GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל לרר: אז מהנתונים עולה ששיעור הייצוג הממוצע של עובדים יוצאי אתיופיה בקרב 39 הרשויות שדגמנו עמד בשנת 2016 על 1.7% אבל כאשר משווים את שיעור הממוצע הזה לשיעור יוצאי אתיופיה שמתגוררים ברשויות רואים שהוא נמוך ממנו, 2.3% מיוצאי אתיופיה שמתגוררים ברשויות זהו הממוצע בעצם של התושבים יוצאי אתיופיה ברשויות.
מיכל לרר: כלומר לא הסתכלנו על הממוצע של האוכלוסייה הכללית, הסתכלנו ברמת הרשות.
מיכל לרר: אז רואים כאן שיש פער.
מיכל לרר: רצינו גם להגיד משהו על ההשתלבות האיכותית של יוצאי אתיופיה בקרב עובדי הרשויות, אבל למשרד הפנים לא היה פילוח על כאלה שהם בעלי תואר אקדמי וכאלה שהם לא, אז הסתכלנו על נתון אחר והוא שיעור יוצאי אתיופיה שמועסקים בחוזי בכירים או בחוזים אישיים.
מיכל לרר: אנחנו רואים ש-0.5% מיוצאי אתיופיה שעובדים ברשויות מועסקים בחוזי בכירים וכמעט 0.5% מיוצאי אתיופיה שעובדים ברשויות מועסקים בחוזים אישיים אחרים.
מיכל לרר: באופן כללי אני אגיד שאלה חוזים מיוחדים שגם בקרב האוכלוסייה הכללית אין הרבה מועסקים אבל יש בזה אולי גם כדי ללמד משהו בכל זאת.
מיכל לרר: שני שקפים אחרונים.
מיכל לרר: השקף הזה מראה את ההתפלגות של הרשויות בכל הנוגע לעמידה או אי עמידה ביעד הייצוג ההולם, אני מזכירה שוב שכאן לא השווינו את שיעור העובדים לשיעור הכללי של יוצאי אתיופיה באוכלוסייה, אלא השווינו לשיעור האתיופים בכל רשות ואנחנו משתמשים באותן הגדרות שהשתמשנו קודם, רשויות שהן רחוקות מהיעד, רשויות שהן קרובות ליעד ורשויות שעומדות ביעד.
מיכל לרר: כמו שניתן לראות, במרבית הרשויות עליהן הסתכלנו שיעור המועסקים יוצאי אתיופיה נמוך מהשיעור בקרב האוכלוסייה ברשות.
מיכל לרר: זה השקף האחרון, שבו אנחנו מסתכלים בעצם הרשויות נבחרות, בהן מתגוררים למעלה מ-2,000 יוצאי אתיופיה ומשווה את האוכלוסייה שלהן בכלל הרשות לאוכלוסייה שלהם בקרב המועסקים ברשות.
מיכל לרר: אני לא יודעת אם אתם רואים, אבל יש רשויות שמעסיקות יותר מהשיעור שלהם באוכלוסייה כמו רחובות ועפולה, שברחובות למשל שיעור התושבים יוצאי אתיופיה עומד על 5.4% ושיעור המועסקים יוצאי אתיופיה ברחובות זה 7.8%.
מיכל לרר: בעפולה גם יש 7.9% יוצאי אתיופיה שמתגוררים ברשות והם מועסקים מעבר לזה, ב-10.3%.
מיכל לרר: ניקח נתונים בצד השני ונראה שבאשדוד ובבית שמש, באשדוד יש 3.2% יוצאי אתיופיה ברשות אבל 0% יוצאי אתיופיה שמועסקים ברשות.
אברהם נגוסה: איך מסבירים את זה?
אברהם נגוסה: אני מבין שמסביב גם אנשים באים לעבוד בעירייה, אבל למשל אשדוד, יש אנשים שעובדים בתוך העיריה.
אברהם נגוסה: אז למה זה 0?
אברהם נגוסה: האם אותם אנשים לא מועסקים מטעם עירית אשדוד ויכול להיות דרך קבלן?
אברהם נגוסה: יש נציג של הרשות המקומית?
שלומית אבינח: אין מאשדוד.
אברהם נגוסה: לא אשדוד, אבל מהשלטון המקומי או משרד הפנים?
רועי דהן: אני ממשרד הפנים אדוני.
אברהם נגוסה: אחר כך תפרט לנו.
אברהם נגוסה: רק את השאלות האלה שרצינו להבין, שאני באופן אישי מכיר אנשים שעובדים גם בבית שמש וגם באשדוד, אבל איך זה יוצא אפס?
מיכל לרר: סיבה אחת יכולה להיות שבאמת הם לא מועסקים בהעסקה ישירה ולכן הם לא נכללו בנתונים, אבל אולי נשמע תשובות אחרות ממשרד הפנים.
אברהם נגוסה: חושב לנו לדעת.
אברהם נגוסה: זה אומר שהם לא עמדו בדרישת החוק.
רות דיין מדר: זה גם חברות עירוניות?
מיכל לרר: לא.
מיכל לרר: לפי החוק יש הגדרה מאוד ברורה מי חייב בייצוג הולם.
אברהם נגוסה: נציג משרד הפנים יתייחס לזה בהמשך.
אברהם נגוסה: תודה רבה מיכל.
