GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרגריטה פטרנקו: את זה אני לא בדקתי, אבל לפחות - - -
קסניה סבטלובה: אבל שניהם זכאי עליה.
מרגריטה פטרנקו: כן.
מרגריטה פטרנקו: הם יכולים לעלות ולסדר רישום עם - - - אנחנו מדברים על זוג מעורב כי פה יש בעיה, יהודי מקבל אשרת עליה, לא יהודי לא מקבל אשרת עליה, אז איך הוא בעצם אמור להגיע לישראל?
מרגריטה פטרנקו: כתייר?
מרגריטה פטרנקו: כאיחוד משפחות?
מרגריטה פטרנקו: כמה?
מרגריטה פטרנקו: איחוד משפחות זה תהליך אחר, זה הליך מדורג שנועד לסדר מעמד בישראל לבן זוג זר של יהודי.
מרגריטה פטרנקו: זה לא קשור לחוק השבות והעליה.
מרגריטה פטרנקו: חוק השבות, הזכויות לבן הזוג היהודי באים מחוק השבות סעיף 4.א שבעצם מאפשר גם ליהודי לעלות ולא למנוע מיהודי לעלות לארץ, מתוך החשש מה יהיה הגורל של בן הזוג.
מרגריטה פטרנקו: כאשר אנחנו מטפלים בזוגות כאלה, אנחנו רואים שנכון, אחד בא כתייר והשני בא כעולה, ואז הם נכנסים לבעיות כלכליות, אני חושבת שיש לנו נתונים מהשטח, יש לנו - - -הוא ידבר על זה, אני לא אתייחס, וניסינו לברר מהו הנוהל, למה יש לנו פערים, בקונסוליה מקבלים סירוב בעל פה ומשרד הפנים בעצם מכיר את הזכויות שלנו, לא קיבלנו שום תשובה ממשרד הפנים.
מרגריטה פטרנקו: הגשנו כמה תלונות, לא קיבלנו שום תשובה.
מרגריטה פטרנקו: גם לאחרונה לא קיבלנו ממשרד הפנים, אנחנו לא מצליחים לקבל שום תשובה אבל כן קיבלנו תשובה מלשכת הקשר נתיב ושם הם מפרטים שהם פועלים לפי הזכויות של משרד הפנים, ולא ניתן לטפל בזוגות כאלה, שוב אנחנו חוזרים לנקודה שיצאנו, בגלל שמדינת המוצא לא מכירה בנישואים חד מיניים.
מרגריטה פטרנקו: חוץ מזה הם מוסיפים שבמקרים כאלה צריך להגיע לישראל ולהגיש בקשה לאיחוד משפחה.
מרגריטה פטרנקו: כלומר כבר בקונסוליה זוג כזה מקוון למסלול שלא נועד לעולים, זה מסלול אחר.
מרגריטה פטרנקו: אז הזוגות בעצם מאבדים את הזכויות שלהם ואז בשטח אנחנו רואים שגם אלה שהגיעו בכלל בלי אשרות, שניים, גם כאלה שהגיעו, אחד עולה והשני תייר, וגם כאלה שמגיעים ומגישים בקשה לאיחוד משפחה ובכלל מאבדים את הזכויות.
מרגריטה פטרנקו: אז אנחנו רוצים קודם כל לראות את הנוהל, מה כתוב שם.
מרגריטה פטרנקו: יש לנו איזה נוהל אז אנחנו רוצים לראות מה בעצם, איך משרד הפנים קודם כל מתייחס לכאלה מקרים וגם רוצים שמשרד הפנים באמת יתייחס להחלטה של משרד הפנים עצמו, זה קצת נשמע מוזר שהם מכירים ופתאום לא מכירים.
אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת אמיר אוחנה ואני רואה שגם מזל ממשרד הפנים.
אברהם נגוסה: יש כאן הנחיה של שר הפנים מ-2014 להכיר בבן הזוג, שהנישואים שלהם נעשו במדינה שלישית והכירו בהם על פי חוק השבות.
אברהם נגוסה: למה צריך לעצור את הדבר הזה, למה לא מקיימים את ההנחיה.
אברהם נגוסה: אם לא, על בסיס מה אנחנו נשאל את נציגי משרד הפנים, רשות האוכלוסין כמובן.
קסניה סבטלובה: תודה לך כבוד היושב ראש ושלום לכולם.
קסניה סבטלובה: מצוין שאנחנו מציינים בכנסת את יום הגאווה, זה תמיד דבר משמח.
קסניה סבטלובה: מה שלא מצוין שאנחנו חוזרים באותו יום לאותן בעיות שלא נפתרות עם השנים.
קסניה סבטלובה: אני וחבר הכנסת חברי אמיר אוחנה נמצאים פה שלוש שנים בדיוק, סוגרים עכשיו שלוש שנים ואנחנו פעם אחר פעם חוזרים בדיוק לאותן הבעיות כאילו שלא עברה שנה.
קסניה סבטלובה: אני יכולה להגיד שגם בנוגע לעניין שעכשיו דיברה עליו ריטה, גם במהלך השנה שחלפה פנו אלי גם ללשכתי לא מעט זוגות שנתקלים בבעיות.
קסניה סבטלובה: נתקלים בבעיות למרות שלשון חוק השבות ברורה לגמרי ולא ניתן לפרשה בצורה אחרת.
