GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איתמר בן-ישראל: אם אנחנו מדברים, זה 203,000 שקל לשנה.
אבי מספין: כמה נוצל?
איתמר בן-ישראל: אין לי את הנתונים של כמה נוצל ב-2017 מהבחינה הזאת שאני רואה, ממה שדיברתי עם התקציבן שלנו - - -
אבי מספין: הם יצאו למכרז באוקטובר אז עד היום זה לא נוצל.
איתמר בן-ישראל: אני יכול להחזיר תשובה לוועדה לגבי מה הסטטוס של זה, אני רואה באמת שכתוב פה שנעשו סדנאות.
אברהם נגוסה: אני מבקש שתשלח לנו בכתב את הנתונים שאתה לא זוכר עכשיו.
אברהם נגוסה: אתם צריכים להגיע לוועדה מצוידים בנתונים.
אברהם נגוסה: אנחנו מדברים על נתונים, לא מדברים בסיסמאות.
אברהם נגוסה: בסיסמאות לא פותרים בעיות.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לדעת בדיוק את הנתונים.
אברהם נגוסה: ואם אתם אומרים שאתם לא מתמצאים בזה וזה לא התחום שאתם מטפלים בו, מדוע באתם, מדוע אתם מייצגים כאן את המשרד אם אתם לא בקיאים בנושא ואתם לא מוכנים עם נתונים?
אברהם נגוסה: אני אוהב לדבר במספרים.
אברהם נגוסה: אם לא, אנחנו לא נגיע לשום מקום.
איתמר בן-ישראל: אוקיי.
איתמר בן-ישראל: יש לי עוד מספרים.
איתמר בן-ישראל: אם אנחנו מדברים על איפה ה-19 מיליון האלה, כנסי הסברה לכשירות תרבותית לצוותי הרפואה, אנחנו מדברים על 340,000 שקל לארבע שנים, כלומר 85,000 שקל בשנה.
איתמר בן-ישראל: סכום מעניין שאנחנו עכשיו ממש מתעסקים איתו שהוקדש נטו לקמפיין הסברה שהוא גם קמפיין הסברה שקשור לאורח חיים, שבין היתר יש מניעת סוכרת, וקמפיין הסברה שקשור לזה שמגיעה הזכות לשירות בשפתך.
אברהם נגוסה: איתמר, אני שואל אותך בתחום ההסברה, הקצבתם 800,000 שקל לארבע שנים.
איתמר בן-ישראל: להסברה ספציפית 300,000.
אברהם נגוסה: רגע, תן לי לשאול את השאלה.
אברהם נגוסה: הקצבתם לארבע שנים 800,000 מתוך 19.6 מיליון לארבע שנים, דהיינו 200,000 שקל כל שנה.
אברהם נגוסה: שאלתי בכוונה בהתחלה, המכרז הראשון הסתיים.
אברהם נגוסה: אפילו לא יודעים מי הזוכה.
אברהם נגוסה: לא התחילו לעסוק בנושא, אז לא ניצלתם אפילו אגורה מה-800,000 שקל.
איתמר בן-ישראל: ממה שאני מבין מהדיון כאן, כנראה שזה המצב, אבל שוב, אני לא יכול למסור את הפרטים המדויקים.
איתמר בן-ישראל: ספציפית לגבי הנושא הזה אתה צודק באמת, אין לי, אני יכול להחזיר את זה לוועדה.
איתמר בן-ישראל: אבל אני יכול לספר על קמפיין שאנחנו עכשיו יוצאים איתו עם לשכת הפרסום הממשלתית שזה דווקא יכול להיות מעניין, קמפיין שמטרתו בעצם היא לכך שלחולה מגיע שירות בשפה שלו, אנחנו יוצאים עכשיו עם הקמפיין הזה, כלומר מהתקציב של 2018 אנחנו מתכוונים ללכת על קמפיין של זכויות בשפה שלך, שזה גם יבוא לידי ביטוי ברדיו רק"ע באמהרית וכמובן בפליירים ומודעות בקופות החולים, ובשאיפה אנחנו רוצים לעשות גם סרטוני וידאו על אורח חיים בריא שאחד מחמשת הפרקים יעסוק במניעת סוכרת.
איתמר בן-ישראל: זה בשיתוף - - -
אברהם נגוסה: אני אומר לך, אני בקיא בתכניות האחרות ולפחות שם התחילו והזיזו דברים.
אברהם נגוסה: לא בקצב שאנחנו ציפינו, אבל לפחות קורה משהו.
אברהם נגוסה: בתחום הבריאות, אני אומר לך שמדשדשים.
אברהם נגוסה: זה לא ממש עשיה נכונה, ממה שהם התחייבו בוועדת השרים ואני הייתי שם והתווכחתי, אמרתי "למה אתם צריכים 19.6 מיליון כי ליוצאי אתיופיה כמו כל אזרחי ישראל יש להם ביטוח רפואי ממלכתי, למה אתם צריכים את זה" הדבר היחיד ששיכנע אותי הוא העניין של הסברה למניעה ולהתמודדות, הסברה בשפת האם שלהם.
אברהם נגוסה: וזה הדבר הזה, דווקא הנושא העיקרי שלמענו הוקצה התקציב ואושרה התכנית, לא נעשה.
אברהם נגוסה: אז זה לא כישלון של המטרה?
