיטריק: תודה.
מנחם חיטריק: רציתי לעורר את הנקודה החשובה של הקליטה הרוחנית של העולים לארץ.
מנחם חיטריק: אנחנו בקהילת תורכיה, בשנים האחרונות יש עליה מאוד מוגברת ויש לנו גם עליה של משפחות שהן שומרי תורה ומצוות, יש לנו קהילה של בערך 140 משפחות שומרי מצוות שעלו לרעננה ופתחנו שם בית כנסת של יוצאי תורכיה ואנחנו באמת צריכים את עזרת משרדי הממשלה לא רק בעליה אלא גם בקליטה, זאת אומרת לשמר את הקליטה הרוחנית, את העלייה הרוחנית של הקהילות שלנו שעולות לארץ ולעזור לשמר את הקשר של העולים עם קהילת האם, זה כמובן גם יעזור לתגבר את העלייה וגם לחזק את הקליטה שלהם פה בארץ.
מנחם חיטריק: משרדי הממשלה יכולים לעזור גם במימון וגם בתמיכה אחרת, לחזק את הקשר של היהודים עם היהדות שלהם, של העולים, גם בארץ וגם בקהילות האם בחוץ לארץ.
מנחם חיטריק: תודה רבה שוב ליושב ראש הוועדה וכמובן לנשיא ועידת רבני אירופה ולכל חברי הוועידה.
מנחם חיטריק: תודה רבה.
אברהם נגוסה: יחיה טובול, רב בית הדין דיין ליון צרפת.
יחיה טובול: כבוד יושב הראש וכבוד הנשיא של ועידת רבני אירופה, אני רוצה לומר שתי נקודות ותחילה אני ממש מלא התרגשות לראות כמה יהודי ארץ ישראל אכפת להם על יהדות התפוצות.
יחיה טובול: זה ממש מראה את האחווה הגדולה ואת אמיתות העניין שאנחנו באמת עם אחד.
יחיה טובול: שתי נקודות.
יחיה טובול: כבר הערתי מה שאני הולך להגיד עכשיו כמה פעמים על כמה שולחנות ולצערי הרב עד היום לא ראינו התקדמות ולא ראינו שום שיפור.
יחיה טובול: מדובר על עניין חיטוטי שכבי של בתי חיים בפריז.
יחיה טובול: צריכים לדעת שכל יום כמעט מוציאים מתים ממקומותיהם כדי לקבור מתים חדשים.
יחיה טובול: ממש בצורה נוראה ומבהילה מאוד, ולא נעשה עד היום שום דבר.
יחיה טובול: אולי בעזרת השם מדינת ישראל תוכל לעזור לנו בזה.
יחיה טובול: ממש זה דבר כואב מאוד, כמעט אין יום שלא מחטטים שכבי וזה נוגע באמת לעניין עם מדינות, כיוון שהכל תלוי בחוקי מדינת צרפת אולי מדינת ישראל תעזור לנו.
יחיה טובול: נקודה שניה, הזכרנו כמה פעמים מהיום שהגענו כאן לארץ ישראל את עניין ההתבוללות בתפוצות שהוא ממש מרעיד, הוא ממש מאוד כואב לנו.
יחיה טובול: אני רק רוצה לומר יסוד אחד קטנטן, צריכים לדעת שבשביל להציל יהודים, אלה שהם רחוקים עדיין, יש סוד אחד, הסוד הוא שאור התורה יכולה לקדש את האויר כדי למנוע מההתבוללות הזאת וכל כמה שאנחנו בונים מוסדות של תורה, זה עוזר שההתבוללות תמעט.
יחיה טובול: אז אולי מדינת ישראל תוכל לעזור לנו לייסד מוסדות של תורה בתפוצות, בעזרת השם ובישועתו.
יחיה טובול: תודה רבה על כל האכפתיות שלכם.
אברהם נגוסה: הרב אריה פולגר מוינה.
אריה פולגר: תודה רבה כבוד יושב הראש, בתחילת הדיונים העלו פה את בעיית הגיורים, נקרא להם הלא מוכרים, זאת אומרת גיורים שנעשו על ידי רבנים אורתודוכסים שאיך שהוא לא מוכרים על ידי הממסד האורתודוכסי, לא בארץ ולא בתפוצות.
אריה פולגר: אני רוצה להדגיש פה לפני שאני מסביר נקודה אחת, אני לא רק חבר בוועדה המתמדת של ועידת רבני אירופה, גם חבר מאוד פעיל בהסתדרות רבני אמריקה, מה שנקרא באנגלית rabbinical council of America.
אריה פולגר: RCI.
אריה פולגר: במשך שמונה שנים נבחרתי לוועד המרכזי שם ולכן אני חושב שאני מביא מבט גם אירופאי וגם אמריקאי לזה.
אריה פולגר: בעיית הגיורים הלא מוכרים היא בעיה מורכבת.
אריה פולגר: זה לא דבר שאפשר לפתור בדקה.
אריה פולגר: אני אתן לכם למשל, בלי לתת שמות.