קסניה סבטלובה: יש לנו שם הנחייה לגבי כל אלה שזכאים, שיש להם את הזכאות, בני זוג של יהודי או יהודייה, אין שום הנחיה שמונעת מזוגות להט"בים לעלות במסגרת אותו חוק השבות.
קסניה סבטלובה: מה שאני רואה, היבט נוסף של הבעיה הזאת, אני רואה פה אפליה כפולה.
קסניה סבטלובה: אני רואה אפליה גם של זוגות להט"בים בהיותם להט"בים ואני רואה אפליה גם של זוגות שהם עולים מחבר המדינות.
קסניה סבטלובה: אנחנו נתקלים במקרים האלה, גם במקרה של זוגות אחרים, שהם עולים משם והם נתקלים באותן בעיות ממש, אולי במינון יותר נמוך.
קסניה סבטלובה: אני לא יודעת, אפשר להשוות ולראות את כמות המקרים, אבל בהחלט לא בפעם הראשונה, אני מוצפת בבקשות כאשר אומרים לי "אבל הנה, זה מה שאומר חוק השבות, אז למה אנחנו לא.
קסניה סבטלובה: איך אנחנו נופלים בקריטריונים".
קסניה סבטלובה: זה שריטה לא מקבלת תשובות לשאילתות ולפניות למשרד הפנים זה נדבך אחד, כי משרד הפנים חייב כמובן לתת מענה לאזרחי מדינת ישראל ולא רק לחברי הכנסת, אבל אני אגלה לכם עוד משהו, גם חברי כנסת לא מקבלים מענה לשאילתות שהם שולחים.
קסניה סבטלובה: לי יש עכשיו שאילתה שתלויה במשרד הפנים בנוגע לעניינו של אנטון קוסטר למתן אזרחות.
קסניה סבטלובה: אני יודעת שבן זוגו קיבל והוא לא קיבל, ואנחנו לא יכולים לקבל תשובה בינתיים.
קסניה סבטלובה: אנחנו עדיין נתקלים בעניין הזה ולא קיבלנו את זה.
קסניה סבטלובה: לי כחברת כנסת אין שום אפשרות לתפוס את שר הפנים ופיזית להוציא ממנו תשובה לשאילתה הזאת, הוא אמור לתת את זה במועדים הקבועים, כך עובדת הכנסת.
קסניה סבטלובה: יש כך וכך ימים, שחייבים לענות על זה.
קסניה סבטלובה: כמובן שאנחנו פה נשמח לשמוע את תשובת משרד הפנים לשכת האוכלוסין, מדוע הדברים האלה עדיין קורים במדינת ישראל שהיא מדינה דמוקרטית, מדינה מתוקנת, מדינה יהודית כמובן ואנחנו גאים בכל הדברים האלה, ולא ייתכן שאותה אפליה ממנה סבלו בני הזוג או יחידים בארץ המוצא שלהם ששם לא הכירו בנישואים שלהם ואפליות אחרות שעכשיו לא נרחיב עליהן, אבל זה סיפור - - - על איך חיים וכיצד נרדפים שם בני הקהילה הלהט"בית וכאשר הם באים ארצה או רוצים לבוא ארצה, לא ייתכן ולא סביר שכאן הם ייתקלו בסממנים של אותו יחס שמפלה אותם לרעה.
קסניה סבטלובה: כמובן שפה צריכים להיות כולם שווים.
קסניה סבטלובה: אני רוצה שנקבל תשובות, אני במשפט אחרון רק אגיד על עוד עניין.
קסניה סבטלובה: יש פה ניירות עמדה ועברנו עליהם ואני יכולה להגיד לכם שלפני כמה שבועות קיימנו כאן דיון על המצב של העובדים הסוציאליים שעובדים עם המגזר של דוברי הרוסית, להט"בים ולא רק להט"בים וצעירים ואחרים וותיקים, ומה שאנחנו גילינו שבממוצע ל-1,000 עולים יש במקרה הטוב עובד סוציאלי אחד.
קסניה סבטלובה: 1,000 עולים.
קסניה סבטלובה: תחשבו על זה.
קסניה סבטלובה: יש ערים ששם היחס הוא אפילו יותר מזעזע, אנחנו מדברים על 1,500, על 2,000, תלוי באיזו עיר אנחנו מדברים.
קסניה סבטלובה: זה שגם לקהילה יש את הצרכים הספציפיים שלה, וצריך להכשיר את העובדים הסוציאליים וצריך להכשיר את הפסיכולוגים, הדברים האלה ברורים ומובנים אבל גם את הדבר המינימלי הזה שיהיה מישהו שדובר את שפתך באותו מקום שאתה פונה אליו, גם את זה אין.
קסניה סבטלובה: זה עניין שרציתי לגעת בו כי זו נקודה שטיפלתי בה ואני מטפלת בה עדיין ואנחנו הזמנו מחקר מיוחד ממרכז המחקר והמידע של הכנסת ואלה התשובות שקיבלנו.
קסניה סבטלובה: בלי שיהיה מענה לצרכים ספציפיים של כלל מגזר דוברי הרוסית ולקהילה הספציפית בתוך המגזר, לא נוכל להתקדם.