איתמר בן-ישראל: באמת אם אנחנו מדברים על סכומים גדולים, צריך להבין מה החסמים במבחני התמיכה.
אברהם נגוסה: יש כאן את העניין, אתה לא מבצע את זה אבל הצוות, יש לכם אחריות להתריע ולעשות מעקב על היישום, ולכן יש פה גם כישלון של משרד הבריאות וגם כישלון של צוות המעקב על יישום החלטות הממשלה.
איתמר בן-ישראל: עם זאת יש פה הרבה סעיפים שבוצעו ומולאו.
אברהם נגוסה: בסדר, אבל בתחום הבריאות, אולי הצטרפת מאוחר יותר לצוות, אבל בתחום הבריאות הוויכוח שם היה למה, ואני דווקא שכנעתי והלכתי עם משרד הבריאות על הצורך של ההסברה.
אברהם נגוסה: ליוצא אתיופיה יש ביטוח רפואי, הוא מקבל טיפול רפואי כמו כל אזרח.
אברהם נגוסה: למה צריך 20 מיליון שקל תוספת?
אברהם נגוסה: אז זה הנקודה של ההסברה, וזה לא נעשה מ-2016 עד עכשיו וזה מה שמרגיז אותי ממש.
אברהם נגוסה: אנחנו נעשה ישיבה, ואני אביא את הנושא הזה לוועדת השרים במעקב, וזה פשוט לא יאומן מה שקורה.
איתמר בן-ישראל: כל מה שקשור להחלטה 609, אני רק רוצה לציין שבגלל שהתכנית נמצאת עכשיו בשלב של מעבר, בעצם מעבר להבין איך אנחנו משפרים את היישום שלה במשרד הבריאות ואנחנו נפגשים בעוד שבועיים כדי לדבר באמת על כל הסעיפים ומה עובד ומה לא עובד, אני מקווה שבישיבה הבאה נוכל להביא כיוונים חדשים לגמרי.
אברהם נגוסה: תעביר לנו בכתב.
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים בעוד - - -
שלומית אבינח: מתי מתקיימת הישיבה?
איתמר בן-ישראל: היא מתקיימת בעוד חודש לדעתי.
איתמר בן-ישראל: לקראת 2019.
אברהם נגוסה: אני אקיים דיון בנושא הזה בעוד חודש וחצי.
אברהם נגוסה: רק בנושא יישום התכנית הממשלתית בתחום הבריאות.
אברהם נגוסה: אני אומר לכם שאני לא אוותר על זה.
אברהם נגוסה: או שתחזירו את הכסף שילך לתכניות אחרות, או שתנצלו את זה.
רוחמה כהן: אם אפשר להוסיף כנציגת השטח, נציגת מאוחדת, שבאמת בסופו של דבר אנחנו רואים שאין תכנית מובנית או תקציבים ייעודיים לתחום הזה ברמת הקופה בשביל למקד תכניות בנושא של הנגשה שפתית והתאמה של צוות, גם במבחני התמיכה שזו תכנית מאוד יפה אבל אין בה איזו שהיא הקצאה מיוחדת לנושא של עולים חדשים, התאמה שפתית, הכשרת מנחים.
רוחמה כהן: צריכה להיות התייחסות ממוקדמת בתוך התכנית הזאת.
איתמר בן-ישראל: אני חושב שזה מוגדר במבחני התמיכה.
דיאן לוין: במבחני תמיכה יש, הבעיה היא החסמים שיש בתכנית.
רוחמה כהן: אז אני אומרת שצריך לעשות התאמה בין התכנית הזאת שיש, גם כדי שבשטח בסוף זה יבוא לידי ביטוי.
רוחמה כהן: בכל מקרה גם בנושא של חומרי הדרכה, פרסום שיווק, עוד פעם אני אומרת כנציגת מאוחדת, צריך להיות תקצוב ייעודי בשביל להרים את הכפפה הזאת באופן מאד מאד מותאם וברמה של איכות.
אברהם נגוסה: חרגנו מהזמן שלנו.
אברהם נגוסה: הנושא מאוד חשוב ואנחנו כמובן נקיים דיון נוסף בהמשך.
אברהם נגוסה: הוועדה קוראת לסוכנות היהודית ולמשרד הקליטה בעניין ההסברה במרכזי קליטה בעיקר, להשתמש בנכס, ההון האנושי שקיים בקהילה כדי לקדם את ההנגשה הלשונית והתרבותית ולהשתמש באנשי המקצוע מקרב הקהילה ולהתמקד בהסברה ודרכי ההתמודדות.
אברהם נגוסה: הוועדה פונה גם למשרד הבריאות.
אברהם נגוסה: את כל מה שאני אומר כרגע נעביר לכתב, כרגע אני מסכם בעל פה.
אברהם נגוסה: אנחנו נשלח את הסיכום לכל המשרדים הרלבנטיים.
אברהם נגוסה: למשרד הבריאות, מאוד חשוב לבצע מחקר, אני מדבר על כלל העולים החדשים, מחקר בעניין התנהגות בריאותית לאוכלוסיות שונות.
אברהם נגוסה: עולי רוסיה, צרפת, אתיופיה, ארצות הברית.
אברהם נגוסה: זה מאוד חשוב, הדגש על ההגירה או תקופת המעבר היא אחת הסיבות לגידול במספר החולים בקרב העולים החדשים.