אריה פולגר: פה בוועדה הביאו בחודשים ובשנים האחרונות כמה וכמה פעמים מקרים של רבנים שגיורים שלהם הוכרו בעבר ופתאום יש גיורים שלא מכירים.
אריה פולגר: אני הקטן, במקרה, מכיר את הסיפורים גם מהצד האמריקאי, מהצד הישראלי ומהצד האירופאי, יודע מה שקורה מאחורי הפרגוד ויודע שבתקשורת מביאים דברים מאוד פשוטים שהם פשוט לא תואמים לאמת.
אריה פולגר: מאוד מאוד חשוב להבין שבשאלה זו אי אפשר לפתור אותה בקלות, ב.
אריה פולגר: אי אפשר לעבוד בחסרון אינפורמציה.
אריה פולגר: צריך לבדוק מה הסיבה.
אריה פולגר: למשל, אני אתן לכם משהו אחד שרב ידוע, בלי שם, שאמרו עליו "הוא גייר אנשים ידועים, מוכרים, ואחרי מספר שנים פתאום לא רוצים לקבל גיור שלו".
אריה פולגר: מה שלא נאמר בתקשורת, שהעובדות האלה לא נכונות אלא מדובר פה ברב שהגיע לבית דין מרכזי וידוע, שעבד אתם משך שנים וכל מה שהוא עשה בבית הדין המרכזי הזה מוכר וידוע ומקובל, וגם בצד עשה גיורים משל עצמו.
אריה פולגר: אז לא מדובר פה באדם שיש באיזה מקום רחוק מבית דין ועשה גיורים שלו ויש קו לא מתוקן, לא ישר לגבי - - -
אלעזר שטרן: אבל אחר כך הכירו בגיור שלו.
אברהם נגוסה: לא ניכנס לשמות.
אברהם נגוסה: בעניין ההכרה בגיור.
הרב אריה פולגר: הנקודה ברורה.
הרב אריה פולגר: שצריכים עובדות נכונות.
הרב אריה פולגר: ולצערי בנושא הזה אני חייב לומר, אי אפשר לסמוך על מה שכותבים בתקשורת, צריכים לחקור כל מקרה לגופו.
הרב אריה פולגר: ובכל דבר, וזה אני יודע.
אברהם נגוסה: הרב פנחס גולדשמידט.
פנחס גולדשמידט: כבוד היושב ראש ד"ר נגוסה, תודה רבה על ההזמנה.
פנחס גולדשמידט: אנחנו מאוד שמחים, זו פעם ראשונה שוועידת רבני אירופה מגיעה לוועדת הכנסת עם כל הוועדה המתמדת, אנחנו מאגדים יותר מ-700 רבנים וכאן נמצאים חשובי הרבנים, הרבנים הראשיים ואבות בתי הדין באירופה והם דיברו על נושאים שמאוד נוגעים לנו ומאוד כואבים לנו.
פנחס גולדשמידט: אולי ברמז, אנחנו יודעים שאין דברים שקורים סתם ככה, שדווקא ועדת התפוצות נמצאת במקלט פה בכנסת.
פנחס גולדשמידט: אולי זה סמל למה שקורה במדינות שלנו בחוץ לארץ.
פנחס גולדשמידט: אני גם רציתי להוסיף שחוץ מהרבנים נמצאים כאן איתנו מנהיגי הקהילות שמאוגדים אצלנו בוועדת הפטרונים בראשותו של ד"ר בוריס מינץ וגם נמצאים איתנו גם חברי ועדת פטרונים גם מהארץ וגם מאירופה וגם מארצות הברית, אפשר לראות את שמותיהם באתר שלנו.
פנחס גולדשמידט: לפני שאכנס לנושאים שדיברנו עליהם, אני רוצה לומר שאנחנו כנראה הארגון הבינלאומי היהודי היחיד שהשפה הרשמית שלו היא עברית.
פנחס גולדשמידט: זה לא אומר שכל אחד מדבר עברית כמו אדם שנולד בארץ, אבל כשאנחנו מדברים, השפה שלנו היא השפה העברית.
נחמן שי: גם אלה שנולדו בארץ לא מדברים עברית כמו אלה ש- - -
אברהם נגוסה: אם כבר דיברת, אני צריך להציג את ד"ר נחמן שי חבר הכנסת, הוא מתמיד בוועדה שלנו בעיקר נושא התפוצות הוא מוביל את העניין.
נחמן שי: אני מאוד מעריך את הרבנים ו- - -
פנחס גולדשמידט: רציתי גם להוסיף ולומר שמאז שבאנו, כמו שאמרת, לפני שנתיים, חלו כמה שינויים בין מה שקורה פה בארץ וגם מה שקורה בתפוצות וגם ביחסים בין ישראל לתפוצות.