קסניה סבטלובה: כי אם בני הנוער שנתקלים בבעיות, וגם מבוגרים, מתמודדים עם הטראומה של העליה וגם מתמודדים עם ההתחברות לחברה הישראלית, גם עם היותם להט"בים, אם הם לא יקבלו עזרה אנחנו יודעים שכמות ההתאבדויות תמשיך לעלות וכמות הבעיות שסובלים מהן לא תיפתר ולא תיעלם מעצמה.
אברהם נגוסה: הזמן שלנו מוגבל ואני מבקש לדבר בתמצית.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת אמיר אוחנה.
אמיר אוחנה: אני רוצה לשמוע קודם.
אברהם נגוסה: בואו נשמע את יוליה בוגלפר, עולה חדשה.
יוליה בוגלפר: (אומרת דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) שלום.
יוליה בוגלפר: אני אדבר באנגלית כיוון שעדיין אינני מדברת עברית.
יוליה בוגלפר: בתחילה אני רוצה לומר שאני מאוד גאה שאנחנו יכולים לפתוח את השיחה על זכויות הקהילה הלהט"בית כאן ועכשיו בישראל.
יוליה בוגלפר: אני מקווה שכל אחד מאיתנו, מבין את החשיבות של זה כפי שאף אחד אחר לא מבין.
יוליה בוגלפר: זה לא מבין שברוסיה וכמו כן במדינות רבות אחרות לא מוענקות אשרות לבני זוג במשפחות מאותו מין.
יוליה בוגלפר: אבל מדוע?
יוליה בוגלפר: מה השוני בין אשתי לבין אשתו של אחי או בני לדוגמה?
יוליה בוגלפר: אין שום שוני.
יוליה בוגלפר: אחרי הכל, בני הזוג שלנו כמו כל בני אדם אחרים, יכולים ללכת ל- - - ולאהוב את המדינה הזאת, יכולים לעבוד וכך הלאה.
יוליה בוגלפר: הם יכולים והם עושים זאת.
יוליה בוגלפר: כשהחלטנו לעשות עליה, ידענו שלאשתי לא יהיו זכויות בישראל לפרק זמן, והיינו צריכות להיות חזקות כדי לעשות זאת.
יוליה בוגלפר: אני אסירת תודה לאשתי על כך שהגענו לכאן, ועל כך שהיא לא פחדה לבוא לכאן בלא אשרה, ולמרות הכל החלטנו לעשות זאת ועשינו.
אמיר אוחנה: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) האם את יכולה לספר לנו על התהליך שהיית צריכה לעבור כשהחלטת לעשות עליה?
אברהם נגוסה: הלכת לנתיב, נכון?
יוליה בוגלפר: כן.
אברהם נגוסה: תאמרי לנו כיצד, מה הם אמרו לך.
יוליה בוגלפר: כשהלכנו לקונסוליה, הקונסול לא נתן אשרה לבת זוגתי ותקוותנו נשברה.
אברהם נגוסה: מה הייתה לטענתו הסיבה?
יוליה בוגלפר: הסיבה הייתה בגלל שיש לי את הזכות ל - - - והיא אשתי.
יוליה בוגלפר: רק לי הוענקה הוויזה ולה לא.
קסניה סבטלובה: (אומרת דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) מה היה ההסבר שניתן לך?
יוליה בוגלפר: הוא אמר לנו שהוא לא יכול, ושאני חייבת לעלות לישראל לבד.
אמיר אוחנה: מאיפה הגעת?
יוליה בוגלפר: מרוסיה.
אמיר אוחנה: וכשאת אומרת "אשתי" את מתכוונת שנישאתן במקום אחר?
יוליה בוגלפר: בדנמרק.
אמיר אוחנה: והממשלה הרוסית בוודאי שאינה מכירה בנישואין אלה.
אמיר אוחנה: לכן זו הבעיה, נכון?
יוליה בוגלפר: אני חושבת שזו הבעיה.
יוליה בוגלפר: אבל אשתי לא פחדה להגיע לכאן בלי האשרה.
אברהם נגוסה: ונתנו לה אשרת תייר, ואמרו לך שיש לך את הזכות לקבל ויזת הגירה, אבל אשתך לא תוכל לקבל אלא ויזת תייר?
יוליה בוגלפר: בוודאי שאנחנו החלטנו ועשינו זאת.
יוליה בוגלפר: אבל לאנשים רבים השאיפה לחיות בישראל נותרה בגדר חלום בלבד שלא יתגשם, בגלל שהם פוחדים להגיע לכאן בלא זכויות.
יוליה בוגלפר: אני בטוחה שיום העליה הוא יום מיוחד במינו, הוא יום גדול בחיים, ואני חושבת שהוא לא צריך להיות מלווה בפחד, אלא הוא צריך להיות יום שמח ומהנה, אבל הכל תלוי כעת באשרה.
אמיר אוחנה: האם יש פה נציג של משרד החוץ?
אברהם נגוסה: נתיב נמצאים כאן.
אמיר אוחנה: בגלל שהקונסוליה היא חלק ממשרד החוץ, נכון?
אברהם נגוסה: לא, העליה מברית המועצות היא דרך נתיב.
אמיר אוחנה: אז אפשר לשמוע תשובה למקרה הזה?
אברהם נגוסה: רק רציתי קודם לשמוע כמה מקרים ושגם הוא ישמע, ואז נפנה לנציג נתיב ואחר כך לראש מינהל האוכלוסין.
אברהם נגוסה: נשמע עכשיו עוד מקרה, ערן גרומסן אשכנזי.