אברהם נגוסה: המחקר הזה חשוב לנו על מנת לטפל בנושא.
אברהם נגוסה: כמובן להקצות תקציב לתרגום בשפת האם של העולים החדשים, ולתקצב מתורגמנים גם כדי שתהיה הנגשה לשונית ותרבותית.
אברהם נגוסה: אנחנו פונים גם למשרד החינוך בעניין ההסברה במערכת החינוך להורים עולים חדשים, בשפתם.
אברהם נגוסה: למשרד הבריאות ביחס ליישום התכנית הממשלתית שמשרד הבריאות קיבל תקציב נוסף, אני מדגיש את המילה נוסף, כי זה לא במקום.
אברהם נגוסה: אין בריחת תקציבים כאן.
אברהם נגוסה: זה בנוסף, כדי להתמודד עם המצב.
אברהם נגוסה: סכום של 19.6 מיליון שקל שלא נוצלו מתוכו אלא 1.5 מיליון שקל, אנחנו יודעים שזו תכנית רב שנתית לארבע שנים אבל בפרופורציה כשאנחנו מסתכלים, זה לא נוצל.
אברהם נגוסה: אנחנו פונים למשרד ראש הממשלה, לצוות ביצוע מעקב יישום התכנית הממשלתית בתחום הבריאות, שלא נוצלו 800,000 שהוקצבו לתחום ההסברה, אפילו אגורה אחת מהסכום הזה.
אברהם נגוסה: אם מישהו אמר "ניצלנו" זה לא מסתדר עם התנהגות המשרד שרק עכשיו הסתיים המכרז הראשון.
אברהם נגוסה: אנחנו מבקשים לקבל את הנתונים בכתב גם ממשרד הבריאות וגם ממשרד ראש הממשלה בהקדם האפשרי.
אברהם נגוסה: אנחנו קובעים דיון המשך בעוד חודש וחצי.
אברהם נגוסה: שלום בוקר טוב לכולם וברוכים הבאים לוועדת העלייה הקליטה והתפוצות.
אברהם נגוסה: איתי חברת הכנסת שרת הקליטה לשעבר, אנחנו מאוד מצטערים שהם פרשו מהממשלה והיא עזבה את משרד היא שרה מצוינת ומכירה את הצרכים והטיפול, אבל ככה הם החיים הפוליטיים.
אברהם נגוסה: אנחנו מאוד שמחים שהיא לא הלכה לוועדות אחרות, היא אמרה - - -
סופה לנדבר: בסדר, אמרתי כמובן, כולנו חברים בוועדות שונות, אבל את אמרת ש"וועדת העלייה והקליטה, קליטת העלייה חשובה לי ולכן אני נשארת בוועדת העלייה והקליטה, תורמת את הניסיון והידע שלי" ולכן אני מברך אותך על הצטרפותך, ואת תתרמי לנו הרבה.
אברהם נגוסה: נמצא איתנו מנכ"ל משרד העלייה והקליטה מר אלכס קושניר וכמובן גם הצוות של משרד הקליטה ומשרדים שונים.
אברהם נגוסה: הדיון היום הוא על נושא שבעיני הוא מאוד חשוב, שהרשויות המקומיות, רשויות הקליטה אשר בפועל קולטות את העולים בשטח, מבצעות את המדיניות של הממשלה והחלטות הכנסת בשטח, אנשי מקצוע התאגדו ביחד ואמרו "אנחנו רוצים לקדם את שילובם של העולים החדשים בחברה הישראלית בשיתוף פעולה עם העולים, עם ארגוני העולים וכל משרדי הממשלה".
אברהם נגוסה: גוף כזה הוא מאוד מבורך מכמה היבטים: היטב אחד הוא אנשי המקצוע שיש להם את הניסיון ואת הידע, והם נכס בקליטת העלייה.
אברהם נגוסה: דבר שני, הזה יותר מודל לחיקוי בעבודת שיתוף פעולה, עבודה משותפת של כולנו, זו משימה לאומית, זו לא אחריות של משרד אחד, זו אחריות של כולנו וכולנו משלבים ידיים ואנחנו רוצים לקדם את קליטת העלייה כמשימה לאומית.
אברהם נגוסה: לכן אני מאוד מברך את האנשים שיזמו והתארגנו.
אברהם נגוסה: דבר שני, אני מברך על היוזמה לדיון הזה.
אברהם נגוסה: שני אנשים יזמו את הדיון, פיני גלינקביץ ועמיר דור מתל אביב, שניהם אמרו "בואו נקיים דיון".
אברהם נגוסה: וזה מאוד חשוב.
אברהם נגוסה: אנחנו מקיימים את הדיון מסיבות שונות.
אברהם נגוסה: אני אנסה לפרט כמה דברים.
אברהם נגוסה: האיגוד הוקם בשנת 2014 על ידי מנהלי יחידות העלייה והקליטה ברשויות המקומיות, ביניהם פיני גלינקביץ מנהל הרשות העירונית בירושלים ועמיר דור מנהל הרשות העירונית בתל אביב.
אברהם נגוסה: האיגוד נרשם כעמותה והוכר על ידי המרכז לשלטון מ קומי באיגוד המקצועי.