פנחס גולדשמידט: הדבר שכבר דיבר עליו עמיתי הרב שלמה נח מנדל, זה שישראל העבירה את חוק הלאום ואני חושב שחוק הלאום הוא חוק חשוב ביותר לא רק לתושבי ישראל הוא אפילו יותר חשוב ליהודים שיושבים בתפוצות ואני מצטט פה את סעיף 6.ג מחוק הלאום: "המדינה תפעל לשימור המורשת התרבותית, ההיסטורית והדתית של העם היהודי בקרב יהדות התפוצות".
פנחס גולדשמידט: מה זאת אומרת?
פנחס גולדשמידט: רבותי, כשקמה מדינת ישראל לפני 70 שנה ואנחנו הגענו עכשיו לכבוד 70 שנה של מדינת ישראל, המדינה הייתה מדינה של העולם השלישי, מדינה ענייה ויהודים אמרו מי הוא ציוני טוב?
פנחס גולדשמידט: זה יהודי אמריקאי שנותן כסף ליהודי אנגלי לעזור ליהודי מפולניה או מרוסיה לעלות לארץ.
פנחס גולדשמידט: רבותי, אנחנו הגענו היום למדינת ישראל, מדינה של העולם הראשון.
פנחס גולדשמידט: אם אנחנו מדברים שהחלק של הכלכלה החדשה, של הסטארט אפ וה-IT, יחסית הגודל שלה יותר גדול מאשר באירופה וגם החידוש בכלכלה פה הוא אדיר, ועם כל בעיות הביטחון ועם כל ההפצצות מעזה או ממקומות אחרים, אנחנו רואים, ברוך השם, אני רוצה לומר על כל הרבנים, חוץ משהם מדברים עברית, יש להם פה הורים בארץ, יש את אמא שלי כאן שעלתה לארץ, הורי עלו לארץ, יש להם ילדים ונכדים בארץ כמונו, אנחנו קשורים בכל רמ"ח אברינו לכל מה שקורה בארץ ואנחנו גם כשיש התקפות על מדיניות של הממשלה, של מדינת ישראל, כבוד היושב ראש, אני יכול לומר לך שהרבנים שלנו הם הנציגים, הם השגרירים של מדינת ישראל בלי לקבל משכורות ממשרד החוץ, והם אלה ששומרים על השם הטוב של המדינה ושל העם היהודי.
פנחס גולדשמידט: המלאכה לא קלה.
פנחס גולדשמידט: היום באירופה כידוע, ואני לא מדבר רק על האיחוד האירופאי, במדינות אירופה השונות יש ניכור וגם שנאה מסוימת למדינה ולראשי המדינה.
פנחס גולדשמידט: ואנחנו רואים גם, כשאנחנו מדברים על הסכנות שיש כיום באירופה אנחנו מדברים על סכנות משלושה צדדים.
פנחס גולדשמידט: הסכנה הראשונה היא הסכנה של האיסלאם הקיצוני, ההתקפות שהיו נגד בית הספר בטולוז, בתי הכנסת בקופנהאגן, המוזיאון היהודי בבריסל, ההתקפות האלה שגרמו עד היום לטראומה אדירה של יהדות צרפת ויהדות אירופה.
פנחס גולדשמידט: אבל אפשר לומר שיש חדשות טובות בנושא הזה, שאחרי שארלי הבדו האירופאים הבינו שלא רק היהודים בסכנה, אירופה בסכנה, שירותי הביטחון של כל אירופה התחילו לעבוד ביחד והתחילו לשתף פעולה והתחילו ללחום באמת בטרור, ואנחנו ברוך השם ראינו שבשנה וחצי האחרונים לא הייתה התקפה משמעותית נגד הקהילה היהודית באירופה.
פנחס גולדשמידט: הסכנה השנייה, האתגר השני שיש לנו זה כמו שנאמר גם על ידי הרב משה לוין, האתגר השני הוא אתגר החקיקה, שהייתי קורא לזה אנטישמיות פוליטיקלי קורקטית, של הגבלת חופש הדת של היהודים.
פנחס גולדשמידט: האמת שהכוונה של המחוקקים היא בעיקר נגד המוסלמים, יש 40 מיליון מוסלמים באירופה, אבל אנחנו הנזק העקיף.
פנחס גולדשמידט: אבל מפלגות הימין הקיצוני מאוד שמחות שגם אנחנו הנזק העקיף, וברור שלאחרונה אנחנו עוברים עם כל רבני אירופה, גם עם יהדות ארצות הברית, אנחנו רוצים לראות שגם בכנסת ישראל כל פעם שיש איזו שהיא הצעת חוק באיזו מדינה לאסור שחיטה, לאסור ברית מילה, גם לאסור את החינוך היהודי הפורמלי, יש כזאת יוזמה בשבדיה ועכשיו יש גם בעיות באנגליה, אנחנו רוצים לראות חברי כנסת בארץ שעושים הצעות לסר היום, אנחנו רוצים לשמוע חברי כנסת, אנחנו רוצים שחברי פרלמנט בסקנדינביה, באיסלנד, בכל מקום ומקום ידעו שברגע שמעלים את הנושא הזה הם באמת מעלים לשאלה את היחסים שלהם עם מדינת ישראל.