ערן גרומסן אשכנזי: אני כאן באתי לייצג את הבית הגאה בבאר שבע.
ערן גרומסן אשכנזי: אני לא אדבר על ההליך המשפטי, אבל אני רוצה לדבר על ההשלכות בשטח של מה שקורה, בעצם הרבה מהזוגות מגיעים לבאר שבע כי זו נחשבת לעיר שיותר כיף לחיות בה, ואנחנו באמת מתמודדים עם ההשלכות של הדברים האלה.
ערן גרומסן אשכנזי: אני אנסה לתאר את התהליך של שנת העליה הראשונה של העולים החדשים שעליהם אנחנו מדברים עכשיו, כידוע באמת השנה הראשונה מאוד חשובה לשם הבטחת קליטה טובה של הזוגות האלה, ושל עולים בכלל.
ערן גרומסן אשכנזי: בעצם כבר מהרגע הראשון, מהרגע שהם מגיעים יש לכל עולה חדש הזכות לקבל נסיעה ראשונה חינם עם כל החפצים שלו לעיר שאליה הוא רוצה להגיע, ובעצם מגיעים למצב שרק בן הזוג היהודי מקבל את ההטבה הזאת ובן הזוג הלא יהודי נשאר תקוע עם החפצים שלו אבוד, אחרי כמה שעות הבית הגאה או הוא מוצא אנשים טובים שיכולים לעזור לו לממן את הנסיעה הזאת, וזה ממשיך בזה שבשבועיים הראשונים, החודש הראשון, במקרה הטוב אם הם מוצאים מישהו שיסכים להשכיר להם דירה כי עוד אין להם שיקים, עוד אין להם חשבונות בנק, אין להם עוד שום דבר, הבית הגאה עוזר להם לממן - - -
אמיר אוחנה: האם זה נכון גם לזוגות שאינם בני אותו מין ואחד יהודי והשני לא?
ערן גרומסן אשכנזי: ממה שאני יודע זה לא נכון.
מרגריטה פטרנקו: אני יכולה לענות כי אני מטפלת בזוגות כאלה.
מרגריטה פטרנקו: זוג הטרוסקסואלי, כאשר לשניים יש אשרת עליה הם יכולים גם להשתתף בתכניות, לא כולם, אבל יש קריטריונים.
מרגריטה פטרנקו: יש פה בעיה כשאחד עולה והשני תייר, בעצם משפחה לא יכולה להיכנס ל- - - עליה נגיד בגלל שהם לא משפחה והם לא יחידנים - - -
אמיר אוחנה: זאת אומרת זו בעיה שקיימת גם בקרב זוגות שאינם בני אותו מין?
מרגריטה פטרנקו: זה דווקא לזוגות מאותו מין בגלל שיש פער בין הסטטוסים באותה משפחה.
מרגריטה פטרנקו: זאת הבעיה.
אברהם נגוסה: כלומר שמי שלא מאותו מין, אין בעיה, גם אם אחד יהודי ואחד לא יהודי, הם מקבלים אשרת עליה.
מרגריטה פטרנקו: נכון.
ערן גרומסן אשכנזי: לא, אני רוצה עוד - - -
אברהם נגוסה: אבל פה הבעיה ברורה בנושא הזה, הדוברים הבאים שתדברו, אם יש בעיות אחרות.
אברהם נגוסה: כי הבעיה שהם לא נותנים אשרת עליה לבני זוג מאותו מין, זה ברור לנו ואני רוצה שיתייחסו אבל לכל הבעיות.
אברהם נגוסה: לכן אם יש עוד בעיה, תעלו אותה.
ערן גרומסן אשכנזי: אני רוצה להציג בעיה שהיא קשורה והיא מאוד מאוד קריטית פה, שבעצם מי שמתמודד עם כל ההשלכות האלה זה הבית הגאה שמוציא המון תקציבים מהכסף שלו לדבר הזה ומגיעים למצב שכבר אין כסף לתקצב את הדבר הזה ואנשים טובים כמו ריטה ואנשים שגרים בבאר שבע מתקצבים מכספם האישי את הדברים האלה, וזה לא מצב שייתכן, פשוט לא.
אברהם נגוסה: אני מבקש שוב לא לחזור על הבעיות שהועלו כבר.
אברהם נגוסה: אם יש בעיה אחרת תעלו אותה כדי שנקבל תשובה ברורה לנושא.
יהונתן וולף: בוקר טוב לוועדה, חברי הכנסת, אני מנהל את האגודה המשפטית באגודת הלהט"ב.
יהונתן וולף: בעצם אני מדבר על מקרים שאנחנו נתקלנו בהם בתור המחלקה המשפטית שאנחנו מסייעים למקרים כאלה, ללהט"בים, לעולים.
יהונתן וולף: בעצם מעבר למה שריטה דיברה על איזה שהוא פגם בתהליך מול משרד הפנים, מול משרד הקליטה, והעובדה שאנשים שצריכים להיות תחת סמכות משרד הקליטה בעצם עוברים הליך מדורג באופן שהם לא אמורים לעבור את זה.
יהונתן וולף: יש פה בעיה מבחינת פרסום הנהלים, קיימת חובת הנמקה על משרד הפנים, הרבה פעמים אנחנו רואים הבדלים בין לשכות משרד הפנים השונות מבחינת הטיפול באנשים שמגיעים לשם, בחלק מהמקומות זה בסדר, בחלק מהמקומות זה לא בסדר, אנחנו לא מצליחים להבין מה בדיוק הנוהל כמו שריטה כבר ציינה.
