GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: יש כמובן גם נציגי החברות הממשלתיות שהגיעו לכאן, בואו נשמע בשלב הזה התייחסות של הארגונים, בקיצור בבקשה.
בני פרץ: אדוני היושב ראש, כבר ישבתי איתך בוועדות האלה וזה חוזר על עצמו שהחוקים בכל הנושא של העדה האתיופית זה חוזר וגם בשנה הבאה ימשיכו לדבר כי לחוקים האלה לא רק שאין שיניים, אין אפילו שיניים תותבות.
בני פרץ: הם טוחנים מים.
בני פרץ: רק שיסבירו לי אלה שמדברים על דירקטוריונים שצריכים לקבוע וכל זה, כמה דירקטורים קיימים בחברות הממשלתיות שהם אתיופים, שקיבלתם אותם כאתיופים.
בני פרץ: הרי להתקבל כדירקטור צריך נתונים מסוימים והופה, הוא דירקטור.
בני פרץ: רק הבעיה כמה מהם שישבו שם בחברות האלה כדי שידאגו גם לקהילה שלהם.
בני פרץ: העדה האתיופית לא רק שסובלת מאפליה קשה.
בני פרץ: אנחנו לא דוגמית, אנחנו אנשים שבעבר שלנו משנות ה-70, היינו בפנתרים השחורים, ראינו את האפליה הזאת אז והיא מתמשכת.
בני פרץ: הדוגמית הזאת להעסיק אנשים, אני אתן לכם דוגמה.
בני פרץ: אני רב עם קופת חולים מכבי אצלי באגריפס בירושלים, שנים על גבי שנים אני שואל מתי תביאו פקידה אחת אתיופית שתשב בקבלת קהל שתגיע אתיופית שלא דוברת עברית, שלא יצטרכו להביא את פועל הניקיון שיתרגם.
בני פרץ: עד היום לא מצאתי את זה, לא ראיתי.
בני פרץ: רק בזמן האחרון קיבלו מישהי חיילת, מתנדבת.
בני פרץ: לא עובדת.
בני פרץ: מתנדבת.
בני פרץ: זו בושה וחרפה שאני רואה דברים כאלה במדינה.
בני פרץ: אדוני היושב ראש, אני רוצה להגיד דבר אחד, שמעתי פה את המילים "קול קורא".
בני פרץ: תמיד אנחנו שומעים קולות קוראים, אף פעם לא שמענו קול עשה, קול בצע.
בני פרץ: זה לא שמעתי.
בני פרץ: זה כמו לכתוב, תמיד יודעים לכתוב אבל לבצע, להוציא לפועל, אין כלום.
בני פרץ: גם לא בחוקים.
בני פרץ: אני מצטער שאני חייב לצאת, לכן ביקשתי את רשות הדיבור ראשון.
אברהם נגוסה: פנטהון אספה בבקשה, מנכ"ל עמותת טבקה.
פנטהון אספה-דויט: תודה אדוני היושב ראש.
פנטהון אספה-דויט: זה דיון מאוד מאוד חשוב, למרות שיש ניצוצות של התקדמות בדיווחים אנחנו עדיין מאוד מאוד רחוקים.
פנטהון אספה-דויט: אני אקצר.
פנטהון אספה-דויט: קודם כל כשמדברים במשרד הבריאות ובמשרדים אחרים שיש גידול מוסיפים את כל מי שמסביב, ואני יחד עם רועי הסתובבנו ב-16 רשויות מקומיות לבדוק מה המצב שלהן וכל פעם אמרו לנו "אנחנו עומדים בדרישות ייצוג הולם".
פנטהון אספה-דויט: כשבודקים לעומק, מדובר בכל אלה שהם מנקים וגננים וכל הדברים האלה.
פנטהון אספה-דויט: לפעמים גם התירוצים הקבועים שנאמרים פה, ישבנו עם סמנכ"ל משרד הבריאות ושאלנו למה אין יוצאי אתיופיה במשרות ניהוליות במטות השונים.
פנטהון אספה-דויט: הוא אומר "יוצאים במכרזים ואין אנשים שמגישים מועמדות והם מתאימים", אמרתי למה לא לקדם את אותם יוצאי אתיופיה שהם כבר נמצאים במערכת.
פנטהון אספה-דויט: אחיות יכולות, לקדם למשרות ניהול במקום לקלוט מישהו מלמטה כדי שזה יתקדם.
פנטהון אספה-דויט: אין להם תשובות.
אברהם נגוסה: אני שואל אותך, קודם כשאמרת ש - - -
אורית צגאי: פנו אליך פעם אקטיבית?
אברהם נגוסה: את רשומה וניתן לך לדבר.
אברהם נגוסה: שמעת שאמרו שהם פנו לעמותות ולא קיבלו שיתוף פעולה או לא הביאו מועמדים.
אברהם נגוסה: אתה כמנכ"ל עמותת טבקה האם אי פעם קיבלת פניה מחברות ממשלתיות, רשות מקומית, תאגידים סטטוטוריים שאמרו לך "יש לי מקום, תביא".
פנטהון אספה-דויט: התשובה היא לא.
פנטהון אספה-דויט: אני ברשימת תפוצה של משרד הבריאות שאני מקבל מדי פעם מכרזים, גם לא ליוצאי אתיופיה, כל מיני מכרזים.