פנחס גולדשמידט: אנחנו צריכים להזכיר שבשביל הפרוטסטנטים, במדינות סקנדינביה ובכל המקומות האלה, גם ברוסיה, בכל מקום, מאוד חשוב להם להגיע לארץ.
פנחס גולדשמידט: הם חושבים על המנהג שלהם לעלות לרגל למקומות הקדושים שלהם בארץ, ואם ברגע שבארץ יגידו "חבר'ה, אתם מתנהגים שלא בסדר" אני חושב שדבריהם של חברי הכנסת ודבריהם של חברי הממשלה יישמעו.
פנחס גולדשמידט: לכן אני גם אומר, לדאבוני יש כמה חברי כנסת שהביעו תמיכה ביחסים עם מפלגות הימין הקיצוני באירופה.
פנחס גולדשמידט: ולמה הם רצים אחרינו?
פנחס גולדשמידט: לא בגלל שיש כל כך הרבה יהודים באירופה, נשארו 1,600,000 יהודים באירופה, הם רצים אחרינו בגלל שהם רוצים את חותמת הכשרות שלנו.
פנחס גולדשמידט: הם אומרים "אם היהודים בוחרים בשבילנו, אם איזה חבר כנסת ישראל בא עם כיפה ויושב איתנו, אז אנחנו כשרים, אנחנו יכולים לבוא בקהל".
פנחס גולדשמידט: רבותי, אל לנו לשכוח שהרבה ממפלגות הימין הקיצוני נוסדו על ידי קציני אס.
פנחס גולדשמידט: אס.
פנחס גולדשמידט: למשל כמו באוסטריה, אביה של מארין לה פן, אפילו שהיא ניסתה להתגרש מאביה, אנטישמי קיצוני וגם בת אחותה.
פנחס גולדשמידט: רבותי, אנחנו משחקים באש.
פנחס גולדשמידט: האתגר השלישי מגיע מהשמאל הקיצוני שמשתלט על השמאל, זה מה שקורה עכשיו באנגליה, השנאה, האנטישמיות המכוסה באנטי ישראליות.
פנחס גולדשמידט: שוב, מותר להיות אנטי ישראלי, זה פוליטקלי קורקט, אדם כמו ג'רמי קורבין, אבל ברגע שאנחנו מסירים את הכיסויים אנחנו רואים שזה לא רק אנטי ישראליות, זה גם אנטישמיות.
פנחס גולדשמידט: אלה האתגרים שלנו.
פנחס גולדשמידט: אני מאמין שבשיתוף פעולה עם מוסדות הממשלה וגם עם הכנסת, היום יש לישראל דעה, יש לה דיבור, קולה של ישראל נשמעת בנושאים האלה, לא רק כשחס ושלום הורגים יהודים או מפוצצים בתי כנסת.
פנחס גולדשמידט: גם בנושאים של חוקה אנטי דתית וגם בנושאים אחרים, אנחנו רוצים לשמוע את קולה של כנסת ישראל ואנחנו גם רוצים לראות שהיום מדינת ישראל, כמו שאמר הרב מנדל, היום יש לנו מליוני יהודים בחוץ לארץ, בארצות הברית, בדרום אמריקה וגם באירופה.
פנחס גולדשמידט: חלק גדול של היהודים עומד להתבולל, הערובה היחידה ואמרתי את זה בביקור הראשון של ראש הממשלה של ישראל ברוסיה ב-1994, יצחק רבין המנוח, שללא חינוך יהודי לא יהיו יהודים וללא יהודים לא תהיה עליה.
פנחס גולדשמידט: אנחנו חוששים שמערכת החינוך היהודית ציונית כמו חפציבה וכמו בארצות אחרות שנוצרה בזמנו על ידי ממשלת ישראל קטנה והולכת.
פנחס גולדשמידט: אין שום סיבה לזה, ברוך השם בישראל יש הרבה יותר משאבים היום מאשר לפני 30 שנה, יש יותר צורך, יש גם הבנה, יש את חוק הלאום וחוק הלאום מחייב את מדינת ישראל לעסוק בנושא הזה, זה לא רק איזה רעיון של איזה שר לעסוק בנושא, אלא חוק יסוד של מדינת ישראל מחייב את המדינה לדאוג לכל אזרחיה הפוטנציאליים, הווה אומר לכל היהודים שנמצאים בתפוצות.
פנחס גולדשמידט: כבוד היושב ראש אני מודה לך מאוד.
אברהם נגוסה: אנחנו עוברים עכשיו למשרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: כיוון שאתם מוזמנים לטקס בשעה 10:00, אני רוצה התייחסות ממשרדי הממשלה לנקודות שהעליתם.
אברהם נגוסה: ראשית משרד התפוצות, בבקשה.
רעות מושונוב: שלום ותודה ליושב הראש.
רעות מושונוב: כמו שאמר היושב ראש בפתיחה אנחנו שמחים לשתף פעולה עם ועידת רבני אירופה ואני מברכת בשם המשרד גם את יו"ר הוועידה הרב גולדשמידט וכמובן את חברי הוועידה.