אברהם נגוסה: עכשיו אנחנו רוצים לשמוע בפירוט, לא צריך לחזור אבל אם אתם רוצים להגיד דברים שלא הוצגו כאן באופן כללי.
אברהם נגוסה: כיוון שהתחלנו בשאלות על הרשויות המקומיות אני אתחיל עם משרד הפנים.
אלמוג שרב: בגלל אילוצי לו"ז שמחייבים אותי לצאת ביקשנו להתחיל.
אברהם נגוסה: רציתי פשוט רצף של השאלות שהיו.
אברהם נגוסה: אם אתה צריך לצאת בסדר גמור.
אברהם נגוסה: בבקשה עכשיו נציג שירות המדינה.
אלמוג שרב: אני מהאגף לתכנון אסטרטגי בנציבות שירות המדינה.
אלמוג שרב: (הצגת מצגת) באמת הנתון הראשון שאני מתייחס אליו זה הגידול המשמעותי באחוז יוצאי אתיופיה, בעצם נכון שיש עדיין משרדים מסוימים שלא עמדו ביעד ותיכף אפרט על הפעולות שאנחנו נוקטים בשביל שהם יעמדו ביעד, אבל שירות המדינה כשירות עומד כרגע ביעד ואנחנו עשינו באמת די הרבה פעולות ואנחנו שמחים על הנתון הזה ותיכף אפרט איך אנחנו פועלים לא רק לשמור על היעד הכמותי אלא לעמוד גם ביעד, לעבור מעליו, החלטת הממשלה פחות מדברת על היעד האיכותי אבל לנו כשירות מדינה מאוד חשוב שזה לא יהיה כמו בנתונים שהוצגו קודם, שרוב הנתונים נמצאים בדרגות נמוכות יותר.
אלמוג שרב: כמה פעולות שנקטנו באמת, אחת הפעולות המרכזיות שאנחנו נוקטים בשביל להגדיל את הייצוג של יוצאי אתיופיה במשרות האקדמאיות ובדרגים הבכירים יותר, כי ברור שאנשים נבנים מאיזה שהוא מקום, אדם לא מגיע ישר לסגל הבכיר, הוא צריך להתחיל מאיזו שהיא נקודה, ובאמת אנחנו ריכזנו את המאמצים שלנו בלהגדיל באופן משמעותי את שיעור יוצאי אתיופיה במשרות האקדמאיות ובאמת כרגע יש לנו 26% מקרב יוצאי אתיופיה במשרדי הממשלה, 26% מתוכם הם בעלי השכלה אקדמית שזה בהחלט אחוז משמעותי.
אלמוג שרב: כאשר גם אם אולי הם כרגע נמצאים בדרגה מעט נמוכה יותר ותיכף אפרט על זה, זה נותן להם פוטנציאל הרבה יותר משמעותי להתקדם בהמשך למשרות בכירות יותר.
אלמוג שרב: לגבי הנתונים של הייצוג, כמות המשרדים, נתונים שהוצגו קודם גם על ידי מיכל, כאשר יש לנו משרדם גדולים ומשמעותיים בפרישה ארצית שבדרך כלל עומדים ביעדים, לפעמים יש משרדים נקודתיים ושם אני תיכף אפרט מה הכלים שאנחנו נוקטים בשביל להביא אותם לעמידה ביעדים.
אלמוג שרב: עשינו פעולה מאוד ממוקדת בשנת 2017 הצבנו לעצמנו לקלוט 50 אקדמאים לשירות המדינה יוצאי אתיופיה, הגענו ל-51.
אלמוג שרב: כלי נוסף שאנחנו משתמשים בו זה הכנסה של סטודנטים למשרות מיועדות כאשר בעצם הסטודנטים לא נספרים כרגע בתוך אותם אחוזים שראיתם.
שלומית אבינח: מסקנה, 60% ממשרדי הממשלה לא עומדים ביעד.
אלמוג שרב: 37% עומדים ביעד ו-60% לא עומדים ביעד.
אלמוג שרב: צריך לזכור עוד פעם, א.
אלמוג שרב: אני מפרט את הפעולות שאנחנו עושים, אנחנו מודעים לזה, תיכף אני אסקור מהן הפעולות וב.
אלמוג שרב: צריך לזכור ששירות המדינה כשירות עומד, ויש לנו את הנקודות שאנחנו צריכים לגשר.
אלמוג שרב: איך אנחנו עוזרים לאותם משרדים, בכלל לשירות המדינה ולאותם משרדים לעמוד ביעד?
אלמוג שרב: אנחנו גם בשנה שעברה וגם השנה מכניסים 30 משרות תוספתיות של סטודנטים, זאת אומרת מעבר לתקציב שיש למשרד לקליטה של סטודנטים, אנחנו נותנים עוד 30 משרות בכל שירות המדינה כשבשנת 2017 נתנו 30 משרות, קלטנו 31 סטודנטים לשירות המדינה, כאשר לפי הכללים החדשים של קליטת סטודנטים בשירות המדינה לאחר 18 חודשים הם יכולים להתמודד במכרזים פנימיים בשירות המדינה ולכן אנחנו מאמינים שההכנסה הזאת של הסטודנטים, 30 בשנה שעברה, ו-30, פרסמנו השבוע קול קורא עוד פעם למשרדי הממשלה לקליטה של 30 סטודנטים נוספים, כך אנחנו נבנה מלמטה את האנשים שיתקדמו, בדרך כלל אנשים ממשרדי - - -
שלומית אבינח: כל משרדי הממשלה?