אברהם נגוסה: מדובר ביוזמה חשובה ליצור שיתוף פעולה בייחוד ככל האפשר בטיפול בעולים חדשים ברשויות המקומיות.
אברהם נגוסה: מטרת האיגוד להרחיב ולהעשיר את הידע המקצועי של מנהלי הקליטה ברשויות ולקדם מדיניות משותפת בנושא עליה וקליטה.
אברהם נגוסה: יו"ר האיגוד שנבחר פיני גלינקביץ מנהל הרשות העירונית לעליה וקליטה בעירית ירושלים, מטרת הישיבה הנוכחית לשמוע על פעילות האיגוד ולקדם שיתופי פעולה בין האיגוד למשרדי הממשלה השונים שקשורים לקליטת עליה.
אברהם נגוסה: הכרה במשרדי הממשלה בארגון המקצועי כמייצג את רשויות הקליטה בשלטון המקומי.
אברהם נגוסה: קליטת העולים מתבצעת היום ברשויות המקומיות.
אברהם נגוסה: הקליטה מלווה בשירותי קליטה אישית שמותאמת לכל עולה בהתאם לצרכיו.
אברהם נגוסה: הרשויות המקומיות שקולטות עליה יחד עם שותפים בדרך, משקיעות משאבים רבים כדי לקלוט את ה עולים באופן מיטבי כדי שיצליחו להשתלב בחברה הישראלית וירגישו חלק מהחברה הישראלית.
אברהם נגוסה: חשוב לחזק את חברי הפורום, לתת להם סמכויות וכלים לפעילויות ועבודה עם העולים.
אברהם נגוסה: לכן זו מטרת קיום הדיון, ואני נותן בראשית את רשות הדיבור לפיני ולאחר מכן גם לעמיר דור.
אברהם נגוסה: לאחר מכן נשמע מרשימת הדוברים וגם את משרדי הממשלה ובראשם מנכ"ל משרד העלייה והקליטה וארגוני העולים ולבסוף נסכם את הדיון.
אברהם נגוסה: אני כהרגלי רוצה להזכיר שכולם ידברו באופן מקוצר כדי שנוכל לתת לכולם לדבר.
אברהם נגוסה: בבקשה פיני.
פיני גלינקביץ: תודה כבוד היושב ראש.
פיני גלינקביץ: הזכרת את השם שלי שלוש פעמים אבל חשוב לי להגיד שאני למעשה כאן נציג של הרבה מאוד רשויות מקומיות שהאחראים על הקליטה נמצאים כאן, ועמי בצוות נמצאים עוד ארבעה חברים שנבחרנו כאיזה שהוא ועד מנהל כדי לא להטריח את כולם כל הזמן ואנחנו למעשה הצוות שיוזם ופעיל.
פיני גלינקביץ: נמצא עמיר דור מתל אביב, אלכס שמידט מרמת גן, טל ליפובסקי מראשון לציון, רוזיטה ברלין ממודיעין ויואל חדד מטבריה.
פיני גלינקביץ: זה הצוות.
פיני גלינקביץ: אני אתחיל, אני אקח כמה דקות לספר על הפעילות של הרשות המקומית, מה שאנחנו עושים בנושא העלייה, בגדול, בצורה גנרית, ואחר כך קצת על האיגוד.
פיני גלינקביץ: כן חשוב להגיד מילה, אני אתרכז בקטע של הרשויות המקומיות בלבד, זה לא אומר שום דבר לא לגבי ארגונים ופעילויות אחרים, הפוקוס שלנו הוא על הרשות המקומית.
פיני גלינקביץ: אז באמת חשוב להגיד שהרשות המקומית היא הרשות שקולטת את העלייה.
פיני גלינקביץ: קליטת העלייה היא באמת משימה לאומית ובסופו של דבר בפועל הקליטה היא ברשויות המקומיות, אתם יודעים, אתם נמצאים, אתם מכירים איך אנחנו נמצאים ומלווים את העולים בפועל ביום יום.
פיני גלינקביץ: מה זאת הקליטה למעשה של הרשויות המקומיות?
פיני גלינקביץ: וכאן השתמשתי בקוביה ההונגרית קצת להמחיש את המורכבות של העלייה והקליטה.
פיני גלינקביץ: אני לא מחדש לכם, אני רק שם את זה בצורה יותר ברורה.
פיני גלינקביץ: אני אגב חושב שאין גופים שעושים את העבודה בצורה כזאת כל כך מגוונת, כי למעשה העולים הם כלל האוכלוסייה.
פיני גלינקביץ: אנחנו מתעסקים בגיל הרך, עם ילדים שנמצאים במעונות, בפצפוצונים וקטקטונים ואיך הם נקלטים בתוך המערכת החינוכית, נוער וצעירים, חבר'ה בהכנה לצה"ל ובבתי ספר קולטי עליה.
פיני גלינקביץ: אנחנו עובדים עם משפחות צעירות ועם אזרחים ותיקים.
פיני גלינקביץ: אנחנו לא מומחים לאזרחים ותיקים ולא מומחים לגיל הרך.
פיני גלינקביץ: אנחנו מומחים לקליטה אבל תפיסת העבודה שלנו, של פרודקט מנג'ר, של אדם שמתכלל את העבודה וגורם לזה שמערכת החינוך תסתכל ותשים לב יותר לנושא של עולים.