פנטהון אספה-דויט: אבל אני בתור קבוצה, כארגון, ממקומות אחרים לא קיבלתי.
פנטהון אספה-דויט: המקום היחיד ששולח לנו מכרזים כאלה ואחרים זה עירית באר שבע שהם כן מוציאים מכרזים.
פנטהון אספה-דויט: איפה שיש מקום ליוצאי אתיופיה, אני מקבל את הפניות האלה.
פנטהון אספה-דויט: אני רוצה לציין שישבנו עם גופים רגולטוריים כמו הרשות, כמו הנציבות בעצמה, דיברנו איתם והם אומרים "אין לנו שיניים לאכוף את החוק" אין להם שיניים להכריח או לעשות משהו, כל רשות עושה כפי שהיא רוצה, אין להם שום סנקציה שהם יכולים לעשות כדי לשפר את המצב.
פנטהון אספה-דויט: לכן פה צריך לתת את הדעת.
פנטהון אספה-דויט: גם העלינו את הנושא הזה עם משרד הפנים עצמו, כפי ששאלתי את הרשות פה, כמה עובדים יוצאי אתיופיה יש במשרד הפנים, האם הם עומדים בעצמם בחוק ייצוג הולם.
פנטהון אספה-דויט: עד לאחרונה, אני לא יודע אם זה השתנה עכשיו, התשובה הייתה "לא".
פנטהון אספה-דויט: לכן זו אחיזת עיניים, זה בלוף.
פנטהון אספה-דויט: אם אנחנו רוצים באמת לשפר את המצב צריך לשלב בין העדפה מתקנת לצד חוק ייצוג הולם.
פנטהון אספה-דויט: מה זה אומר?
פנטהון אספה-דויט: לייעד משרות בכירות ליוצאי אתיופיה ולבחור את הטובים ביותר מתוך אותם מועמדים יוצאי אתיופיה.
פנטהון אספה-דויט: כך אנחנו יכולים ליישם ולקדם את החוק הזה, אחרת אנחנו עוד עשר שנים נדבר על אותם דברים, נראה קצת שיפור ולא נתקדם לשום מקום אחר.
פנטהון אספה-דויט: לכן אדוני היושב ראש, צריך עבודה מאומצת אקטיבית ופרואקטיבית ולדבר על החוק, לבדוק אפשרות של סנקציות על ידי הרגולטורים שיהיו על אותם גופים שונים כדי שיעמדו בחוק ייצוג הולם.
פנטהון אספה-דויט: הערה לגבי אשדוד, יש 32 סוורים שהיו אמורים להיקלט, הם אפילו הודיעו למקומות העבודה שלהם, ובסופו של דבר השאירו אותם באוויר.
אברהם נגוסה: בנמל אשדוד?
פנטהון אספה-דויט: כן.
קריאה: אני אשמח להתייחס.
פנטהון אספה-דויט: 32 סוורים שעמדו להיקלט, להתחיל בקורסים, הם הודיעו למקומות העבודה שלהם ובסוף אמרו להם שזה לא מתקדם.
פנטהון אספה-דויט: הם לא נקלטו עדיין, הם מחכים.
פנטהון אספה-דויט: אם אנחנו מדברים על אשדוד כדוגמה, זו לא דוגמה אדוני.
אברהם נגוסה: הנציג נמצא ויענה על זה.
אברהם נגוסה: עכשיו תדבר אורית צגאי.
אורית צגאי: תודה אדוני על קיום הדיון ועל החשיבות שאתה רואה במעקב אחר יישום החוק בעניין הזה ובעניינים אחרים.
אורית צגאי: אני ארצה להתייחס למה שנאמר כאן ורק הערה קטנה כי זה באמת צרם לי, שגבירתי פרסה ודיברה בחיוב על העניין של גיוון תעסוקתי, על החשיבות של זה.
אורית צגאי: נראה לי שנכון שאדם יאמין במה שהוא אומר - - -
יודפת אפק: אני מאוד מאמינה במה שאמרתי - - -
אורית צגאי: זה חרה לי.
יודפת אפק: זה לא במסגרת התפקיד שלי, אני לא אחראית על השכר וכח אדם ברשות.
יודפת אפק: רק שתדעי שזו באמת מחויבות אישית פנימית.
יודפת אפק: אז נראה לי שלפני שמעירים למישהו לפחות תכירי אותי ותדעי מאיזה מקום אני באה ומה אני עושה.
אורית צגאי: אני מוכרחה לומר שזה עדיין חורה, לא בהקשר האישי, יותר בהקשר הארגוני.
אברהם נגוסה: היא כבר ענתה, אם יש לך שאלות תשאלי.
אורית צגאי: לא פניתי אליה באופן אישי, אלא יותר בקטע הארגוני שזה קצת לא היה נעים לשמוע את זה.
יודפת אפק: אמרת לי שאני לא מאמינה - - -
אורית צגאי: זה צף כאן, זה שאלה במקום של מנכ"ל טבקה, יישר כח על השאלה.
אורית צגאי: אז כן, יש עליה, גם הנתונים מראים וגם מהשטח רואים שיש אמנם עליה בשיעור המועסקים, אבל לגבי איכות המועסקים זה קצת מראה תמונה מאוד מעליבה, הייתי אומרת, ולא לכך כיוונו.
אורית צגאי: דבר נוסף, אני פונה למשרד המשפטים.