יהונתן וולף: אני רוצה להתייחס חוץ מהפגמים הפרוצדורליים בהליך הזה, לפגמים המהותיים במשרד הפנים, של האנשים שמגיעים לישראל ונאלצים לעבור איזה שהוא הליך מדורג במשרד הפנים, שהוא גם לפי מה שאנחנו מבינים, לא מתנהל בשיקול דעת שהוא נכון מבחינתנו.
יהונתן וולף: יושב לידי קוסטר שאני כבר אספר את הסיפור שלו, אבל בעצם מה שקורה מעבר לעובדה שמגיעים לפה אנשים עם בני הזוג שלהם, בני הזוג שלהם לא מקבלים מענק קליטה, נתחיל מהדבר הזה.
יהונתן וולף: דיברת באמת על זה שהשנה הראשונה היא הכי קריטית להשתלבות, העובדה שאחד מבני הזוג לא מקבל מענק קליטה, זה כבר איזו שהיא בעיה וצריכים להתייחס לבעיה הזו גם.
יהונתן וולף: חוץ מזה שבני הזוג שלהם, כשהם מתחילים הליך מדורג, הם בתחילה מגיעים באשרת תייר, אשרת התייר הרבה פעמים פוקעת מה שהופך אותם בפועל לשוהים בלתי חוקיים בישראל.
יהונתן וולף: בעצם ההתנהלות של משרד הפנים חוטאת גם לתכלית של חוק השבות וגם לתכלית של חוק הכניסה לישראל שמתוקפו בעצם עושים את ההליך המדורג הזה כדי לוודא שאנשים לא נכנסים בצורה פיקטיבית.
יהונתן וולף: אז אין להם מענק קליטה, אין להם אפשרות לעבוד, לוקח הרבה מאוד זמן, לפעמים שנה - - -
אברהם נגוסה: הם לא מקבלים סל קליטה.
יהונתן וולף: הם לא מקבלים סל קליטה.
אברהם נגוסה: למרות שהם עלו באשרת עליה?
יהונתן וולף: הם לא עלו באשרת עליה, וזה בדיוק הנושא שריטה דיברה עליו.
יהונתן וולף: אז בעצם אנחנו מדברים פה על בעיה שהיא נגררת.
אברהם נגוסה: עלו כתיירים?
קסניה סבטלובה: הם לא עלו.
קסניה סבטלובה: באו ארצה כתיירים.
קסניה סבטלובה: לא יכלו לעלות.
יהונתן וולף: הם לא עלו כתיירים, הם נכנסו - - -
אברהם נגוסה: הם נכנסו וקיבלו פה מעמד עליה?
יהונתן וולף: הם לא קיבלו מעמד עליה אפילו שהם זכאים לקבל מעמד עליה.
אברהם נגוסה: אבל אם הם לא קיבלו מעמד עליה, איך אנחנו באים למשרד הקליטה ל- - -
יהונתן וולף: מה שאני אומר זה שהאנשים האלה, חוץ מזה שהזכות הפרוצדורלית שלהם נפגעה כי הם לא נכנסו דרך ההליך הנכון, גם הזכות הכלכלית שלהם נפגעת כתוצאה מזה.
יהונתן וולף: זה העניין שאנחנו מדברים עליו.
אברהם נגוסה: סליחה, אני רוצה להבין את הבעיה.
אברהם נגוסה: אתה אומר לי שאנשים מגיעים כתיירים.
אברהם נגוסה: הם נמצאים גם במעמד של תיירים, אז אתה טוען שמשרד הקליטה לא נותן להם סל קליטה.
יהונתן וולף: אני טוען שנוצרת בעיה.
אברהם נגוסה: אבל משרד הקליטה נותן סל קליטה למי שעולה.
יהונתן וולף: אז אני אגיע לבעיה הבאה.
אברהם נגוסה: הם יכולים לקבל אם הם זכאי עליה, הם יכולים ללכת למשרד הפנים ולבקש מעמד עולה.
אברהם נגוסה: אז הם יכולים ללכת למשרד הקליטה ולקבל סל קליטה.
אברהם נגוסה: אם הם נשארים במעמד תייר אין להם זכות לבקש ממשרד הקליטה.
יהונתן וולף: האנשים האלה לא מבקשים להישאר במעמד של תייר.
יהונתן וולף: האנשים האלה מגיעים למשרד הפנים ומתחילים הליך מדורג.
יהונתן וולף: הליך מדורג, השלב הראשון שלו הוא קבלת ויזה ב/1 שמאפשרת עבודה.
יהונתן וולף: לפעמים עובר הרבה מאוד זמן, אפילו שנה ויותר, עד שהאנשים האלה מקבלים מעמד ב/1.
יהונתן וולף: נוצר מצב שאנשים שאין להם לא סל קליטה ולא אפשרות לעבוד בישראל.
יהונתן וולף: אלה אנשים שאין להם זכויות כלכליות דה פקטו במדינת ישראל, שלא לדבר על ביטוח בריאות ודברים כאלה, שאני אפילו לא נכנס לדברים האלה.
יהונתן וולף: המצב בפועל כלכלי, שנוצר לאנשים האלה, הוא מצב שהוא לא הגיוני.