פיני גלינקביץ: גורמת לזה שמערכת שעוסקת בגיל הרך תהיה יותר רגישה וכשירה תרבותית לעולים.
פיני גלינקביץ: אלה הכיוונים שלנו בעבודה.
פיני גלינקביץ: אנחנו מתעסקים בנושא של תעסוקה.
פיני גלינקביץ: אני יודע שבחלק מהרשויות המקומיות יש את הנושא של מי שעוסק בתעסוקה, אבל אנחנו מכוונים, אנחנו עוזרים על ידי מרכזי צעירים, על ידי מוקדים של תעסוקה.
פיני גלינקביץ: אנחנו נמצאים בקשר עם הרווחה .
פיני גלינקביץ: חלק מהעולים הם עולים בעלי צרכים, הם עולים שפחות מגיעים לרווחה ואנחנו דואגים לעזרה וליווי ביחד עם הרווחה, דואגים לכשירות ביחד עם הרווחה במערכת, נושא של חינוך ופנאי, מה קורה אחרי הצהריים, האם הילדים העולים נמצאים בתנועות נוער, שימו לב כמה הדברים האלה חשובים.
פיני גלינקביץ: הם רשומים במתנ"ס, פנאי, רווחה, תעסוקה, חינוך, מגוון שלם של דברים, ואני אחזור עוד פעם על המנטרה.
פיני גלינקביץ: המומחיות שלנו זה לגרום למערכות להיות מונעות רגישות כשירות תרבותית כדי לקלוט את העולים ולעזור להם בכל המערכת.
פיני גלינקביץ: אנחנו באים עם הידע ואנחנו לא מחליפים את המערכות.
פיני גלינקביץ: מי שמומחה בחינוך הוא מומחה בחינוך ואני ביחד איתו עובד על הנושא הזה.
פיני גלינקביץ: כמובן יש הבדלים גדולים.
פיני גלינקביץ: אם אני מדבר על הגיל הרך דוברי צרפתית, אם אני מדבר על דוברי ספרדית, שפות רוסית ואנגלית, המגוון שלם.
פיני גלינקביץ: אני יכול להגיד לכם גם מהעבודה אצלנו לדוגמה בירושלים, שדוברי הצרפתית בשכונה אחת הם לא דוברי הצרפתית בשכונה אחרת.
פיני גלינקביץ: שדוברי האנגלית משיקגו הם שונים לגמרי מדוברי האנגלית שמגיעים מלונדון, עולמות אחרים.
פיני גלינקביץ: וזה מתחיל להיות מורכב, מה אנחנו עושים עם נער שמגיע מצרפת והוא חרדי, לאיזה בית ספר הוא הולך ובאיזו תנועת נוער הוא שותף.
פיני גלינקביץ: כל הדברים האלה למעשה הם תכלולים של עבודה ברשויות המקומיות.
אברהם נגוסה: אני לא הבנתי שאתה אומר שהגיעו מצרפת שהם לא - - - בדיוק לצרפתים.
אברהם נגוסה: מה הכוונה?
אברהם נגוסה: כי את השפה כולם מדברים אותה.
פיני גלינקביץ: השפה, כולם מדברים.
פיני גלינקביץ: אבל יש כאלה שמגיעים מאזורים מסוימים, יש כאלה שמגיעים מרמות או זרמים דתיים שונים, עולה צרפתי שנמצא בבית וגן שונה לגמרי מעולה צרפתי שנמצא בהר חומה לדוגמה.
אברהם נגוסה: זה אורח החיים, לא עניין השפה.
פיני גלינקביץ: לא בעניין השפה.
פיני גלינקביץ: כולם מדברים צרפתית.
פיני גלינקביץ: מבחינת ארצות המוצא, הזרמים הדתיים, המגוון.
פיני גלינקביץ: אני חושב שגם מי שמגיע ממרכז פריז ומי שמגיע מהפרברים, קצת שונה.
פיני גלינקביץ: עוד דבר שהוא קצת שונה ומייחד את העבודה שלנו, חשוב להגיד, זה הנושא של הרמות השונות.
פיני גלינקביץ: אנחנו עובדים בצורה גיאוגרפית, זאת אומרת יש לנו רכזי קליטה שעובדים ברמת שכונות או ברמה מסוימת כדי להנגיש את השירותים השונים.
פיני גלינקביץ: עובדים גם עם קהילות פונקציונליות.
פיני גלינקביץ: העובדים הקהילתיים שבינינו יודעים שיש קהילה גיאוגרפית וקהילה פונקציונלית, אז בהחלט הצרפתים ודוברי הספרדית מדובר על קהילות פונקציונליות אז אנחנו עובדים גם ברמות שונות.
פיני גלינקביץ: עובדים גם ברמות עירוניות.
פיני גלינקביץ: אתה חייב לדעת איך אתה מענה בנושא של מיצוי זכויות, איך אתה נותן מענה בהיבטים אחרים של שינוי מדיניות.
פיני גלינקביץ: אין ספק שחלק מהעבודה שלנו זה גם העבודה הבינלאומית בנושא של ירידים, עידוד עליה, תזוזות של העם היהודי ממקומות שונים, היערכויות, אם חס וחלילה יש איזה אירועים בין רוסיה לבין אוקראינה, איך זה עלול או איך זה יכול להשפיע על הקליטה בארץ ורשויות כבר חושבות על הדבר הזה ונערכות לעניין.