רעות מושונוב: אנחנו כמובן פועלים ומשתפים פעולה עם כל קהילות אירופה, גם במאבק באנטישמיות, גם בחינוך יהודי פורמלי ובלתי פורמלי.
רעות מושונוב: דיברו כאן על נושא "חפציבה" אז אני רוצה לעדכן.
רעות מושונוב: משרד התפוצות וכמובן בשיתוף משרד החינוך מאד מאמין בפרויקט הזה ומתכוון להמשיך אותו וכבר השנה הקרובה אנחנו נמשיך אותו באופן מועצם יותר ורחב יותר ממה שהוא היה עוד לפני, וכמו שדיברתם גם עם השר ונפגשתם איתו לפני יומיים, וגם עם מנכ"ל המשרד, אנחנו מתכוונים לקחת את הפרויקט בכל הכוח ואנחנו באמת מאמינים וחושבים שהפרויקט ב-FSU, הוא קריטי להמשך הפעילות והחינוך היהודי בתפוצות.
אברהם נגוסה: בבקשה המשרד לנושאים אסטרטגיים.
אברהם נגוסה: יונתן לוי.
יהונתן לוי: קודם כל תודה ליושב ראש לחברי הכנסת ולמשתתפים הנכבדים שנמצאים כאן על ההזמנה שלנו לפורום הזה.
יהונתן לוי: האנטישמיות החדשה, אנטי ציונות מוצאת את ביטויה ב-BDS, ובדה לגיטימציה כנגד ישראל, שזו תופעה רחבה יותר, ונגוע בקשרים לארגוני טרור.
יהונתן לוי: משרדנו פועל עם ארגונים פרו ישראלים, יהודים ולא יהודים רבים באירופה במטרה להגביר את האפקטיביות של המלחמה בדה לגיטימציה ולהציג את פניה היפות של ישראל.
יהונתן לוי: ע לפי החלטת השר גלעד ארדן משרדנו מתמקד באופן כמעט בלעדי באירופה, בארצות הברית יש פעילות פרו ישראלית ענפה ומשופעת במשאבים, כאשר באירופה המצב שונה.
יהונתן לוי: אנחנו מודעים לכך ומתאימים את עבודתנו בהתאם.
יהונתן לוי: ישנה עליה מדאיגה באנטישמיות באירופה.
יהונתן לוי: אנחנו קוראים ליושבים סביב השולחן כאן לסייע בקידום אימוץ הגדרת האנטישמיות של ה-IHRA, International holocaust remembrance alliance שכוללת בתוכה גם את האנטי ציונות ואת ההבדלה של ישראל מיתר המדינות ביטוי לאנטישמיות.
יהונתן לוי: אנחנו קוראים ליושבים כאן גם לשלב כוחות במלחמה ב-BDS ובדה לגיטימציה.
יהונתן לוי: תודה רבה.
אברהם נגוסה: ממשרד החוץ עקיבא בבקשה.
עקיבא תור: תודה היושב ראש.
עקיבא תור: יש למשרד החוץ שעה עם הרבנים מחר לעבוד על כל הנושאים שהעלינו אז אני אתמקד בדברים אחרים.
עקיבא תור: רציתי להגיד לרבנים שמשרד החוץ מאוד מאוד מעריך את המנהיגות שלכם ואנחנו רוצים להעמיק את שיתוף הפעולה אתכם ברמת הנציגויות וברמת מטה.
עקיבא תור: מחר יש לנו שעה שלמה, אני רוצה להתייחס פרט-פרט לדברים שדיברנו עליהם.
עקיבא תור: הרב פנחס, יש לי בקשה ממך.
עקיבא תור: אנחנו, מדינת ישראל ומשרד החוץ אתכם לגמרי ורואים איתכם עין בעין בנושא האנטישמיות מימין ומשמאל, מבקש את סיועכם מול גורמים מסוימים שאינם מבינים את הנקודה.
עקיבא תור: לגבי הנושאים של החקיקה - - - מדינת ישראל לא יכולה להוביל את המאבק במדינות שלכם אבל אנחנו בוודאי לא אדישים ושגרירי ישראל מעלים את הנושאים האלה.
עקיבא תור: לעניות דעתי אנחנו צריכים לעבוד לשפר את הכלים שלנו.
עקיבא תור: זה לא ייתכן שהמתקפה על שחיטה הכשרה באירופה תהיה על בסיס שיקולים הומניטריים כאילו, כאשר המטרה העיקרית של ההלכה זה שהשחיטה תהיה הומנית.
עקיבא תור: יש איזה שהיא בעיה עם כלי ההסברה שלנו, אנחנו צריכים לעבוד יחד אבל אנחנו נרחיב את הדיבור מחר.
אברהם נגוסה: לפני שאסכם את הדיון ידבר חבר הכנסת ד"ר נחמן שי.
נחמן שי: תודה רבה אברהם, ברוכים הבאים לכנסת.