יהונתן וולף: אמרת שאתה רוצה לדבר על כל הבעיות אז אני אדבר על עוד בעיה, זה באמת מבחינת ההליכים שהאנשים האלה עוברים.
יהונתן וולף: הליך מדורג הוא הליך שמן הסתם נועד לוודא שאדם נכנס למדינה באופן חוקי, כשהמטרה שלו היא מטרה באמת להיות עם בן הזוג שלו ולא להיכנס לפה סתם כדי לעבוד.
יהונתן וולף: אנחנו מודעים לחלוטין לתכליות של החוקים ואנחנו מבינים אותם, אבל ההליך המדורג דורש הרבה מאוד ראיונות, תחקורים, שאלות, שהן לגיטימיות לחלוטין אבל לא מתחשבים בהכרח לצרכים של זוגות להט"בים, שאלות שנוגעות לפרטיות של זוגות הלהט"בים, הם עיקר הדיון שלנו כרגע וזה עיקר המקרים שהבאנו.
יהונתן וולף: אדם שמקבל דחיה ממשרד הפנים לקבל את האשרה שלו בגלל שהשכנים שלו לא יודעים שהוא נמצא בזוגיות עם גבר, בעוד שאר הפרמטרים והעובדה שהם נמצאים ביחד שבע שנים לא מספיקות כנראה למשרד הפנים, זה משהו שהוא לדעתנו לא מקובל.
יהונתן וולף: הדרישות להתערבות בפרטיות אצל זוגות להט"בים צריכות להיות שונות, ביחוד שהזוגות האלה מגיעים ממדינות דוברות רוסית, מדינות חבר העמים, הפתיחות שם, האפשרות לצאת מהארון לא רק בפני חברים ומשפחה, היא הרבה יותר קשה ומה שאני רק רוצה להגיד למשרד הפנים שאני שמח שהנציגים שלו באו לכאן היום ויכולים לענות לנו על השאלות, זה שהמצב הזה הוא קשה והוא גם קשה לדעתי מבחינת
יהונתן וולף: כם במובן הזה של להגיש עתירה ולהגיש ערעור כל פעם אחר פעם, לא משרת את התכליות האלה ואני חושב שלא רחוק היום שהאנשים האלה שגם לא קיבלו מעמד קליטה, גם לא יכלו לעבוד במדינה, גם לקחו עורכי דין בשביל הליכים שלא מצריכים עורכי דין, יתבעו את הנזקים שלהם יום אחד, ויתבעו פיצויים מהמדינה על הדבר הזה, אם באופן פרטני או באופן ייצוגי.
יהונתן וולף: תודה.
אברהם נגוסה: עדי ברקו בבקשה.
אברהם נגוסה: תנסו בקיצור, כי אני רוצה לתת לכולכם לדבר.
עדי ברקו: תודה.
עדי ברקו: אני נציג ארגון מעברים.
עדי ברקו: היה חשוב לנו להעלות נושא שלא עלה עדיין וזה הנושא של הטיפול באנשים טרנסג'נדרים ממדינות חבר העמים.
עדי ברקו: כ-50,000 מהאוכלוסייה בישראל הם אנשים טרנסג'נדרים, אנחנו מקבלים 30 פניות בחודש, שוב פעם, זה לא נשמע הרבה אבל יחסית לגודל הקהילה זה המון, ביניהן המון פניות של עולים חדשים.
עדי ברקו: העמותה מפעילה הנגשת מידע וסיוע כי מדובר באוכלוסייה שהיחסים שלה עם מוסדות המדינה הם בעייתיים ומלאים בחוסר אמון.
עדי ברקו: יש מתנדבים בודדים שנותנים מענה גם בשפה הרוסית, אבל בשל היעדר משאבים חמור אין שום שפה אחרת מלבד עברית באתר העמותה.
עדי ברקו: אנשים טרנסג'נדרים במדינות ברית המועצות לשעבר נדרשו לעבור תהליכים שלוקחים שנים במטרה לקבל אישור לשינוי מסמכים או אפילו אישור לטפול רפואי.
עדי ברקו: נכפה טיפול פסיכיאטרי, נכפה אשפוז פסיכיאטרי והשקעת משאבים כספיים רבים.
אברהם נגוסה: לאיזה מעמד הם מגישים מסמכים?
אברהם נגוסה: טיפול רפואי או מעמד עולה או משהו?
עדי ברקו: לא, במדינות המקור הם נתקלים בבעיות.
אברהם נגוסה: פה?
עדי ברקו: לא, במדינות שבהן הם נולדו, הם נתקלים בבעיות גם בשינוי הפיזי וגם בשינוי של המסמכים אבל כשמגיעים לארץ אנחנו נתקלים בלא מעט מקרים שעולים חדשים שכבר התחילו את התהליכים במדינות המקור אבל הוועדה בארץ לא מכירה בהליכים האלה ואז הם נדרשים לעבור את כל ההליך מהתחלה.
עדי ברקו: בגלל חוסר ידע של הנהלים עולים חדשים מתקשים להבין כיצד לקבל טיפול רפואי והרצף הטיפולי נקטע ומשהו שיכול להוות גם סכנה בריאותית, וזה דוחק לפעמים חברי וחברות קהילה לטיפול פיראטי, לטיפול בשחור שמעמיד אותם בסכנת חיים ממש.