אורית צגאי: מהדברים שצצו כאן לא נראה לי אפשרי או ייתכן לקבל מחברה תשובה של צמצום או שלא פנו, ושזה יספק אתכם.
אורית צגאי: צמצום זו טענה של אנשים שרוצים לפטור את עצמם ולא לקיים את החוק, ואני מניחה שאדוני יודע את זה.
אורית צגאי: אז אני באמת אשמח אם יעשו פעולות יותר אקטיביות ויותר ממשיות.
אברהם נגוסה: בואו לא נעשה ויכוח.
אורית צגאי: לא, זה לא היה אישי, השאלה הייתה במקום.
יודפת אפק: האמירה הייתה מאוד אישית.
יודפת אפק: היא נאמרת לפרוטוקול ואני מבקשת ממך שתחזרי בך מהאמירה הזאת.
אורית צגאי: אני לא חוזרת, אני מחדדת שהביקורת היא ביקורת ארגונית.
אורית צגאי: אני מחדדת.
שלומית אבינח: נמל אשדוד.
אווקה קובי זנה: אדוני היושב ראש, תודה על זכות הדיבור.
אווקה קובי זנה: אני ממשרד המשפטים, ראש היחידה הממשלתית לתיאום המאבק בגזענות, יחידה חדשה שהוקמה בעקבות דו"ח פלמור.
אווקה קובי זנה: אני רוצה להתייחס לדבר אחד ולהציע הצעה.
אווקה קובי זנה: ראשית, אנחנו צריכים אחרי שבע שנים להפסיק לספור ראשים כאילו היינו רק מספרים והוועדה יכולה להחליט שהחל מהשנה הבאה מגישים דיווח רק על תפקידים מקצועיים, תפקידי ניהול תוך פירוט של מה המשמעות של תפקיד ניהולי, כדי שנוכל להיווכח ולראות באמת מה החברות והגופים השונים, כולל נציבות שירות המדינה, עושים בנושא.
אווקה קובי זנה: ברמת היחידה ההסתכלות שלנו לנושאים של חוסר גיוון ותת ייצוג, היא הסתכלות הרבה יותר עמוקה ומהותית ואנחנו רואים בתת ייצוג ואי יישום החוק כחלק מהאפליה השיטתית של יוצאי אתיופיה.
אווקה קובי זנה: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם נציבות שירות המדינה ואני גם מציג לנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה לראות בחברות שאין בהן ייצוג, כאפליה.
אווקה קובי זנה: נטל ההוכחה שהם לא הפלו והנטל להוכיח באופן אובייקטיבי ואמיתי שהם עומדים ושהם כן עשו מה שצריך כדי למלא את ייעודם, צריך להיות של החברות הממשלתיות וכל הגופים הרלבנטיים שצריך לדווח ולא של הנציגים שצריכים לבוא ולדווח.
אווקה קובי זנה: אני אומר עוד אדוני, אני חושב שבישיבה הבאה צריך להזמין את כל אותם ארגונים ורשויות מקומיות שלא עומדים ביעדים הם צריכים להגיע לכאן ולמסור דיווח ישיר למה הם לא עושים את זה ולא באמצעות מתווכים.
אווקה קובי זנה: דבר נוסף, פנטהון הזכיר את זה, יש בעיה ואנחנו מקבלים דיווחים על הסוורים באשדוד שהם היום תלויים על בלימה שהם לא יודעים מה הולך להיות.
אווקה קובי זנה: חלקם מי שנקלט, אין לו אופק תעסוקתי.
אווקה קובי זנה: מי שנקלט ופוטר ולא יודע מה קורה איתו, הם עדיין נמצאים במצוקה קשה ולכן צריכים פה להתייחס לנושא.
אווקה קובי זנה: עוד עניין אדוני, אנחנו מקבלים פניות של אקדמאים שנקלטו בגופים שונים שאחרי שנקלטו במשרות צבועות מפטרים אותם או נאלצים להתפטר.
אווקה קובי זנה: נכון שיש קול קורא ומכרזים לקלוט במשרות ייעודיות – ואני פותח סוגריים, אני מצפה שהקליטה תהיה לפי מה שצריך להיות, לפי איכות וכישורים, אבל גם כשקולטים אותם במשרות ייעודיות, מה שקורה שאין תהליך של סוציאליזציה, הכלה, תהליך של כוונה להשאיר אותם בארגון אלא לפעמים לצערי אני מתרשם שזה תהליך שנועד כדי להעלות את המספרים ולדווח שעומדים ביעדים.
אווקה קובי זנה: תודה.
אברהם נגוסה: נציג נמל אשדוד בבקשה.
ירון הדרי: אני סמנכ"ל משאבים בנמל אשדוד.
ירון הדרי: אנחנו יושבים כאן בגאווה רבה, קלטנו בתחילת השנה 32 סוורים מתוכם 26 יוצאי העדה האתיופית ובינתיים קלטנו עוד מהנדס אחד ואנחנו מקיימים פעילות רבה בכל ההקשרים של הגיוון התעסוקתי, אז לבוא בביקורת זה מאוד קל אבל מי שמכיר את העובדות, העובדות הן כדלקמן, ואני בקשר רצוף עם - - -
אברהם נגוסה: אתם ברשימה של אלה שקיבלו שבחים.