אלמוג שרב: כן.
אלמוג שרב: הוצאנו קול קורא, אנחנו מבקשים לראות שהאנשים האלה נכנסים לתפקידים משמעותיים, למקום שיש להם חונך, למקום שיש פוטנציאל להתקדמות ולהתפתחות, כי ברור שסטודנט שנכנס ישלים שם שנה וחצי בתפקיד, יוכל להתמודד במכרז פנימי והוא כמובן שיתמודד כבר על משרות של אקדמאיים, משרות מקצועיות, ואנחנו מכירים את שירות המדינה ויודעים שהמסה העיקרית שנקלטת למשרות המקצועיות הם אנשים שמתקדמים, נבחרים ומתחילים מסלול של קריירה.
אברהם נגוסה: העמידה בתנאים של התכנית הממשלתית, 50 אקדמאיים ו-30 סטודנטים זה מהתכנית הממשלתית של ועדת השרים בראשות ראש הממשלה.
אברהם נגוסה: בזה אתה אומר שעמדתם לפי התכנית.
אלמוג שרב: עמדנו לפי התכנית, וצריך להבין שהסטודנטים עדיין לא נספרים, הם לא מוגדרים בסטטיסטיקות שלנו כעובדי מדינה מבחינת הדרגים ולכן הם לא הופיעו היום בתוך הסטטיסטיקה כאקדמאים.
אלמוג שרב: אני אגיד יותר מזה, היום אנחנו גם מבחינה איכותית בדרג המירב שהוא הדרג המקצועי הראשוני של העובדים האקדמאיים בשירות המדינה, ייצוג של יוצאי אתיופיה הוא 1.8%.
אלמוג שרב: זאת אומרת לא רק במשרות שהן לא מקצועיות אלא גם במשרות המקצועיות הראשוניות של עובדים סוציאליים, אנשים בעלי השכלה אקדמית בתחומים אחרים, היום הייצוג הוא קצת למעלה מהייצוג באוכלוסייה, ואנחנו מאמינים שהרי אלה האנשים שעם הפוטנציאל שלהם אחרי זה ייבחרו גם לדרג התיכון ולדרג השני.
פנטהון אספה-דויט: מה עם העסקה בתקן?
אלמוג שרב: זה העסקה בתקנים.
פנטהון אספה-דויט: כל מה שאתה מדבר - - -
אלמוג שרב: כל מה שאני מדבר על כל הנתונים שהוצגו פה זה העסקות בתקן, הסטודנטים אני מוסיף אותם מילולית, הם לא הופיעו בסטטיסטיקה של הייצוג ההולם כי הם עדיין לא עובדים קבועים, הם עובדים שעתיים, זה משרות סטודנט, הם לא נכנסים בסטטיסטיקה של המדרגים.
אלמוג שרב: אלה באמת עיקרי התכנית, יישום החלטת הממשלה, קליטת האקדמאים, קליטת הסטודנטים.
אברהם נגוסה: אני רוצה שיהיה ברור, אתה לא מפריד.
אברהם נגוסה: אנחנו היום דנים לא על יישום החלטת הממשלה, אלא על ייצוג הולם.
אברהם נגוסה: יישום חוק ייצוג הולם מ-2011.
אברהם נגוסה: זה מה שאני רוצה שתתייחס אליו, תעזוב את החלטת הממשלה.
אלמוג שרב: אין שום בעיה.
אלמוג שרב: ייצוג הולם, שירות המדינה כרגע יש בו ייצוג של 2.4, זה השקף הראשון שלי, 2.4% מעובדי המדינה כיום הם בני העדה האתיופית שמוגדרים לפי חוק הייצוג ההולם.
אלמוג שרב: זה אומר ששירות המדינה כשירות מדינה עומד ביעד הייצוג ההולם ואפילו מעבר לו.
שלומית אבינח: 1,871 עובדים.
אלמוג שרב: בצורה ברורה, עמדנו כבר ב-2016, וב-2017 רק הגדלנו את הכמות בצורה משמעותית.
אלמוג שרב: אז אנחנו לא מסתפקים בלעמוד ביעד הזה, אנחנו רוצים לעשות שני דברים.
אלמוג שרב: אנחנו רוצים א.
אלמוג שרב: להגיע למשרדים בתוך הפירוט שגם הם יעמדו, ואנחנו רוצים שהאנשים האלה לא יישארו ברמות הבסיסיות, אבל אתה אומר שאני לא אכנס לזה כי זה יותר נושא של החלטת הממשלה.
אלמוג שרב: אז אני אתמקד במה אנחנו עושים בעצם כדי להגדיל את הייצוג בכלל המשרדים.
אלמוג שרב: אנחנו ביצענו פעולות כרגע של הקמת אגף לגיוון תעסוקתי בנציבות, אנחנו מסיימים עכשיו את הקורס הראשון ל-50 ממוני גיוון תעסוקתי במשרדי הממשלה, אנחנו אמורים לאחר החגים לפתוח קורס שני, במטרה שבכל משרד ממשלתי יהיה ממונה לגיוון תעסוקתי.
רחלי הכט: זה יעזור גם לחברות ממשלתיות?
אלמוג שרב: אני לא אחראי על החברות הממשלתיות אז אני לא יכול להגיד.