עדי ברקו: ידוע לנו אפילו על מקרים שבהם עולים טרנסג'נדרים שלא דוברים את השפה העברית פנו לוועדה להתאמה מגדרית ולא הציעו להם שום מתורגמן, לא הציעו להם שום עזרה והם נאלצו להיעזר בכוחות עצמם.
אברהם נגוסה: נשמע את מאריס רידיאק.
מאריס רידיאק: אני מתנדבת בפרויקט להט"בים דוברי רוסית בישראל, אני אדבר על הבעיה לא של עליה, אלא כבר הקליטה.
מאריס רידיאק: בזמן האחרון הרבה להט"בים דוברי רוסית אזרחים של ישראל, פונים אלינו מתלוננים ומספרים שהם סובלים מיחס פוגעני במקום העבודה.
מאריס רידיאק: זה מאוד צורם לנו כי החוק שוויון הזדמנויות שקיים בישראל הוא חוק מאוד מתקדם, הוא באמת נותן כלים להתמודד עם הבעיות - - - והפער בין המציאות בה האנשים סובלים מהשפלה יום יומית והחוק המצוין הזה, הפער הזה עצום.
מאריס רידיאק: שאלנו את עצמנו מה הבעיה, מאיפה זה בא, ב-2017 ערכנו סקר בקרב להט"בים עולים חדשים, עולים ותיקים וצברים.
מאריס רידיאק: מתוצאות הסקר עלה ש-86% מהעולים החדשים פחות מחמש שנים בארץ סובלים במקום העבודה מאמירות מבזות, מצחוקים על רקע נטייה מינית וזהות מגדרית.
מאריס רידיאק: 86% זה פי שניים יותר מעולים ותיקים וצברים.
מאריס רידיאק: זה קטסטרופה.
מאריס רידיאק: יותר מזה, ממי שדיווחו שסבלו מאמירות כאלה, 93%, כמעט כולם, לא היו מודעים שהם סבלו בעצם מאפליה שזה לא סתם בעיה אישית פרטית שלהם שהם צריכים להתמודד איך שהוא בעצמם, אלא שזה בעצם בעיה של המעסיק שלפי החוק זה מהווה סוג של הטרדה מינית שאסורה בישראל, ולפי החוק המעסיק חייב לטפל במקרים האלה, להפסיק את המקרים וגם לפעול כדי - - -
אברהם נגוסה: כל זה במקום העבודה?
מאריס רידיאק: כן.
מאריס רידיאק: וגם לפעול כדי למנוע את התופעה באופן סיסטמתי.
מאריס רידיאק: אנשים דוברי רוסית באים ממדינות מאוד הומופוביות, שם לא רק החברה היא הומופובית, גם המדינה מפלה את הלהט"בים, מעודדת אלימות ובטח שהם לא יכולים לדמיין שבישראל הם דווקא יכולים לקבל עזרה מהמדינה.
מאריס רידיאק: כאן יש לנו בעיה של חוסר מודעות.
מאריס רידיאק: מי שאחראי בהנגשת המידע זה נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה אבל לא רק, משרד הקליטה עובד עם כל עולה באופן ישיר, משרד הקליטה לקח על עצמו אחריות לשילוב העולים החדשים בחברה הישראלית כאדם, כמשפחה וגם כקהילה.
מאריס רידיאק: נכון שמשרד הקליטה מפרסם מידע על שוויון הזדמנויות בעבודה, מפרסם באתר ובחוברת שלו, אבל החוק המצוין הזה פורסם באופן חלקי.
מאריס רידיאק: בעצם פורסם חוק ישן, בלי התיקונים.
מאריס רידיאק: יש תיקונים רבים והתיקונים הם חלק בלתי נפרד מהחוק, ולמשל תיקונים שמתייחסים להטרדות מיניות לא מופיעים כלל.
מאריס רידיאק: חשוב להבין שללהט"בים יש רמה נוספת של קושי, הם לא יכולים לפנות - - -
אברהם נגוסה: את מתכוונת לחוק שוויון הזדמנויות בעבודה, נכון?
מאריס רידיאק: הם לא יכולים לפנות לפקידים בלי להגדיר את עצמם כלהט"בים, אז מאוד חשוב לעדכן את החוק באתר ואת כל החומרים.
אברהם נגוסה: דובר אחרון מהנציגים, אירנה סקלר, בבקשה בתמצית.
אירינה סקלר: שלום רב, אני כמעט עשר שנים מתנדבת בבית הגאה בבאר שבע, אני נציגה של ארץ ישראל בפורום מרפא להורים גאים דוברי רוסית ואמא לבן הומו.
אירינה סקלר: בזמן פעילותי פנו אלי המון עולים חדשים, גם הורים וגם הילדים הלהט"בים שבכל קושי העליה שלהם אין להם מענה לבעיה הספציפית הזאת.
אירינה סקלר: בגלל שהם באו לפה ממדינה הומופובית הם לא בטוחים שפה הם יכולים לפנות לאיזה שהוא גורם ספציפי או לעובדים סוציאליים, או לפסיכולוגים, כי אין מענה בשפה הרוסית.
אירינה סקלר: חוץ מזה, גם אם יש מענה בשפה הרוסית, הם לא בטוחים שהאנשים האלה גיי פרנדלי, ועם הפחד שהם גדלו במדינה הומופובית הם לא יכולים לספר את זה באף מקום, לא לילדים שלהם ולא לעצמם.