ירון הדרי: לא רק שבחים אדוני, אחרי זה בקריאת הפרוטוקול - - -
אברהם נגוסה: עכשיו סכנת הפיטורים, לזה אני רוצה שתתייחס.
ירון הדרי: אני בקשר טלפוני אחת לכמה שבועות עם תומר מעמותת טבקה, אני חושב שמנכ"ל העמותה אמור לדעת את הפרטים לאשורם.
ירון הדרי: אנחנו נאבקנו לצורך הגיוס של 32 הסוורים הראשונים בבית הדין, כאשר ההסתדרות הכללית והעובדים תקפו אותנו על עצם זה שקלטנו אותם.
ירון הדרי: כרגע חברת נמל אשדוד נמצאת במצב מאוד מאוד מיוחד, מצד אחד יש לנו צורך בהרבה מאוד ידיים עובדות וחסר לנו כרגע עובדים, ומצד שני אנחנו יודעים שב-2021 עומדים להיפתח שני נמלים חדשים, שכרגע לפי ההערכות שלנו ייקחו מאתנו בין 25% ל-30% מהעבודה, משמע החברה תצטרך להצטמצם.
ירון הדרי: לכן כמו כל חברה עסקית, גם הזכירה את זה יודפת קודם, בסופו של דבר אמנם אנחנו חברה ממשלתית, אבל אנחנו חברה עסקית בתחרות והתחרות הזאת עומדת להתעצם וכחלק מהצורך שלנו באיתנות פיננסית ויכולת לעמוד בתחרות הזו, בהחלט ייתכן שנצטרך לסיים העסקתם של חלק מהעובדים.
ירון הדרי: אנחנו מתכוונים לעשות הסכם פרישה, במסגרת הסכם רפורמה שאנחנו כרגע דנים בו ולא אלאה אתכם בעניין הזה, אבל יהיה ככל הנראה הסכם פרישה מוקדמת.
ירון הדרי: אנחנו עוד לא יודעים לצפות כמה בדיוק מהעובדים יפרשו ולכן אנחנו גם לא יודעים לומר בצורה ודאית האם אותם עובדים שנקלטו כבר יצטרכו לסיים את העסקתם או לא, אנחנו מאוד נשמח שלא, יש שם חומר אנושי מצוין, אנשים מצוינים, לא רק יוצאי העדה האתיופית, יש שם עוד אוכלוסיות מגוונות אבל זה הכל תוצאה של מכרז מאוד תקדימי, מכרז ייעודי שערכה חברת נמל אשדוד, שבו היא פנתה רק לאוכלוסיות ייעודיות מתוך כוונה לקלוט מתוכם לאחד התפקידים, שאני לא יודע אם אתם יודעים אבל הוא אחד התפקידים הנחשקים ביותר במשק.
ירון הדרי: נכון, הוא לא תפקיד של ניהול בכיר, אבל מבחינת תעסוקה והכנסה, כמות הפונים למכרזים האלה היא אדירה ולכן אנחנו נמשיך להעסיק אותם כרגע.
ירון הדרי: אנחנו מקווים שנוכל להעסיק את אותה קבוצה של 33 סוורים נוספים שפעמיים קיבלה הודעה שהם נקלטים ופעמיים קיבלה הודעה שתוך 24 שעות, שהקליטה הזאת כרגע מוקפאת, פעם אחת מטעם של פניה אישית של יו"ר ההסתדרות שביקש למצות את כוח האדם הקיים בחברה כדי לראות אם אפשר להימנע מקליטה שידוע שככל הנראה נצטרך לסיים את העסקת אותם עובדים שייקלטו, ובפעם השנייה זה היה בהמלצת סגן נשיאת בית הדין הארצי לעבודה שהמליץ על הקפאה לרגל המשא ומתן שמתקיים כרגע בינינו לבין ההסתדרות בשיתוף כמובן המדינה, בנושא הסכם הרפורמה.
ירון הדרי: אנחנו מאוד מחויבים לתהליך הזה, מאוד מחויבים לגיוון התעסוקתי, אנחנו לא רק קולטים או לא קולטים אנשים, אנחנו מקיימים תהליכים בתוך החברה כדי שהקליטה הזאת לא תסתיים רק בהכנסת העובדים לחברה, אלא שגם הסוציאליזציה של אותן אוכלוסיות בתוך החברה תהיה נכונה ומושלמת באופן כזה שאנשים ירגישו בבית, שאנשים ירגישו שהם במקום בו הם לא שונים מאף אחד ואנחנו נמשיך להיות מחויבים לזה.
ירון הדרי: אני חושב שמי שמבקר את התהליך הזה, רצוי שיבוא יבקר אותנו, אנחנו נשמח לארח ולהסביר את כל תמונת המצב לאשורה.
ירון הדרי: תודה.
אברהם נגוסה: חברת חשמל, אם אתה חושב שיש לך להוסיף, בקצרה.
אברהם נגוסה: לא נעים לי שהגעתם לפה ותלכו מבלי לדבר, אבל מי שלא רוצה לא חייב לדבר.
עופר קרן: אני אוסיף לחדד את מה שהחברים שלי אמרו לפני אבל חשוב לי מאוד מאוד להגיד שאנחנו בעצם חוטאים למטרה.
עופר קרן: ההערות האלה הן לא במקום כי בעצם אנחנו צריכים להשקיע בחינוך, בתרבות, להשקיע בתשתיות ארגוניות וזה בעצם מה שרשות החברות והנציבות עושים בחברות האלה.