פיני גלינקביץ: א פילו ברמת הרשויות.
פיני גלינקביץ: רק דוגמה בסוגריים, אצלנו בירושלים אפילו ברמת שכונות.
פיני גלינקביץ: זאת אומרת באה שכונה כמו פסגת זאב ואומרת "אני רוצה לעודד עליה אצלי לשכונה.
פיני גלינקביץ: איך אני עושה את זה, איך אני נערכת" ואנחנו משתמשים באמת בכלים העומדים לרשותנו ברשויות המקומיות, והכלים מגוונים.
פיני גלינקביץ: אני לא יכול להציג את כל המגוון אבל כמובן יש את השפות, תרבויות והעמותות והגופים, אתם רואים בכחול, גם העמותות השונות והארגונים והתאחדויות העולים, כולם הם חלק מתוך העבודה השוטפת וככה זה נראה בפועל.
פיני גלינקביץ: למעשה, כשאנחנו עובדים עם עולים דוברי צרפתית בעזרת עמותה זו או אחרת בנושא של תעסוקה או מעודדים עליה וכולי.
פיני גלינקביץ: אני אקצר ואתן דוגמה על נושא של שירותי הקליטה שנמצאים ברשויות המקומיות, ועוד פעם אדבר על ראייה גנרית של התחום.
פיני גלינקביץ: מידע והכוונה, ליווי בשלבי הקליטה הראשוניים, היכרות עם מערכות רלבנטיות במיצוי זכויות, הבנת הקודים התרבותיים, סיוע בחיפוש דיור ותעסוקה, הכוונה בשילוב ילדי עולים במוסדות החינוך השונים, הכוונה בפעילות פנאי.
פיני גלינקביץ: למעשה זה איזה שהוא צ'ק ליסט די גדול ודי מורכב של כל הדברים שנעשים ברשויות המקומיות.
פיני גלינקביץ: חשוב לי להדגיש – אנחנו לא עושים את זה לבד.
פיני גלינקביץ: רשות מקומית לא יכולה לעבוד לבד בחלל.
פיני גלינקביץ: היא עובדת עם משרדי ממשלה, היא עובדת עם עמותות, היא עובדת עם גופים, היא עובדת עם ארגונים, היא ניזונה מכספים, היא ניזונה משיתופי פעולה.
פיני גלינקביץ: רשות שעובדת לבד לא יכולה לעבוד.
פיני גלינקביץ: אז כל ה-וי האלה הם תולדה של עבודה משותפת עם הרבה מאוד גופים.
פיני גלינקביץ: הבסיס הוא בהחלט איפה שהוא בעבודה, בתכלול של הרשות המקומית, כי העולה בסופו של דבר הוא תושב הרשות המקומית וזו אחריות שלה.
פיני גלינקביץ: רשות מקומית שלא עושה את זה, חוטאת ופוגעת בעבודה השוטפת שלה.
פיני גלינקביץ: לעתים זה באמת איזו שהיא עגלה כזאת שאנחנו מעמיסים ושמים את כל הדברים, זה נראה מגוון, זה נראה מורכב, והאמת שכך הוא, לא פשוט, אבל זה חלק מהעניין של לעשות כמה דברים וללוות, כי עולה שמגיע, במידה ואחד הדברים לא ממולא, צורך מסוים לא מקבל מענה, אין לנו ספק שקליטתו לא תהיה מיטבית.
פיני גלינקביץ: אז אני אחזור וארכז - - -
שלומית אבינח: מה אתם רוצים מהדיון?
פיני גלינקביץ: עוד ארבעה שקפים נגיע לזה.
פיני גלינקביץ: האיגוד הוא באמת חלק מתוך העשייה המשותפת, כי מה שאנחנו ראינו שכל רשות מקומית ומועצה מקומית עשו את העבודה בצורה טובה, נכנסה כאן רות מהשלטון המקומי בעיתוי טוב, למעשה תחת מרכז השלטון המקומי התאגדנו לאיגוד מקצועי ונרשמנו לאיגוד מקצועי כאשר המטרות שלנו למעשה להעלות על סדר היום הציבורי את הנושא של עליה וקליטה, גם ברשויות המקומיות ובקרב מקבלי ההחלטות, שידעו שהנושא הזה חשוב.
פיני גלינקביץ: לשפר את המעמד של העולים החדשים בנושא קליטה מיטבית, טיפול בסוגיית הדור השני – לא פעם אנחנו מגלים קושי לא פשוט, והמחקרים מראים גם אפילו גדול יותר של קליטה של הדור השני והשילוב שלהם.
פיני גלינקביץ: זו איזו שהיא סוגיה שלעתים נופלת בין הכיסאות כי הם כבר לא עולים, או אנשים שנמצאים כאן 30 שנה בארץ ופתאום אנחנו רואים כמה קשה הקליטה שלהם וכמה קשה השילוב שלהם.
פיני גלינקביץ: אחריות הרשות המקומית, הרחבת הידע המקצועי, אנחנו רוצים להתפתח, ללמוד, זו סוגיה חשובה, היא מתפתחת בעולם, נושא ההגירה מתפתח וחשוב ללמוד ולהיות הכי מקצועיים שאפשר בתחום הזה ולחזק את המעמד של מנהלי הקליטה ברשויות המקומיות.