אירינה סקלר: ברוסיה יש חוק שאוסר תעמולה של הומוסקסואלים בקרבת הנוער, אין שום פעילות עם הנוער הגאה ברוסיה, וזה נגד החוק.
אירינה סקלר: בגלל זה גם הורים וגם הנוער עצמו מפחדים לפנות לגורמים.
אירינה סקלר: הם יודעים שבארץ אין חוק כזה, אבל הפחד נשאר.
אירינה סקלר: במשרד העליה והקליטה יש פרויקט שנועד לנוער בסיכון.
אירינה סקלר: זה פרויקט ביחד עם עמותות עלם ואחד פלוס אחד.
אירינה סקלר: הפרויקט הזה נועד גם לנוער להט"בי, אבל באף מקום לא רשום שזה גם לנוער להט"בי ואם הנוער שלנו לא יודע שזה מיועד בשבילו הם לא יפנו לשם בגלל הפחד.
אירינה סקלר: יש מחקר משנת 2018 שדווקא מספר על הפחד לספר על עצמם, וזאת בכדי לא לקבל תשובות שליליות.
אברהם נגוסה: האם הארגונים לא פועלים בכיוון הזה להביא למודעות, להעצמה ולבוא להסביר להם על המרכזים , על התכניות שהם ישתתפו באופן חופשי?
אברהם נגוסה: האם הארגונים פועלים?
אירינה סקלר: לא, באף מקום לא רשום.
אברהם נגוסה: מה הבעיה של הארגונים?
אירינה סקלר: אני לא יודעת מה הבעיה של הארגונים, אנחנו מבקשים רק דבר אחד, שיכתבו שם שזה מיועד גם ללהט"בים, רק שורה אחת לא יותר.
אירינה סקלר: כי אם לנוער הזה אין מענה, לאן יפנו?
אירינה סקלר: הם מחפשים מענה.
אברהם נגוסה: זו תכנית של משרד העליה והקליטה?
אירינה סקלר: כן.
אירינה סקלר: בגלל שאין לנוער הזה מענה ספציפי, הם יורדים לרחוב ושם הם מחפשים את המענה.
אברהם נגוסה: הארגונים, האם ביקשתם ופניתם למשרד הקליטה כדי לעשות זאת וקיבלתם תשובה בנושא הזה?
מרגריטה פטרנקו: אני יכולה להגיד כי דיברנו עם נציגי משרד הקליטה.
מרגריטה פטרנקו: הם עונים שהתכנית נועדה לכולם, זאת אומרת לכולם.
מרגריטה פטרנקו: אבל לנוער להט"בי, לכולם זה לא אומר שגם בשבילם, מהסיבה שאירה עכשיו אמרה.
מרגריטה פטרנקו: לנוער להט"בי צריכים לציין שזה כולל גם להט"בים.
אברהם נגוסה: אז מה הבעיה של משרד הקליטה לעשות את זה, כולל ללהט"בים?
קסניה סבטלובה: לא - - - זה מטריד אותם ו- - - מהכלל?
מרגריטה פטרנקו: אנחנו לא יכולים לענות, אני יודעת ש - - -
קסניה סבטלובה: אני גם שמעתי טענות כאלה, שמפרידים אותם - - -
אברהם נגוסה: נציג משרד הקליטה הלך?
אירינה סקלר: הנוער הזה יורד לרחוב לזנות, לסמים ולאלכוהול, יש רק מקום אחד בארץ שיכול לתת לזה תשובה, בית דרור, וזה לא מספיק לנו.
אמיר אוחנה: יש עוד אחד בדרך עכשיו.
אירינה סקלר: זהו, עוד אחד בדרך.
אירינה סקלר: אבל שוב, גם באותו בית דרור אין עובדים סוציאליים ואין פסיכולוגים דוברי רוסית ואנחנו חייבים את זה בשביל הנוער הזה, או שאנחנו נאבד אותם.
אירינה סקלר: הם פשוט מתאבדים, ואתם יודעים כמה התאבדויות יש לנו.
אברהם נגוסה: אנחנו נפנה עכשיו לעובדת סוציאלית שמטפלת בנושא הזה בתל אביב.
אברהם נגוסה: את מטפלת מטעם משרד הרווחה?
אנה טליסמן: לא, אני מטפלת מטעם המרכז הגאה.
אברהם נגוסה: יש נציג של משרד הרווחה כאן?
אנה טליסמן: לא נראה לי, יכול להיות שיש לזה משמעות.
אמיר אוחנה: השאלה אם הם הוזמנו.
אברהם נגוסה: כל המשרדים הוזמנו.
אנה טליסמן: אני רק רוצה להגיד שהתחלתי את הפרויקט הזה לפני - - -
דנה גורדון שושני: הבנו שהבעיה היא בעיקר ברשות האוכלוסין, והתמקדנו בזה.
אנה טליסמן: התחלתי את הפרויקט לפני יותר מ-13 שנה כשעוד זה לא עניין אף אחד, והרגשתי מאוד לבד בסיפור הזה, עכשיו אני מאוד שמחה שיש פה אנשים שעושים את העבודה וזה באמת מעולה.
אנה טליסמן: אני רוצה רק לתחום יותר מכמה צדדים ולהעיר כמה נקודות, משהו שחשוב, נתחיל צעד יותר קדימה לפני העליה.