עופר קרן: אלה הדברים הכי חשובים.
עופר קרן: אנחנו יכולים לבוא ולספור מספרים ואחר כך יבואו ההערות האלה "קלטו ופיטרו".
עופר קרן: אז אצלנו באמת בונים תשתיות לכל התהליכים האלה באמצעות הפרויקט, המיזם הזה שנעשה לאחרונה עם רשות החברות הממשלתיות והנציבות.
עופר קרן: אתם צריכים להבין, חברת החשמל קיימת 95 שנים, 95 שנים של גיוון יש בחברת החשמל ואנחנו ארגון שמלמד ארגונים אחרים איך לפעול ואיך לעשות.
עופר קרן: אבל עד אשר קיבלנו את היכולת הזאת, את הליווי המקצועי, את הייעוץ שניתן לנו באמצעות הרשות, הדבר הזה עשה לנו שכל.
עופר קרן: עשה לנו סדר בכל התהליכים האלה.
עופר קרן: בעצם חברת החשמל חרטה על דגלה את הנושא של ההעסקה הרב גונית.
עופר קרן: מכל התהליכים האלה שבאמת הגברת יודפת הביאה לשולחן הדירקטוריון, בכל התהליכים שהיא באה באופן אישי, היא והנציבה מרים, הכניסו תהליכים שהם מאוד מאוד חשובים.
אברהם נגוסה: קודם כל יישר כח על מה שאתם עושים, אבל אני מקבל כל הזמן מכתבים.
אברהם נגוסה: עכשיו הבאתי דוגמה של שלושה שמפטרים אותם.
אברהם נגוסה: אם אתם מקבלים אותם ואחרי כמה חודשים מפטרים, מה זה שווה?
עופר קרן: אין אחד שאתה מחזיק פה ביד, שמפוטר אחרי מספר חודשים.
עופר קרן: אין אחד.
אברהם נגוסה: שנה.
עופר קרן: גם לא שנה.
עופר קרן: ההסכם הקיבוצי של חברת החשמל הוא הסכם קיבוצי שבראשות ההסתדרות וארגון העובדים, לחמש שנות העסקה.
עופר קרן: אנחנו היום לא קולטים לאותם תפקידים שאנחנו מתריעים בפני אותם מועמדים שנקלטים לתפקידים, וגם דובר על זה קודם, תפקידים פשוטים שהם תפקידים שהוא בעיסוק שלא קיים היום כבר בחברת החשמל, הם הולכים ונעלמים, תפקידים שהם תפקידים שוחקים.
עופר קרן: אנחנו משקיעים היום בקליטות איכותיות כמו פרויקט שעשינו עכשיו - - -
אברהם נגוסה: אז מה קורה - - -
יודפת אפק: אני רק רוצה להגיד שבהקשר של חברת החשמל רק עכשיו הגענו לסיכומים על רפורמה בחברת החשמל, המספרים שעובדים מחברת החשמל נפרדים מחברת חשמל הם מספרים באלפים.
אברהם נגוסה: השאלה שלי, אתה מפטר עובד שכבר יש לו ניסיון, אתה מביא עוד - - - למה?
אברהם נגוסה: אם הוא לא מתאים למקצוע אז תעביר אותו למקצוע שהוא יותר מתאים לו, או תשדרג - - - למה לפטר?
עופר קרן: זה לא עובדים שיש להם ניסיון.
עופר קרן: יש לנו מסלולי ניהול קריירה ואנחנו מציעים להם ואני פונה באופן אישי לאותן אוכלוסיות ומנסה לשנות, שולח אותם להכשרות מקצועיות.
עופר קרן: כל הקליטות שלי היום של בני העדה הן קליטות איכותיות, אנחנו עכשיו התחלנו תכנית עם אורט סינגלובסקי ומשרד הכלכלה, משרד העבודה והרווחה, לקליטת 25 מבני העדה ללימודי הנדסאים שבסיום התכנית של שבעת החודשים הם יעבדו בתפקידי הנדסאים בחברה.
עופר קרן: הם כבר נמצאים בסימסטר השני.
עופר קרן: אנחנו מממנים להם את הלימודים.
עופר קרן: אותם חבר'ה שאתה מדבר עליהם - - -
מרב תורג'מן: לחוזה העסקה של חמש שנים או לחוזה עבודה קבוע?
אברהם נגוסה: אני אתן לך את המקרים - - -
עופר קרן: הם לא לחמש שנים, אלה לתפקידי ליבה.
עופר קרן: המכתבים שאותם הוא מחזיק זה מוקדנים, תפקידי מוקדנים וקובעי מונים - - -
יודפת אפק: ההסכם הקיבוצי של חברת חשמל זה לא קשור באיזה תפקיד.
יודפת אפק: ההסכם הקיבוצי של חברת חשמל קובע תקופת ארעיות.
יודפת אפק: היא הייתה חמש שנים ועכשיו במסגרת הרפורמה הפחתנו את תקופת הארעיות לארבע שנים.
יודפת אפק: זה לא משנה באיזה תפקיד אתה נכנס, אתה בתקופת ארעיות - - -
אברהם נגוסה: במסגרת ייצוג הולם האם אי אפשר לשלב ולהשאיר אותם בחברה?
עופר קרן: במסגרת הייצוג ההולם אנחנו נותנים, רק השנה קלטתי כ-7% מסך הקליטות בחברה.