נחמן שי: היה לי בעבר שיתוף פעולה חשוב איתכם ועם רבנים אחרים כשמועצת אירופה התערבה בנושאים של ברית המילה, שחיטה וכדומה.
נחמן שי: ניהלנו אז מאבק גדול כדי לבטל את ההחלטה של מועצת אירופה אם אתה זוכר, זה לא היה פשוט כל כך כי לפי העיקרון שאם טיפש אחד זורק אבן לבאר גם עשרה חכמים לא יכולים להוציא אותה, אז היינו צריכים להעביר החלטה חדשה, אבל העברנו ועצרנו את זה.
נחמן שי: היו שראו בזה עניין של אנטישמיות, אבל לא משנה, ואתם כולכם בדרככם ובמקומותיכם סייעתם לעניין.
נחמן שי: אני מאוד הייתי מאוכזב מהקשר שבין מדינת ישראל לבין הקהילות היהודיות בעולם.
נחמן שי: אני חושב שמדינת ישראל מזניחה את חלקה ואת תפקידה בקשר הזה.
נחמן שי: אנחנו היום פה במדינת ישראל רוב העם היהודי ויש עלינו אחריות כבדה להמשך עתידו של העם היהודי במקומותיו.
נחמן שי: ההתבוללות, אני לא צריך ללמד אתכם, אתם חיים את זה יום יום, יודעים שההתבוללות מכלה אותנו וצריך להילחם בה, וצריך לעשות כל מאמץ כדי לחנך דורות חדשים של ילדים וילדות יהודיים ולהשקיע בחינוך, כי עובדה היא שמי שמתחנך בחינוך יהודי נשאר קשור ליהדות ומי שלא, הולך לדרכים אחרות ונעלם לנו.
נחמן שי: זה היום האויב מס' 1 של העם היהודי, תאמינו לי, יותר מאנטישמיות ויותר מה-BDS, והגידיאס והשמידיאס, סליחה, אל תיעלב.
נחמן שי: זה לא- - - של העם היהודי.
נחמן שי: אני חושב שיש לנו אחריות היסטורית.
נחמן שי: דווקא בדור הזה לשמור על עתידו של העם היהודי, ולכן בלי להכנס לזרמים, אני מאלה שחושבים שגם הזרמים האחרים צריכים להתקבל ואולי אתם חושבים אחרת וכן הלאה, יש לי תפיסה שונה, גם אני חושב שאלעזר שיושב פה חושב כך וגם אברהם, אנחנו רואים ראיה, אבל זה לא משנה בעיני.
נחמן שי: כל מי שרוצה להיות יהודי ובחר להיות יהודי ושולח את ילדיו לבית ספר יהודי ומגיע לבית כנסת ומקיים את המנהגים היהודיים, בעיני הוא בסוף יהודי והוא יביא אחריו יהודים.
נחמן שי: אחרת אנחנו נראה איך העם היהודי ששרד את כל ההיסטוריה הארוכה שלו הולך ונעלם חס וחלילה.
נחמן שי: לכן אני כאן בשביל להגיד לכם תודה, אני עומד לרשותכם כחבר כנסת, אני פעיל בראש קבוצת הידידות בין ישראל לגרמניה, שהיא מדינה חשובה מאוד בהקשר הזה וגם המוסדות האירופאיים, כל מה שאני אוכל לעזור לכם, אני לא עוזר לכם, אני עוזר לי ואני עוזר לכולנו ותודה רבה לך על המפגש, אברהם.
אברהם נגוסה: קודם כל הוועד המברכת על ועידת רבני אירופה שקיימתם את הכנס השנתי שלכם 70 שנה למדינת ישראל בירושלים, עיר הבירה שלנו ולכן הערכתנו אליכם רבה.
אברהם נגוסה: דבר שני, באתם לבית המחוקקים להשמיע ולשמוע איך אנחנו מתמודדים עם הבעיות הקיימות ואיך אנחנו עובדים בשיתוף פעולה על מנת להתמודד עם הבעיות האלה.
אברהם נגוסה: מדינת ישראל רואה את יהדות התפוצות כנכס אסטרטגי לחיזוקה לש מדינת ישראל ולחיזוקו של העם היהודי.
אברהם נגוסה: אנחנו משפחה אחת ועם אחד.
אברהם נגוסה: מה שכואב לכם, כואב לנו מה שכואב לנו כואב לכם.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו צריכים לעבוד ביחד כדי לחזק את הקשר הזה.
אברהם נגוסה: ועדת העלייה והקליטה קוראת למשרדי הממשלה לשתף פעולה ולחזק את שיתוף הפעולה ולהרחיבו כדי שיינתן מענה לשאלות שעלו כאן בתחום החינוך, הביטחון, בתחום החוקים שנחקקים במדינות שונות נגד היהדות וגם נגד אלימות אנטישמית, בכל זה אנחנו יכולים לעשות במשרדי הממשלה לפי החוקים שלנו, שציטטו את הסעיפים בחוק הלאום, אם אנחנו נפעל וניתן את התקציבים ונעזור לכם בשיתוף פעולה, אנחנו נשיג את המטרה.