פיני גלינקביץ: מה שעשינו לאורך השנים, נבנה תקנון, עמותה, מפגשים שלנו, קיימנו כנסים מקצועיים, 16-17, בפברואר 2019 בע"ה יהיה הכנס השלישי שאנחנו מארגנים בבאר שבע.
פיני גלינקביץ: אתם רואים שאנחנו לא נשארים במרכז, אנחנו יוצאים לפריפריה וביחד עם רשויות קולטות עליה אנחנו עושים את שיתופי הפעולה.
פיני גלינקביץ: השתלמות ברופין וימי עיון מקצועיים, נושאים שפשוט היו אקוטיים לנו, גם שילוב עולים וגם עידוד עליה.
פיני גלינקביץ: עובדים בשיתוף עם כולם.
פיני גלינקביץ: הזכרתי ואני מחזק ואומר, רשות מקומית לא יכולה לעבוד לבד, היא ניזונה ועובדת, יש גופים מקצועיים ואנחנו בשיתופי פעולה עם כולם וכל מה שנאמר עד עכשיו רק מחזק את זה.
פיני גלינקביץ: אז מה היינו מעוניינים לשים על סדר כהיום של הוועדה?
פיני גלינקביץ: 1.
פיני גלינקביץ: הכרה של משרדי הממשלה בארגון המקצועי שמייצג את רשויות הקליטה בשלטון המקומי.
פיני גלינקביץ: חבר'ה, אם יש סוגיות במשרדי ממשלה שונים, אם במשרד החינוך – יושבת לידי מאיה – עולה סוגיה שחשובה לנושא של קליטת עליה, אנחנו הפרטנרים, אנחנו נרצה לשבת, נשמח לשבת, אנחנו גוף ששמח להוריד חסמים, לעזור, לקדם, לראות מה אפשר לעשות.
פיני גלינקביץ: לקחתי את זה כדוגמה בלבד, אבל בעקרון באמת לקדם את הנושאים האלה.
פיני גלינקביץ: משרד הרווחה, דפני, בכל מקום אחר יש גוף שמייצג את השלטון המקומי בתחומים האלה, נשמח.
פיני גלינקביץ: הגדרת תפקיד מנהל עליה וקליטה ברשות וקיום מחלקה בהיבט סטטוטורי.
פיני גלינקביץ: חבר'ה, זה נורא חשוב.
פיני גלינקביץ: ברווחה אי אפשר לפגוע, בחינוך אי אפשר לפגוע.
פיני גלינקביץ: אני יכול להגיד לכם, רשויות הקליטה זה לצערי מעין nice to have, זאת אומרת שיכול להיות מצב משברי וקרה מצב משברי.
פיני גלינקביץ: אני יכול לספר לכם אפילו, זו סוגיה שנמצאת אגב על הפרק כבר שנים רבות, אבל אני אספר בהיבט אישי .
פיני גלינקביץ: לפני שנה הייתה מצוקה תקציבית בעירית ירושלים, מאוד מאוד גדולה ואחת הסוגיות שהיו על הפרק זו סגירה של רשות הקליטה בעירית ירושלים.
פיני גלינקביץ: זו הייתה סוגיה מאוד רלבנטית, ויכולה להיות בכל מיני מקומות, כי הנושא הזה לא מעוגן למרות החשיבות האסטרטגית האדירה של עולים לארץ.
פיני גלינקביץ: קיום פגישות שוטפות של משרד העלייה והקליטה עם נציגי האיגוד, הסרת חסמים, בניית שיתופי פעולה ועוד, הקמת שולחנות עגולים עם משרדי ממשלה רלבנטיים, אנחנו בהחלט מעוניינים לפתוח את זה לכלל העבודה השוטפת, תכלול הקליטה, חיזוק הקשר עם שליחים בחוץ לארץ ושיתופי פעולה win win גם עם נציגי הסוכנות, גם עם נציגי אופק ישראלי, משרד הקליטה שמוביל את העניין.
פיני גלינקביץ: הנושא הזה הוא קריטי.
פיני גלינקביץ: אני חושב שככל שהרצף של הטיפול בעולה יהיה הדוק יותר, ואנחנו אחת הנקודות האחרונות ברצף שנוגעת בעולה, כל אחד ואחד כאן, כמה שהרצף הזה יותר הדוק של שיתוף פעולה, אני חושב שהקליטה של העולה תהיה טובה יותר.
פיני גלינקביץ: אני סיימתי.
אברהם נגוסה: זה ממש מפורט וברור.
אברהם נגוסה: בגלל שזה היה מפורט הדוברים הבאים ידברו יותר בתמצית.
אברהם נגוסה: אז אנחנו פונים אליך אמיר דור.
אמיר דור: מי שידבר זה אלכס.
אברהם נגוסה: בבקשה אלכס.
אלכס שמידט: שוב, לא לחזור על אותם דברים אבל להרחיב את הנקודה, זה מאוד חשוב.
אלכס שמידט: אנחנו פה יושבים יחסית סביב שולחן עגול, יושבים פה הרבה מאוד ארגונים ואם היינו עושים עכשיו את הבדיקה מי נמצא כאן, אז יש כאן רשויות מקומיות, יש משרדי ממשלה, יש ארגונים מהמגזר השלישי ואולי יש כאן גם עסקים חברתיים מהמגזר הרביעי.