עופר קרן: עד עכשיו אנחנו חצי שנה, כ-7% מסך כל הקליטות בחברה של בני העדה.
עופר קרן: זה במסגרת ייצוג הולם.
עופר קרן: דבר שני, אנחנו נותנים קביעויות כשאנחנו יושבים, וקודם כל אין שנתיים קביעויות בחברת חשמל.
עופר קרן: בשנה שעברה הקביעויות שניתנו הן רק לבני העדה.
עופר קרן: אז אנחנו כן נותנים ייצוג הולם.
אברהם נגוסה: אני אתן לך את המכתבים האלה ואשמח להתייחסותך.
אברהם נגוסה: אני לא אפתח עכשיו את העניין הפרטני.
אברהם נגוסה: אשמח לקבל התייחסות.
עופר קרן: תקבל התייחסות להכל, חשוב לי שתבינו את המשמעות של הטמעת התהליכים האלה שבעצם המנכ"ל שלנו, כשהוא ניגש והכניס את ערכי הליבה של החברה, הוא הכניס בכל אחד מערכי הליבה שנכנסו בחברה, את כל התהליכים האלה של הגיוון.
עופר קרן: הדברים האלה הם תהליכים שמושרשים אצל המנהלים שלנו, הם מושרשים בכל קורס של עתודה ניהולית בחברה ואנחנו עושים הכל כדי לקלוט את בני העדה ובכלל אוכלוסיות מגוונות בחברה.
אברהם נגוסה: מגן דוד אתם רוצים להגיב?
יעקב קמחי: אני ממשרד הבינוי והשיכון, אני מנהל תקינה.
שלומית אבינח: רק בקצרה.
יעקב קמחי: ממש בקצרה.
יעקב קמחי: אנחנו משרד שבעצם מחפש המון מהנדסים, שלצערי הרב בתחום של חשיבה עתידית נראה לי שהעדה לא מסתכלת קדימה לתחום ההנדסי, ויש מקום להסתכל על זה ברמה ארצית לגבי התפתחות של מהנדסים, יש ביקוש גדול מאוד ולא רק אצלנו, למהנדסים, אלא גם בתחומים אחרים.
יעקב קמחי: למשל אני יכול לתת דוגמה נוספת, נושא של אדריכלים.
יעקב קמחי: גם לזה יש לנו משרות שבעצם לא מעט שנים אנחנו מנסים לאייש ולא מאיישים ואין אפילו, לא זכיתי לראות באחד המכרזים משתתף מישהו מהעדה.
יעקב קמחי: נקודה חשובה שלא שמעתי כאן, זה תכנון אסטרטגי.
יעקב קמחי: אתם מדברים פה על ייצוג, אתם מדברים פה על מספרים אבל אתם לא מדברים על תכנון שקובע מטרות עתידיות שלשם אתם רוצים להפעיל את כל האוכלוסייה הזאת ואיך היא תתקדם.
אברהם נגוסה: כמובן קיימנו גם דיונים עם המל"ג, עם ראשי האוניברסיטאות, משרד החינוך, כדי לכוון תכניות.
אברהם נגוסה: לכן הממשלה באה בתכנית מיוחדת בנושא הזה 100 מיליון שקל לחמש שנים, תכנית חומש דרך מל"ג כדי לכוון סטודנטים יוצאי אתיופיה למדעים וטכנולוגיה.
אברהם נגוסה: זה התכנון והכיוון שאנחנו עובדים עליו גם.
אברהם נגוסה: ההצעה שלך נכונה, ואנחנו באמת עובדים בכיוון הזה.
אברהם נגוסה: נשמח לקבל עוד רעיונות והצעות כמובן.
אברהם נגוסה: אני בלחץ מבחינת הזמן כיוון שאני צריך ללכת להצביע, אנחנו כבר כשעתיים בנושא הזה.
אברהם נגוסה: אני יודע שיש חברות שהגיעו וקיבלנו את הדיווח מטעם המשרדים המתכללים את יישום החוק, אבל בנוסף לזה יש לי משהו לומר, לכן אני מבקש אם יש מישהו שרוצה להוסיף משהו ולא נתנו לו את האפשרות.
אברהם נגוסה: אוקיי, אם אין אז אני מבקש לסכם את הדיון.
אברהם נגוסה: קודם כל בואו נהיה אופטימיים.
אברהם נגוסה: אני מברך על הנעשה וההתקדמות בנושא.
אברהם נגוסה: ב-2011 כאשר נחקק החוק, היה 0 ומשהו אחוז, והיום הגענו למקסימום של 2.4% לפחות במשרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: אני לא אומר שאני מרוצה והבעיות נפתרו, אבל אנחנו בכיוון הנכון.
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לעשות יותר.
אברהם נגוסה: אנחנו מדברים בשלב הזה על כמות והלאה נעבוד גם על איכות.
אברהם נגוסה: לכן זה הכיוון שלנו.
אברהם נגוסה: דבר שלישי, אני רוצה לחזק את החוק הזה.
אברהם נגוסה: אני רואה מהדיון הזה שעניין הסנקציות הוא מאוד חשוב ולכן אני עומד לפעול בנושא הזה להכנסת תיקון שמדבר על סנקציות לחברות, משרדי ממשלה, רשויות מקומיות ותאגידים ציבוריים שלא עומדים בדרישת החוק.