אברהם נגוסה: אני רוצה שוב לברך אתכם.
אברהם נגוסה: תיהנו מזמנכם פה בארץ ישראל ותצליחו במשימה, כולנו ביחד נתגבר על המכשולים הקיימים.
אברהם נגוסה: ביום הזה אני רוצה לומר שאנחנו מזדהים עם כל תושבי הדרום, מה שעובר על התושבים שם ומחזקים את צבא הגנה לישראל, את בנינו ובנותינו, חיילי צבא ההגנה לישראל שעושים את העבודה ומגנים עלינו.
אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך ונתפלל שהניצחון יהיה לצידנו וגם העורף שמראה כל הזמן שעם ישראל חזק ומאוחד בדברים האלה.
אברהם נגוסה: אנחנו מזדהים איתם ובוודאי אנחנו גם שולחים את תנחומינו למשפחות ההרוגים והחלמה מהירה לפצועים.
אברהם נגוסה: היום אנחנו מקיימים דיון בנושא הסברה לעולים חדשים בשפתם על התמודדות וסכנות במחלת הסוכרת, לציון יום הסוכרת הבינלאומי בכנסת.
אברהם נגוסה: כוועדת העלייה והקליטה אנחנו מתמקדים במה קורה בקרב העולים החדשים.
אברהם נגוסה: אנחנו גם מבינים שלפי מה שקורה בעולם וגם בישראל, הסוכרת בישראל נמצאת במגמת עליה מתמקדת, אם כי גם בעולם הנושא הזה כמעט אותו דבר.
אברהם נגוסה: אני רוצה לציין כמה נתונים.
אברהם נגוסה: קודם כל בעולם ובישראל ובפרט בקרב העולים החדשים.
אברהם נגוסה: מספר חולי סוכרת מסוג 2 יגיע בשנת 2025 ל-319 מיליון ועוד 418 מיליון יסבלו מהפרעה בהעמסת סוכר.
אברהם נגוסה: בישראל, כמו במדינות אחרות, סוכרת היא בין המחלות הכרוניות השכיחות ביותר ומהווה נטל כבד על מערכת הבריאות, על החולה ועל משפחתו.
אברהם נגוסה: הסוכרת בישראל כמו גם בעולם, נמצאת במגמת עליה עקבית.
אברהם נגוסה: על פי אומדנים, מספר החולים בעולם צפוי להגיע בשנת 2030 לכ-439 מיליון.
אברהם נגוסה: בשנת 2011 היוותה הסוכרת את סיבת המוות הרביעית בישראל, 5.4% מכלל הפטירות, כ-2,196 פטירות היו בגלל מחלת הסוכרת.
אברהם נגוסה: בהנחה ששיעורי החולים בסוכרת בקרב קבוצות הגיל השונות יישארו דומים לאלה של שנת 2012, המספר הכולל של החולים בישראל מאובחנים ולא מאובחנים בשנת 2030 צפוי להגיע לכ-975,600 מקרים בהם 718,200 מאובחנים וכ-239,400 שאינם מאובחנים.
אברהם נגוסה: בהנחה ששיעורי החולים בסוכרת ימשיכו לעלות, מספר החולים צפוי להגיע בשנת 2030 ללמעלה ממיליון מקרים.
אברהם נגוסה: בשנת 2014 הוקם רישום לאומי לסוכרת במרכז הלאומי לבקרת מחלות במשרד הבריאות, בשיתוף כל קופות החולים.
אברהם נגוסה: המטרה העיקרית של הרישום היא להעריך לאורך זמן את מצב החולים בסוכרת בישראל, וזאת כדי לאפשר תקנון שירותי בריאות ובניית תכניות למניעת המחלה וסיבוכיה, באוכלוסייה.
אברהם נגוסה: ההגדרה של חולה סוכרת הותאמה להגדרות של התכנית הלאומית למדדי איכות לרפואת הקהילה.
אברהם נגוסה: נתוני הרישום עתידים לתת מידע על מספר המקרים החדשים של חולי סוכרת המאובחנים בשנה.
אברהם נגוסה: בעיית הסוכרת היא בעיה קשה בקרב עולים חדשים, במיוחד לדוגמה עולים יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: אם אנחנו לוקחים את הדוגמה של עולי אתיופיה, השינוי באורח החיים, השינוי במזון, השינוי בפעילות הגופנית, והמתח להסתגלות ולאינטגרציה, כל הדברים הללו שינו את מצב הקהילה בארץ בתחום הסוכרת.
אברהם נגוסה: למשל בתחילה בזמן העלייה גילוי 0.4% והיום מדברים בקרב העולים מאתיופיה על פי 2.4.
אברהם נגוסה: ובוודאי הארגונים העוסקים בנושא הזה כמו הארגון טנא בריאות, כמיטב ידיעתי, העמותה היחידה שמטפלת בתחום הבריאות בקרב יוצאי אתיופיה, כמגשרת בין הצוות המקצועי לבין הקהילה, גם מבחינת השפה, המנטליות וההבנה התרבותית.