אברהם נגוסה: נגיע גם לחברות הממשלתיות כי יש נציג שידווח לנו.
אברהם נגוסה: תשמרי את השאלה שלך ונשאל אותו.
אברהם נגוסה: לגבי משרדי הממשלה, ראינו בנתונים שהממ"מ הציגו שבמערכת הבריאות יש יותר.
אברהם נגוסה: מה ההסבר?
אברהם נגוסה: טוב שיותר, אבל אנחנו רוצים לדעת בדיוק כדי שיהיו מודל לחיקוי למשרדים אחרים.
אלמוג שרב: אני אומר עוד פעם, אני קודם כל חושב שזה טוב שבמשרד הבריאות יש ייצוג נוסף וזה טוב וחשוב, אני רק עוד פעם, ממה שאנחנו מנתחים בנתונים רוב הייצוג במערכת הבריאות הוא בעיקר בתפקידים לא מקצועיים.
אלמוג שרב: יש כניסה גם לתפקידים מקצועיים כמו בכל שירות המדינה, אבל עיקר הייצוג הוא באמת בתפקידים שהם פחות מקצועיים, בין היתר כמו שתיארה קודם מיכל מהממ"מ גם בעקבות הקליטה של עובדי ניקיון שהיו קודם בהעסקה קבלנית ועכשיו עברו להעסקה ישירה, זה גם דבר מצוין כי כניסה להעסקה ישירה אומר שהם בעצם יכולים להיכנס לכל המנגנון שגם יאפשר התפתחות והתקדמות בתוך הסולם.
אלמוג שרב: צריך גם לזכור שמערכת הבריאות, בניגוד למשרדי הממשלה שחלק גדול מאוד מרוכז באזור ירושלים, מערכת הבריאות פרושה בכל הארץ, שזה גם כן דבר שמסייע לאפשרות להיקלט, כי בני העדה האתיופית לא פרושים באופן שווה ברחבי הארץ ואין להם דווקא ייצוג משמעותי בירושלים, ששם נמצא חלק מאוד משמעותי של המשרות הממשלתיות.
אברהם נגוסה: אולי את גם תסבירי לנו האם זה באמת עם עובדי מערכת הבריאות או שהם עובדים במסגרת מערכת הבריאות והם עובדי חברת כח אדם או משהו כזה.
מיכל לרר: לא, מי שכלול בנתונים הם עובדים שמועסקים בהעסקה ישירה.
מיכל לרר: אבל הסיבה שאנחנו הפרדנו את מערכת הבריאות ממשרדי הממשלה זה פשוט כי הנתונים כל כך שונים אחד מהשני שכשמאחדים אותם ביחד ברור שהממוצע של הייצוג ההולם במשרדי הממשלה עולה.
מיכל לרר: לכן יש חשיבות גדולה, מה עוד שצריך לציין שלפי החוק, שאני מניחה שהיועצת המשפטית תתייחס לנושא הזה, שהייצוג ההולם הוא לא רק כמותי, הוא צריך להסתכל גם מבחינה איכותית והוא צריך לבוא לידי ביטוי גם בכל הדרגות ובכל המקצועות.
מיכל לרר: אז אני חושבת שהדיון צריך להתמקד גם בפן האיכותי ולא רק בפן הכמותי.
אלמוג שרב: רק לסיום, אלא אם יש שאלות נוספות, אנחנו בעצם כרגע פועלים גם להעמקה של הגיוון בכלל המשרדים, גם במשרדים שהגיוון לא מספיק טוב בהם ולכן באמת הנושא של הקמת האגף לגיוון והממונה גיוון בכל משרד ומשרד.
שלומית אבינח: זה יהיה חובה לכל משרד ממשלתי?
אלמוג שרב: זה חובה לכל משרד ממשלתי למנות ממונה גיוון.
אלמוג שרב: הרוב המכריע של המשרדים יש בהם כבר ממונה גיוון תעסוקתי ואנחנו מסיימים עכשיו את הקורס הראשון, נצא עוד מעט לקורס השני, מינינו מנהלת אגף שלצערי לא יכלה להגיע היום למפגש והיא מרכזת את הפעילות ואנחנו עוסקים גם בהקשר הזה בנוסף לנושא של הממונים, נפרסם בשבוע הבא את הדו"ח ה מקיף בנושא.
אלמוג שרב: אנחנו הקמנו מאגר ייעודי לסטודנטים יוצאי אתיופיה גם כן בשביל לתמוך בנושא של כניסה למשרדים נוספים ואנחנו מקיימים ועדות מעקב של כל המשרדים שלא עומדים ביעדים בשביל לראות איך אנחנו עוזרים להם לעמוד ביעד.
אברהם נגוסה: האם יש לך את הנתונים של הפן האיכותי?
אברהם נגוסה: אנחנו מבינים שבאמת יש עליה מבחינה כמותית.
אברהם נגוסה: האם מבחינה איכותית, כמה מהם באמת משולבים בתפקידים בכירים במשרדי הממשלה וכמה מהם הם כפי שציינת קודם, שמחברת כוח אדם מעבירים עובדי ניקיון להיות עובדי בית חולים.
אלמוג שרב: אני אגיד שני דברים.
אלמוג שרב: קודם כל לא כל העובדים שנמצאים גם בדרג הראשון והתחילי בשירות המדינה זה בהכרח עובדי ניקיון.