אלכס שמידט: מה שאנחנו רואים בפועל, וזה דבר שלא דורש משאבים אלא רק נכונות, זה בעצם להיפגש איתנו מעבר לכתלי הכנסת.
אלכס שמידט: אנחנו מדברים בתוך הרשויות המקומיות, אנחנו רוצים להיפגש על כל מיני ועדות.
אלכס שמידט: לא פעם אנחנו מקבלים קול קורא כזה או אחר ואנחנו צריכים לבצע אותו ולא תמיד הוא מותאם.
אלכס שמידט: אז יש כאן הצלחות, המשרד לעליה וקליטה, האגף של איציק, אגף פרט צעירים, אז יצא לנו לשבת עם נציג הצעירים ולדבר על קול קורא של הצעירים ולהתאים אותו לשטח, כך שבסופו של דבר אנחנו ברשויות המקומיות נצליח לבצע.
אלכס שמידט: לא פעם אנחנו לא מצליחים לבצע את המדיניות של משרדי הממשלה כי יש לנו לא מעט אתגרים בתוך הרשויות המקומיות.
אלכס שמידט: אז פעם ישבנו עם מאיה שריר כשהיה הדיון בנושא התאמת חומרי לימוד לתלמידים עולים או סוגיה של הדור השני.
אלכס שמידט: מה שאני מבקש בשם האיגוד זה לא לעשות את זה כ - - - זה בעצם צריך להיות כמדיניות, חלק מהמדיניות.
אלכס שמידט: זה יכול להיות סביב האתגרים.
אלכס שמידט: אני יודע שיש לנו אתגר שאנחנו כל הזמן מדברים על ניצול תקציבי, עד כמה אנחנו כרשויות מקומיות מצליחים לעשות ניצול תקציבי אבל אני חושב שצריך לשבת ולדבר על למה אנחנו לא מצליחים לעשות ניצול תקציבי, ואת הסוגיות האלה אפשר לפתור.
אלכס שמידט: עוד פעם, רק בדיבור.
אלכס שמידט: אפשר לעשות את זה בתוך המחוזות, על נושא כזה או אחר, אבל אני ממש מזמין אתכם, גם את משרדי הממשלה וכמובן גם רשויות מקומיות, אני בטוח שהם מוכנים לשבת ולדבר, אבל לאורך הזמן, כחלק מהמדיניות.
אברהם נגוסה: אורלי צוקרמן.
שלומית אבינח: עדיין לא הגיעה.
אברהם נגוסה: יגאל שאלתיאל מאופק ישראלי.
יגאל שאלתיאל: שלום.
יגאל שאלתיאל: אני רוצה להעלות נקודה מסוימת שקשורה בשיתוף הפעולה של אופק ישראלי עם משרד העלייה והקליטה.
יגאל שאלתיאל: עם הרשויות.
יגאל שאלתיאל: כרגע ממש בימים אלה נמצאת תכנית העבודה שלנו ל-2019 בתהליך האישורים בוועדת המכרזים של משרד העלייה והקליטה, יש איזה תהליך אישורים נוסף.
יגאל שאלתיאל: בין היתר נמצאת שם פעילות רבה מאוד שאנחנו מייעדים לעשות בשיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות, שיכלול בין השאר גם מימון חלק מההוצאה של נציגי הרשויות למי מהפעולות שנעשה במהלך 2019 ברחבי העולם.
יגאל שאלתיאל: כאמור, הנושא הזה נמצא בתהליך אישורים.
יגאל שאלתיאל: השלב התחלתי לשלב האישורים הזה, הכנו נוהל מאוד מפורט, מסודר שמנקה כל מיני הפרעות.
יגאל שאלתיאל: הנוהל תואם עם פיני גלינקביץ, ומרגע שהסוגיה הזאת תאושר במשרד העלייה והקליטה אנחנו נפיץ את הנוהל הזה לכולם, אין כאן שום סודות ושום דבר להסתיר, ואני מקווה שבכך ננקה את השולחן, כיוון שבחודשים האחרונים ואני גם מבין מאיפה זה בא, הייתה איזו שהיא תחושה לא נעימה בקשר שלנו של אופק ישראלי עם הרשויות, אני מקווה שהעניין הזה יבוא לכלל פתרון.
יגאל שאלתיאל: תודה.
אברהם נגוסה: כלומר שארגון אופק ששותף גם עם משרד הקליטה וגם הארגונים כמו הסוכנות היהודית, אתם רואים את זה כדבר חשוב, את ההתארגנות המקצועית של הרשויות המקומיות בקליטת העלייה, ואחד הדברים שהם דרשו, שיהיו שותפים גם לירידים שאתם עושים בחו"ל, ואתה רואה את זה כדבר חיוני וזה בתהליך.
יגאל שאלתיאל: כן.
יגאל שאלתיאל: בהחלט.
אברהם נגוסה: רק רציתי שזה יהיה ברור לפרוטוקול.
אברהם נגוסה: בני חדד בבקשה מהקרן לידידות.
בני חדד: תודה.
בני חדד: אני מנהל המחלקה לעליה וקליטה בקרן לידידות.
בני חדד: אנחנו בעצם גוף שמביא, או עולים דרכנו, זה ביטוי יותר נכון, כ-5,500 עולים בשנה.