אברהם נגוסה: כל זה מאוד חשוב.
אברהם נגוסה: גם בקרב עולים חדשים אחרים שתהליך המעבר לחברה חדשה, שפה חדשה, מציאת עבודה, דיור, חינוך, כל הגורמים הללו מכניסים למתח אצל עולים חדשים, לא משנה מאיפה הם עלו.
אברהם נגוסה: המצב של תקופת המעבר יוצר מתח בקרב העולים.
אברהם נגוסה: אני מכיר מקרוב את יוצאי אתיופיה ולכן לקחתי אותם כדוגמה ואני רואה את התופעה הזאת גם בקרב עולים חדשים אחרים.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו רצינו להבין מה משרד הבריאות עושה בעיקר בתחום קליטת העלייה, בתחום הזה.
אברהם נגוסה: אנחנו למדנו ממכתבו של שר החינוך - - -
קריאה: הבריאות.
אברהם נגוסה: הייתי עכשיו בשדולה שקשורה למשרד החינוך.
קריאה: גם חינוך זה חשוב.
אברהם נגוסה: כי חלק מהעניין הוא הסברה למניעה והסברה גם בהתמודדות.
אברהם נגוסה: לכן זה מאוד חשוב לנו.
אברהם נגוסה: אנחנו קיימנו גם בעבר בנושא הזה למשל בדיון שהתקיים בוועדה ב-17.1.2017 בנושא יישום התכנית הממשלתית לשילוב מיטבי של יוצאי אתיופיה, וועדת שרים מיוחדת בראשות ראש הממשלה, ופעלנו לקדם תכניות עם תקציבים, ואחת התכניות הייתה בנושא הזה.
אברהם נגוסה: לכן בעניין הזה אנחנו רצינו להבין מה קורה, איך מיישמים את התכנית.
אברהם נגוסה: ב-2017 הבטיח פרופ' ארנון אפק, המשנה למנכ"ל משרד הבריאות דאז, כי ייבחנו מבחני תמיכה לקופות החולים שבהן ריכוז גבוה של יוצאי אתיופיה וגם הוא הציג את הצורך בהגדלת מספר המגשרים במערכת וביקש עבורם תקנים כעובדים רשמיים במשרד הבריאות.
אברהם נגוסה: למיטב ידיעתי משרד הבריאות קיבל בתכנית הזאת 19.6 מיליון ₪ לארבע שנים.
אברהם נגוסה: בתכנית שמשרד הבריאות הגיש – ואני ישבתי בוועדת השרים – בתכנית היה להגדיל את המגשרים של משרד הבריאות דוברי אמהרית מ-12 ל-24.
אברהם נגוסה: אנחנו שאלנו לקראת הדיון הזה את משרד הבריאות במכתב.
אברהם נגוסה: סגן השר יעקב ליצמן בתשובתו לוועדה שלח לנו מכתב ב-4.11.2018 "קופות החולים מחויבות בהנגשת חומרים בשפות בהתאם לחוזר מנכ"ל בנושא התאמה והנגשה תרבותית ולשונית במערכת הבריאות, חוזר מנכ"ל משרד הבריאות 7/11 משנת 2011.
אברהם נגוסה: החוזר מנחה תרגום בכתב של חומרים לצד צעדים לתמיכה בתרגום בזמן אמת" כלומר שיהיו מגשרים שיתרגמו בין הרופא לחולה.
אברהם נגוסה: "בהתייחס ליוצאי אתיופיה פעל משרד הבריאות בשני מישורים מרכזיים כדי לחזק את יכולת המערכת למנוע ולטפל בסוכרת.
אברהם נגוסה: הורחבו מספר המגשרים במערכת הבריאות במימון משותף של משרד הבריאות וקופות החולים במסגרת כספים בהחלטת הממשלה 609 לשילוב יוצאי אתיופיה" זו ועדת השרים שציינתי קודם.
אברהם נגוסה: נוספו ארבע משרות מגשרים הפועלים בכ-9 מרפאות בקופות החולים לאומית בהם ריכוז גבוה של עולים יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: קיימות ארבע משרות של מגשרים שפועלים שנים רבות בקופת חולים כללית.
אברהם נגוסה: קופות החולים נתמכות במבחן תמיכה שכל מטרתו מניעה וטיפול בסוכרת בדגש על יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: קופת חולים כללית לא משתתפת במיזם הזה".
אברהם נגוסה: כל מה שנעשה מבורך.
אברהם נגוסה: אך לא מספיק וצריך להגביר את כמות המגשרים שיסבירו לאוכלוסייה את הסיכונים והמניעה במחלת הסוכרת.
אברהם נגוסה: על אף הנתונים שהגיעו לוועדה, עולה כי עולים רבים חולים במחלת הסוכרת וביניהם כ-17% מכלל יוצאי אתיופיה חולים במחלת הסוכרת, פי 3 מכלל האוכלוסייה.