אלמוג שרב: יש גם הרבה אנשים שנכנסים לתפקידי אדמיניסטרציה או תפקידים שהם תחילת הדרך.
אלמוג שרב: עדיין אין לנו מספיק ייצוג בסגל הבכיר, ואנחנו עובדים על זה כרגע גם על נושא של לעשות איתור אקטיבי, בקורס שקיימנו לעתודה ניהולית דאגנו לייצוג הולם גם של יוצאי אתיופיה בקורס, זה בשביל לראות איך להסליל את האנשים לנושא של סגל בכיר, ואני חושב שמאחר והדברים האלה, רוב האנשים בתפקידי הסגל התיכון בשירות המדינה, מנהלי אגפים, מנהלי תחומים, צומחים מתוך שירות המדינה ולכן אני חושב שהדבר המשמעותי ביותר שאני יכול להציג הוא א.
אלמוג שרב: באמת אחוז האקדמאים, זאת אומרת שהגענו ל-26% אקדמאים מקרב יוצאי אתיופיה, ודבר שני אני אדבר על דרג המירב, זה אקדמאים בתחילת הדרך המקצועית, עובדים סוציאליים, כלכלנים, עורכי דין וכך הלאה, ששם כבר הגענו היום לייצוג של 1.8%, זאת אומרת יותר מהייצוג שלהם באוכלוסייה, והמקום הזה מבחינתנו זה האנשים שאנחנו מצפים בעוד שנתיים, שלוש, ארבע, שאלה יהיו האנשים שיוכלו להתמודד במשרות של הסגל התיכון ולהגיע אליהם.
אברהם נגוסה: אנחנו פונים למשרד הפנים.
אברהם נגוסה: אחריו משרד המשפטים.
אברהם נגוסה: לאחר מכן נציבות שוויון הזדמנויות ורשות החברות הממשלתיות.
רועי דהן: בוקר טוב.
רועי דהן: אני מנהל אגף בכיר תכנון ההון האנושי ברשויות המקומיות ומשרד הפנים.
רועי דהן: אני אציג בתמצית גם נתונים וגם כמה צעדים שעשינו במהירות ונשמח לענות לשאלות.
רועי דהן: רק לעשות סדר, מה שקרה ב-2012 תיקנו את החקיקה בפקודת העיריות כך שחובת הייצוג ההולם תחול גם על הרשויות המקומיות, גם על פקודת העיריות וגם בצו פקודת המועצות המקומיות ומ-2012 יש לנו חובה כמשרד הפנים לאסוף דיווחים מהרשויות המקומיות אודות העמידה בחובת החוק.
רועי דהן: אני מדגיש, משרד הפנים, יש לפעמים נטייה לבלבל קצת, משרד הפנים הוא לא המעסיק של עובדי הרשויות המקומיות, אנחנו הרגולטור על אותם עובדים.
רועי דהן: נדבר על כמה צעדים שעשינו ואז נתמקד בעיקר בנתונים שאני מבין שזה העניין.
רועי דהן: (הצגת מצגת) ב-2012 עבר החוק, ב-2013 התחלנו לאסוף נתונים, אספנו אותם באופן לא ממוחשב, וכך גם תיכף תראו את הנתונים, כך באמת זה נראה, ההיענות הייתה מאוד נמוכה, אז ב-2015 השקענו ומיחשבנו את התהליך ואנחנו היום עובדים מול מסד נתונים שאפשר לעבוד מולו.
רועי דהן: זה דבר אחד שקרה.
רועי דהן: דבר שני, הקמנו צוות עבודה בין משרדי ובין מגזרי, יושבים בו חברים מטבקה וחברים ממקומות אחרים, מה שעשינו ב-2015, הסתובבנו בכל הרשויות המקומיות שיש בהן שיעור תושבים יוצאי העדה האתיופית במסה, שאפשר להתחיל לעבוד מולם ולבוא לראש הרשות ולמנכ"ל ולהגיד לו "יש לך לא מעט תושבים יוצאי העדה האתיופית שמתגוררים ברשות המקומית".
שלומית אבינח: כמה רשויות כאלה היו?
רועי דהן: היו 15 רשויות מקומיות שנמצאות בפלח העליון שיש בהן היקף גדול של תושבים יוצאי העדה האתיופית והתחלנו לעבוד באופן ממוקד מול אותן רשויות, יחד עם גופי מגזר שלישי ונציבות שוויון הזדמנויות בעבודה וב-2017 הצטרפנו לפורום שהנציבות הקימה.
רועי דהן: קצת קדימה ואז נלך לנתונים ונעשה את זה בתמצות.
רועי דהן: מה שאנחנו מתכוונים לעשות, אנחנו רוצים ליישר קו פה עם נתונים מאוד יפים שהציגו גם רשות החברות, גם נציבות שירות המדינה, נלמד מהם איך להציג נתונים בפילוח קצת יותר איכותי.
רועי דהן: יש לנו היום כמה דברים שעשינו, אנחנו מתייחסים לעובדים באופן אחד ולמנהלים באופן אחר, אבל אני חושב שיש עוד מה להתקדם וללמוד ולהשתפר פה ואת זה אנחנו נעשה בשנה הקרובה.
רועי דהן: הדבר השני שאנחנו נרצה לעשות זה להכין תכנית להעלאת מודעות, וזו לא עוד תכנית של משרד הפנים.