אברהם נגוסה: אני מתכוון לבדוק את העניין של תיקון החקיקה.
אברהם נגוסה: דבר נוסף, כמובן שאנחנו נעודד גם חברות, משרדי ממשלה ותאגידים כדי שיהיה תמריץ.
אברהם נגוסה: זה מאוד חשוב לעודד אותם.
אברהם נגוסה: אני רואה גם צורך של הרחבת החוק גם לכיוון של חברות כלכליות ברשויות המקומיות וגם בכיוון הזה אני עומד לפעול.
אברהם נגוסה: להרחיב את החוק שיחייב גם חברות עירוניות.
אברהם נגוסה: לסיכום יש התקדמות כמותית, לא התקדמנו מבחינת האיכות ואנחנו צריכים לפעול בכיוון הזה ושיתוף פעולה בין המשרדים והגורמים הוא קריטי.
אברהם נגוסה: שיתוף הפעולה עם המגזר השלישי הוא חשוב מאוד כי הם אלה שיכולים לעזור, יש עמותות וארגונים שמוכנים להתגייס לנושא הזה, לכן תשתפו פעולה וכך נמשיך בעבודה כי זו מטרה לאומית וחשוב מאוד לקדם ולשלב את הקהילה לתוך החברה הישראלית, לא במילים אלא במעשים.
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים היום דיון בעניין שילוב ילדי עולים במועדונית בני עקיבא בשכונת רמת אשכול בלוד.
אברהם נגוסה: הוועדה מתכנסת היום כדי להבטיח שבתחילת שנת הלימודים המועדונית שפועלת בשכונת רמת אשכול בלוד תיפתח ולוודא כי קיים תקציב לפעילות המבורכת שמתבצעת שם, כי אני הייתי שם כבר פעם שלישית, הגעתי וראיתי את הפעילות המבורכת והעבודה הכל כך חשובה שהילדים וגם הנוער, בעיקר ילדים, זה מאוד חשוב כי קודם כל לילדים יש מסגרת ולהורים יש זמן ללכת ולעבוד ויש פה יתרון גם בעניין התפתחות הילדים בחינוך, אני רואה את הרכזים כאן וכל הכבוד על מה שאתם עושים, אבל מצד שני אני שומע את הבעיות בנושא התקצוב.
אברהם נגוסה: יש תכנית של הממשלה שנותנת תקציב כדי שהילדים האלה לא יהיו ברחוב, וגם הנוער, כדי שאחרי שחוזרים מהמסגרת הפורמלית לא יהיו ברחוב וחשופים לערכים לא מקובלים, ולא צריך להיכנס, כל אחד יודע איזה סכנות יש לילד אם הוא מסתובב ברחוב.
אברהם נגוסה: לא רק תאונות דרכים, יש גם - - - חברתיות, גם יש דברים שליליים.
אברהם נגוסה: יש תקציב לכך, אני יושב בוועדת השרים בראשות ראש הממשלה שהעבירה תקציב לנושא.
אברהם נגוסה: למשרד החינוך 192 מליון שקלים תכנית לארבע שנים ובמשרד הרווחה 80 מליון שקל.
אברהם נגוסה: בנוסף, לעולים שנמצאים עד 15 שנים יש גם את משרד הקליטה שמעורב.
אברהם נגוסה: כשמדברים איתי שיש בעיה של תקציב אני לא יכול להבין מה קורה פה.
אברהם נגוסה: אנחנו פעלנו, לחצנו על הממשלה שיעשו תכנית מיוחדת בוועדת שרים שבראשות ראש הממשלה, שהקציבה בתחומים הרלבנטיים, וציינתי אותם, ויש גם עוד תחומים אחרים שהוקצבו לכך, אבל התחום הרלבנטי נראה לי רווחה וחינוך.
אברהם נגוסה: יותר רווחה, גם חינוך כמובן.
אברהם נגוסה: לכן אני שואל למה הרשות המקומית שהיא זרוע הביצוע של ממשלת ישראל, מדוע אין קשר בין הרשויות המקומיות לשלטון המקומי בעניין העברת התקציבים.
אברהם נגוסה: אני רוצה להבין ולכן החלטתי לקיים את הדיון.
אברהם נגוסה: התכנית היא כל כך טובה, אנשים משקיעים, אנשים טובים שנותנים את הנשמה ומה פתאום עכשיו התכנית בסכנה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע איפה הבעיה ומה אנחנו יכולים לעשות.
אברהם נגוסה: אתם כתבתם פה שיכול להיות שהמסגרת תפורק, כך אני מבין.
שרית ספיר: מי כתב?
אברהם נגוסה: משרד הרווחה.
אברהם נגוסה: איריס פלורנטין, סמנכ"לית בכירה מנהלת אגף בכיר שירותים חברתיים.
אברהם נגוסה: אני מדבר על המכתב מה-15.7.2018 שהגיע אלינו אתמול.
קריאה: לשרית ספיר יש לה את המכתב שלה ואיריס פלורנטין יש את המכתב שלה.
אברהם נגוסה: שרית ספיר, במכתב בסעיף 5 מתייחסת לקשיים.
אברהם נגוסה: אני רוצה להבין, תסבירו לי.
אברהם נגוסה: אין ויכוח שהתכנית חשובה, חיונית וטובה וההורים רוצים שהתכנית הזו תמשיך, אין לי בכך ספק.