רועי דהן: אנחנו לפני אירוע מאוד משמעותי, בחירות ברשויות המקומיות באוקטובר, לפי ההערכות שלנו, נסתכל רק על 2013, היו 94 ראשי רשויות חדשים, אותם 90-100 ראשי רשויות חדשים ימנו 100 מנכ"לים וימנו עוד 100-200 בכירים נוספים, אני חושב שיהיה לנו פה קאדר של 400-500 אנשים מאוד רציניים שאפשר יהיה להתחיל לעבוד איתם ולדבר איתם מהצעד הראשון שהם עושים ברשות המקומית, ייצוג הולם.
רועי דהן: אנחנו מאוד מאוד מאמינים בזה, לא רק חובת החוק, אנחנו חושבים שזה ביטוי מאוד מיוחד ומשמעותי לממלכתיות שכולם מדברים עליה.
רועי דהן: עכשיו ניגש לנתונים, אני אקריא למי שלא מצליח לראות.
רועי דהן: השורה הראשונה מתייחסת להיקף הדיווח.
רועי דהן: ב-2014 התחלנו עם פחות מ-40 רשויות שהגישו דיווח, קפצנו ל-148, ב-2016 הייתה לנו ירידה קצת, ירדנו לפחות מ-100, ב-2017 אני מתקן את הדיווח של הממ"מ, אנחנו עם 201 רשויות מקומיות שהגישו דיווח.
רועי דהן: עבודה מאומצת שלנו ומחשוב של התהליך, 201 רשויות מקומיות מתוך 257 הגישו דיווח.
אברהם נגוסה: למה אתם לא העברתם אלינו דיווח כמו משרדים אחרים?
רועי דהן: אני חושב שאנחנו העברנו דיווח כמו שאנחנו מחויבים, נשמח להעביר גם לכם.
שלומית אבינח: תעביר בבקשה את המצגת הזאת - - -
רועי דהן: קודם כל אני אעביר את כל מה שצריך בסוף הדיון.
רועי דהן: מעבר לזה, אם אתם מבקשים, נשמח, אנחנו מעבירים לוועדה לביקורת המדינה ונציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, נשמח להוסיף אתכם לרשימת הדיווח.
מרב תורג'מן: מה זאת אומרת נשמח להוסיף?
מרב תורג'מן: החוק מחייב אותך לדווח לוועדת העלייה והקליטה.
רועי דהן: לא נבזבז על זה אנרגיה, פשוט תקבלו.
רועי דהן: בסדר?
מרב תורג'מן: צריך לדייק בעובדות, אני גם אדייק אותך בשנים.
מרב תורג'מן: 2011 חוקק החוק והוא נכנס לתוקף באופן מיידי, כבר באמצע 2011, אז עד 2013 אנחנו יודעים שהוועדה לא קיבלה דיווחים שוטפים.
מרב תורג'מן: לאורך השנים התקבלו דיווחים מאוד מועטים ביחס לרשויות המקומיות.
מרב תורג'מן: אני זוכרת דיון כאן בשנה שעברה ולפני שנתיים שהוועדה דרשה מכם לנקוט באמצעים משמעותיים כדי לחייב את אותן רשויות מקומיות לדווח.
מרב תורג'מן: אני שמחה שיש באמת גידול ובטוחה שגם חברי הכנסת שמחים בעניין הזה שיש גידול משמעותי ביחס לחובות הדיווח, אבל עדיין ככל שאין 100% חובות דיווח אתם עדיין לא עומדים בהוראות החוק.
רועי דהן: אוקיי.
רועי דהן: אני מקבל את ההערות שלך, נתקן את הדברים, את מה שצריך לתקן ונעביר לכם דיווחים בצורה מסודרת בשמחה רבה.
רועי דהן: אז אני אומר, החלק הוורוד בדיווח שלי, אנחנו לא מכסת"
רועי דהן: חים את עצמנו, זה שיש לנו יכולת היום לעבוד אל מול מסד נתונים, אל מול דיווח מסודר.
רועי דהן: החלק המאתגר זה שהנתונים לא טובים.
רועי דהן: אני עושה לכם רגע סדר, אנחנו בעצם חילקנו את חובת הייצוג ההולם, אנחנו חושבים שבשונה מרשות החברות ונציבות שירות המדינה שמסתכלים ברמת מדינה, היות וקהל היעד שלנו זה רשויות מקומיות שמובילות קהילות מקומיות, גם אם החוק לא ציין את זה באופן מפורש נראה לנו נכון להרחיב טיפה, לפרש טיפה את החוק בצורה רחבה יותר ומעבר לייצוג ההולם המוחלט אל מול שיעור יוצאי אתיופיה באוכלוסייה, אנחנו חושבים שצריך לבדוק גם ייצוג הולם יחסי.
רועי דהן: זו הרחבה שלנו, הגדלת ראש שלנו, אנחנו לא נקבל ראש רשות שמדבר על עמידה בייצוג הולם ב-1.7% כשמתגוררים אצלו ברשות המקומית 16% יוצאי אתיופיה ויש לא מעט כאלה.
רועי דהן: זו נקודה אחת.
רועי דהן: נקודה שניה, אנחנו מבחינים בין עובדים לבין בכירים, אנחנו נעשה פה איזה שהוא תיקון קטן בשנה הקרובה כי הלכנו טיפה רחוק מדי, אנחנו סופרים פה רק את מי שמועסק בחוזי בכירים, זה טיפה להרים את הרף כשאנחנו במציאות מורכבת.
רועי דהן: בשנה הבאה אנחנו נספור את כל המנהלים, גם כאלה שלא מועסקים בחוזי בכירים, אני חושב שזו התקדמות מספיק טובה, ונראה גם מנהלים בחוזים אחרים.
רועי דהן: כרגע מה שמופיע לכם, נתונים מאוד מאוד מצומצמים לרשויות מקומיות שמעסיקות בכירים.
רועי דהן: בואו רגע נסיים את הדיווח שלי בזה שיש לנו 30 רשויות מקומיות שעומדות בייצוג הולם ברמה הארצית מתוך 201 שהגישו, ויש לנו 14 רשויות מקומיות שעומדות בייצוג הולם ברמת הרשות המקומית.
רועי דהן: המספרים מדברים על 168, אבל זה כולל 85 רשויות ערביות שמטות את הכף ועוד עשרות רשויות שלא מתגוררים בהן יוצאי אתיופיה ולכן טיפה - - -
שלומית אבינח: 30 מתוך 201.
רועי דהן: 30 מתוך 201 עומדות בייצוג הולם מוחלט של 1.7% ו-14 עומדות בייצוג הולם יחסי אל מול מספר התושבים שמתגוררים באותה רשות מקומית.
רועי דהן: אני אסיים את הדיווח שלי בזה ש- - -
שלומית אבינח: אתם עושים פעולות כמו אשדוד או בית שמש?
רועי דהן: אני אענה לך, יש לנו במשרד, בשנים האחרונות פיתחנו כמה תכניות מנהיגות.
רועי דהן: התכניות האלה מה שהן עושות בצורה פשוטה, לוקחות חבר'ה צעירים, יש לנו תכנית שנקראת צוערים לשלטון המקומי, חבר'ה צעירים לפני תואר ראשון, לפני תואר שני, מכשירים אותם בהכשרה מאוד משמעותית, כולל לימודים בחו"ל והם חוזרים ואנחנו משלבים אותם ברשויות המקומיות, אנחנו דואגים ליצור את התקנים האלה, אנחנו שמים לב ונותנים דגש חזק מאוד על ייצוג הולם גם בתכניות האלה.
רועי דהן: יש לנו היום 12 יוצאי אתיופיה בתוך תכנית הצוערים לשלטון המקומי, מתוך כ-200.
רועי דהן: עדיין מדובר במספר לא גבוה אבל החבר'ה האלה עוברים תהליכי מיון רציניים מאוד ותהליכי הכשרה רציניים מאוד והם במסלול הישיר לתפקידי ניהול משמעותיים ברשויות המקומיות.
רועי דהן: עד כאן.
אברהם נגוסה: תסביר לנו בדיוק, ברשויות המקומיות שהן ב-0% וגם 0.4%, ו-1%, אנחנו יודעים שמבחינת מספר התושבים שם וגם פה צוין, למשל באשדוד כמו שאמרתי קודם 3.2% מהתושבים ו-0% מועסקים.
אברהם נגוסה: בירושלים 0.2% ובבית שמש 0%, תל אביב יפו 0.4% וחולון 0.4%.
אברהם נגוסה: למשל בבית שמש ואשדוד שזה 0%, למה זה קרה?
רועי דהן: קודם כל באשדוד אני גם ראיתי כמה יוצאי העדה האתיופית כשסיירנו שם.
רועי דהן: אני צריך לבדוק את הדו"ח שלהם באופן ספציפי אבל או שהם לא מועסקים באופן ישיר על ידי הרשות המקומית, או שהם מועסקים על ידי החברה הכלכלית.
רועי דהן: זה לא חייב להיות תמיד על ידי חברות קבלן, זה יכול להיות גם העסקה על ידי תאגיד עירוני, מקום עבודה מכובד ועשייה משמעותית, אבל הם לא נספרים בדיווחים שלנו.
רועי דהן: מה שאנחנו סופרים זה רק עובדי רשויות מקומיות שמועסקים באופן ישיר.
אברהם נגוסה: זה גם מה שמעניין אותנו, גם זה מה שהחוק מחייב.
אברהם נגוסה: לכן אני אומר, איך יכול להיות שבאשדוד כשיש אוכלוסייה גדולה של הקהילה, איך לא מועסק אפילו אדם אחד, זה 0%.
רועי דהן: אני מזמין את הוועדה, ואני אומר את זה בכבוד רב, להצטרף אלינו למאמץ מול אותן רשויות מקומיות, ודאי גדולות וחזקות כמו אשדוד ואחרות, שלא מעסיקות, לא עומדות ביעד.
רועי דהן: מבחינתנו החוק לא יוצר לנו סנקציות ולא יוצר לנו כלים להתמודד עם אותה מורכבות.
רועי דהן: ומצטרפת אלינו חברה, קולגה שלנו ממרכז השלטון המקומי, אם תרצה להתייחס אני אשמח שתתנו לה לדבר.
רועי דהן: אבל בגדול זאת התפיסה שלנו, נשמח למאמץ משותף.
אברהם נגוסה: בסדר, אבל אני אומר, אתם יודעים את חוק חובת הדיווח, חובת הפיקוח, חובת היישום עליכם, על משרד הפנים.
אברהם נגוסה: אני לא רוצה שעכשיו תגיד לי "נבדוק את זה" אנחנו ביקשנו שתבואו עם זה מסודר כדי שנבדוק, האם אתם עוקבים אחר יישום החוק.