אברהם נגוסה: ההורים אתם רוצים להציג?
אברהם נגוסה: בואו נשמע אתכם.
אסקיבה מנגיסטו: (מדברת בשפה האמהרית, דבריה מתורגמים ע"י היו"ר) אנחנו גרים ברמת אשכול כמעט 16 שנה.
אסקיבה מנגיסטו: יש לנו מועדונית ברמת אשכול, היה לנו מקום שם, עכשיו אין לנו מקום.
אסקיבה מנגיסטו: אין לנו מקום שהילדים יהיו בו, אין להם עזרה, אין להם כלום.
אסקיבה מנגיסטו: אם זה ייסגר, לאן ילכו הילדים?
אסקיבה מנגיסטו: אין לנו מקום בכלל.
אברהם נגוסה: את רוצה שהתכנית תמשיך.
אסקיבה מנגיסטו: כן.
אסקיבה מנגיסטו: תמשיך.
אסקיבה מנגיסטו: גם יש להם שני חדרים ל-30-40 ילדים.
אברהם נגוסה: את אומרת שגם עכשיו החדרים הקיימים לא מספיקים ויש צפיפות.
אסקיבה מנגיסטו: לא מספיק.
אסקיבה מנגיסטו: אין מקום.
אברהם נגוסה: אתם יכולים לדבר באמהרית אם אתם רוצים.
ביגלה טירוורק: (מדברת בשפה האמהרית, דבריה מתורגמים ע"י היו"ר) אנחנו רוצים את התכנית וזה המקום שחשוב לנו שהילדים והנוער יהיה להם מקום.
ביגלה טירוורק: אפילו עכשיו אין מקום לכולם ויש חלק שלא נותנים להיכנס בפנים, לבנים במיוחד ויש בעיה לאן ילכו הילדים שלי.
ביגלה טירוורק: הם שם 16 שנה, וזה טוב לילדים, אפילו לנו לפעמים רוצים להגיע למתנ"ס לקבל הדרכה והסברה וכל זה, ולכן המתנ"ס הזה חשוב, המועדון הזה חשוב לנו והתכנית הזאת חשובה לנו וצריך לחזק אותה כי זה לטובת ילדינו.
ביגלה טירוורק: עכשיו הם בחופש הגדול ואין להם מועדונית ואין פעילות, הם סגורים בבית כי צמצמו את זה.
ביגלה טירוורק: אנחנו מרגישים שיש פה אפליה כי ילדים אחרים נכנסים ואז הילדים שלנו נשארים בעדיפות אחרונה, ואנחנו מאוד נפגעים מהמהלך הזה.
ביגלה טירוורק: איך לילדים אחרים מצאתם תקציב ולילדים שלנו אין תקציב.
ביגלה טירוורק: איך אומרים שאין תקציב כשזה נוגע לילדים שלנו ולילדים אחרים יש תקציב והם נכנסים ומקבלים את השירות כמו שצריך וזה פוגע בהם.
אברהם נגוסה: נשמע מהאנשים שמפעילים את התכנית.
נעם דרייפוס: אפשר לתת רקע על השכונה?
נעם דרייפוס: אני מנהל את המרכז לחינוך וחברה, עמותה שפועלת בשכונה מזה עשר שנים.
אברהם נגוסה: הבנתי שהייתה גברת פוקס שמימנה את התכנית, היא הלכה ועכשיו בני עקיבא נמצאים.
נעם דרייפוס: נכון.
נעם דרייפוס: אנחנו שותפים איתם, בני עקיבא מטפלים במועדונית, אנחנו מטפלים במעטפת.
נעם דרייפוס: אני רוצה רק לתת רקע.
נעם דרייפוס: מי שמכיר – מכיר אבל השכונה היא שכונה שגרים בה משפחות מהעדה האתיופית, 70% משפחות מהאוכלוסייה הערבית ועוד 10%-15% מהציונות הדתית.
נעם דרייפוס: כלומר שמדברים על להיות ברחוב או שאין מועדונית או להסיע למקום אחר, כך שמעתי, בשכונה הזאת קשה להסתובב בחוץ.
נעם דרייפוס: גם בחדר המדרגות קשה להסתובב.
נעם דרייפוס: זו שכונה, לאט לאט ברוך השם מתקדמים קדימה אבל זו שכונה שגם במתנ"ס עצמי, המתנ"ס מחולק, למגזר הערבי יש פעילות מבורכת ויפה, וגם במתנ"ס, אם אין פעילות אי אפשר להסתובב שם.
נעם דרייפוס: הפעילות צריכה לעטוף את הילדים, גם את ההורים דרך אגב - - -
נעם דרייפוס: אני אומר הפעילות צריכה לעטוף את הילדים מגיל רך, אנחנו מפעילים מעון וגנים בשכונה מגיל רך עד נוער, נמצאות פה שלוש אבל יש הרבה יותר, צריכה לעטוף גם את ההורים, את ההדרכה, הטיפול.
נעם דרייפוס: כלומר יש פה מערכת שלמה שבתוך השכונה שאר המענים הם למגזר הערבי.
נעם דרייפוס: אי אפשר לחבר בין המענים.
נעם דרייפוס: יש פה משהו שצריך לדאוג לאוכלוסייה הזאת באופן ייעודי.
נעם דרייפוס: זה גם המנדט שלך אני מאמין, נכון?