אברהם נגוסה: אם עקבתם על זה, איך לא ידעתם עד עכשיו את הסיבה מדוע יש 0%.
אברהם נגוסה: אז לא עקבתם.
רועי דהן: אני לא מסכים עם אדוני.
רועי דהן: אני חושב שהחוק מחייב אותנו לדווח.
אברהם נגוסה: אני מסתכל על מבחן התוצאה.
רועי דהן: בסדר.
רועי דהן: מבחן התוצאה בדיווח ב-2014 היינו בבעיה גדולה וקיבלנו פה ביקורת בהרבה אהבה מהוועדה ושיפרנו את הדברים.
רועי דהן: המספרים מדברים בעד עצמם, השורה הראשונה שיש פה שיפור משמעותי בדיווח.
רועי דהן: היכולת שלנו לקיים היום דיון והיכולת שלך לשאול אותי שאלות איכותניות, נובעת מזה שאנחנו שיפרנו משמעותית את המציאות שהיינו בה רק לפני שנתיים-שלוש.
רועי דהן: לגבי למה לא מעסיקים, אני חושב שצריך לבוא יחד ולזמן לפה ראשי רשויות, אני לא רואה פה ראשי רשויות.
רועי דהן: אפשר לזמן אותם ולשאול יחד, לנסות להבין את הקשיים שלהם, יש לחלקם קשיים, ולראות איך מסייעים ביחד לשיפור במספרים האלה.
מרב תורג'מן: אני שוב אפנה אותך להוראות החוק.
מרב תורג'מן: החוק מחייב את העיריות להגיש לשר הפנים אחת לשנה דין וחשבון לגבי ביצוע ההוראות לפי סעיף זה ובין היתר זה גם מדובר על ייעוד משרות, על העדפה במשרות כשהמועמדים הם בעלי כישורים דומים, ובין היתר הם נדרשים לפרט לכם על הנתונים באשר לפעולות שהם נקטו לפי סעיף זה באותה שנה, ונתונים באשר לייצוג הולם בקרב עובדיה.
מרב תורג'מן: כלומר לצורך העניין עירית אשדוד, יכלתם לדרוש ממנה לפרט בפניכם מה הסיבה לנתונים שהוצגו בפניכם.
מרב תורג'מן: אז את אותם נתונים יכולתם גם להציג בפני הוועדה.
רועי דהן: יש לנו בדיווח גם פירוט על סיבות שראשי רשויות מציינים למה הם לא עומדים ביעד וגם צעדים שהם מתכוונים לנקוט.
רועי דהן: נעביר לכם את זה בצורה מסודרת.
רועי דהן: אני שוב אומר, מהמעבר על הדו"חות לא ראיתי שם משהו שראוי להציג אותו בתוך הוועדה הזאת, רוב הדברים טריוויאליים.
מרב תורג'מן: בדיווח שאתם דורשים מהעיריות יש דיווח באשר לפעולות שננקטו במהלך ה - - -
רועי דהן: יש את שני הדברים שאת מבקשת.
רועי דהן: גם הסבר למה אנחנו לא עומדים ביעד, וגם איזה צעדים אני מתכוון לנקוט כדי לשפר את המצב.
מרב תורג'מן: לא, לפעולות ביחס לשנה הקודמת.
מרב תורג'מן: פעולות שהם נקטו, זאת אומרת ממש פירוט של תקנים של מכרזים שיצאו ואיך הם קבעו את אותם תקנים והאם הם נתנו העדפה מתקנת ביחס לשנה הקודמת, לא ביחס לפעולות עתידיות.
רועי דהן: יש את זה.
רועי דהן: את תוכלי לראות, נשמח להעביר לכם את הדיווח.
רועי דהן: אני אומר שוב, אני רוצה שנחיה רגע את המציאות, אני חושב שרשויות מקומיות זו חיה מורכבת מאוד.
רועי דהן: בואו נעזוב רגע את אשדוד.
רועי דהן: ניקח לדוגמה את קרית מלאכי.
רועי דהן: בקרית מלאכי יש 16% תושבים יוצאי העדה האתיופית.
רועי דהן: אנחנו הגענו לשם כמשרד הפנים, הנהלת משרד הפנים הגיעה לקברניטים של העיריה ושאלנו אותם "למה אתם לא מקיימים את הוראות החוק".
רועי דהן: העיריה הסתכלה עלינו במבט מורכב כזה, אני רוצה שנחיה את זה כוועדה כי זאת ה מציאות "חברים, אנחנו בתכנית הבראה, אנחנו מפטרים עובדים.
רועי דהן: אתם מכירים את זה, משרד הפנים, אנחנו מפטרים עובדים אנחנו לא קולטים עובדים".
בני פרץ: ואת מי מפטרים ראשונים?
בני פרץ: תמיד את האתיופים.
רועי דהן: אני לא חושב שזה מה שהם עושים, אבל בוא, זה טבעי, זה ידוע, אני לא רוצה להיכנס עכשיו לפרטים.
רועי דהן: אגב, אתה אומר דברים בלי - - - כל מילה שלי היא עם נתונים ומידע.
בני פרץ: הוא אמר קול קורא, תמיד הם קוראים.
בני פרץ: אבל קול עשה לא שמעתי אף פעם.
רועי דהן: אין בעיה, אדוני, אני מכבד.