GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אנה טליסמן: אנשים בקונסוליה, העובדים שלנו, נציגים מישראל, בעצם מה שהם עושים הם מיישרים קו עם המדינות ההומופוביות שהם נמצאים שם.
אנה טליסמן: תגובות ההומופוביות שלהם לזוגות שמתלבטים, רוצים לעלות, חושבים מה הם עושים עם עצמם, ואז הם יכולים לקבל יחס מאוד הומופובי ופוגעני כבר בקונסוליה ואף אחד לא נותן להם פקודה או הוראה או הדרכה איך ליישר קו - - -
אברהם נגוסה: הם מיישרים קו עם המדינה ששלחה אותם או המדינה ש- - -
אנה טליסמן: הם נציגי ישראל, אזרחי ישראל והם מיישרים קו עם רוסיה ואוקראינה ועם כל המדינות.
קסניה סבטלובה: את מדברת בנוגע לאימוץ?
אנה טליסמן: לא, אני מתייחסת עכשיו לכל זוג שרוצה לעלות, מגיע וצריך לספר על עצמו והם נתקלים כבר שם ביחס הומופובי של הרשויות של המדינה שלנו וזה מזעזע.
אנה טליסמן: רוב האנשים שדיברתי איתם מתארים פה ושם, לפעמים אפילו כמו שנאמר כאן, אפילו לא יודעים שאפשר להתייחס לאנשים בצורה מכובדת.
אנה טליסמן: זה דבר אחד.
אנה טליסמן: נלך כמה צעדים קדימה, כשהעולים החדשים מגיעים לארץ וחלקם מגיעים למשפחות קולטות, לא כולם מגיעים ממש לבד, והצפי בעצם, כל אחד שעוסק בקליטה יודע את זה שככל שמשפחה קולטת יותר עוזרת או יותר תומכת ויותר מקבלת, כך גם ההצלחה של העולה החדש.
אנה טליסמן: אבל מה שקורה בסיטואציה הזאת, המשפחות הקולטות של העולים יכולות להפוך לגורם סיכון נוסף.
אנה טליסמן: פגשתי לא משפחה ולא שתיים שבכלל התנכלו לעולים החדשים שהגיעו בגלל הזהות המינית שלהם ובגלל ההגדרה המגדרית שלהם, בין לזרוק אותם מהבית, בין לדווח עליהם לפקידות סעד שהם סוטים ומתעללים בבני המשפחה שלהם הקשישים למשל, והם נדרשו כבר כאן בארץ להערכה פסיכיאטרית כפויה.
אנה טליסמן: זה משהו שלא קורה בחיים ללהט"בים רגילים.
אנה טליסמן: מפחידים את האמהות הלסביות שייקחו להם את הילדים, מפחידים כל מיני הפחדות כאלה.
אנה טליסמן: אנשים ממש לא יודעים שיש להם את הזכויות.
אנה טליסמן: מה שמריה דיברה, הם נתונים להפחדות או הטרדות או פגיעות ולמעשה הם מאוד מפחדים כי הם חושבים שיכול להיות שזה צודק ויכול להיות שישלחו אותם בכלל חזרה לארץ מוצאם.
אנה טליסמן: גם את זה שמעתי.
אנה טליסמן: זה משהו שצריך לתת לו מענה.
אנה טליסמן: לגבי הדברים של אירה וריטה, אני באמת חושבת שצריך לגייס מאוד את משרד הקליטה ומחלקות העליה העירוניות לתת מענים לעולים חדשים באופן ייעודי וזה שאנחנו במרכז הגאה נוצר לנו מצב טוב, אוירה טובה ליצור מענה לעולים, זה יותר מקרה מכלל.
אנה טליסמן: לכן אני חושבת שאנחנו צריכים לדרוש את זה ממש.
אברהם נגוסה: נפנה לנציג נתיב, מר רון שכטר בבקשה.
רון שכטר: קודם כל אני רוצה להסביר בכמה מילים על תהליך העליה בכלל ולהסביר איך אנשים ניגשים ואני כבר רוצה להסתייג מדברים של חברתי שהנציגים של המדינה נותנים יחס לא הולם לאוכלוסיות המגיעות לנציגויות וקונסוליות של ישראל בחוץ לארץ.
רון שכטר: אנשים עוברים פה בארץ קורס מאוד קפדני, די ממושך, נבחנים, מוסמכים ואנחנו גם מבצעים ביקורות על עבודת הקונסולים והמערכות עובדות היום בצורה כזאת שאני מפה מירושלים, במטה נתיב, יכול לראות את העבודה של כל קונסול וקונסול בזמן אמת.
רון שכטר: לגבי תהליך העליה, כל בנאדם במרחב של חבר המדינות, וזה 15 מדינות של ברית המועצות לשעבר, חייב להופיע בנציגות ישראלית וקודם כל צריך למלא שאלון עליה.
רון שכטר: בקשה לקבלת אשרת עליה.
רון שכטר: זה חלק בלתי נפרד מהתהליך.
רון שכטר: הוא צריך להתייצב, אנחנו מבצעים זיהוי כי יש הרבה מאוד מקרים של זיופים, רמאויות, זהויות שאולות, ונציג המדינה חייב לוודא שזה הבנאדם, הוא ממלא בקשת עליה, שאלון עליה ואחר כך עובר ראיון תשאול אצל נציג המדינה שמוסמך לקבוע זכאות לפי חוק השבות ולהנפיק אשרת עליה.
רון שכטר: בשאלון העליה המדינה מבקשת לדעת כל מיני פרטים אישיים של אותו אדם, כולל מצבו המשפחתי במדינת המוצא.
רון שכטר: מדוע?
רון שכטר: מכיוון שגם באשרות העליה שאנחנו מנפיקים, המדינה מבקשת שנציין עוד לפני שהאדם עולה לישראל מה מצבו האישי והרכב משפחתו.
רון שכטר: מכיוון שאף אחת מ-15 המדינות של ברית המועצות לשעבר לא מכירה באופן רשמי בנישואים חד מיניים אני מתאר לעצמי שמרבית האנשים שמגיעים אלינו וממלאים שאלון בסעיף מצב משפחתי הם מציינים "רווקים".
רון שכטר: אם אדם מציין שהוא רווק, לנציג המדינה אסור בכלל להתחיל לשאול "האם יש לך בן זוג, יש לך בת זוג, אתה בנישואים אזרחיים" אם הצהרת שאתה רווק, מה אני מבקש?
רון שכטר: אני מבקש ברוסיה למשל, דרכון פנים.
רון שכטר: יש דרכון חוץ שאיתו אדם עולה לישראל ויש דרכון פנים שזה כמו תעודת זהות בארץ.
רון שכטר: אני פותח את דרכון הפנים ובדרכון הפנים הרוסי יש סעיף של מצב משפחתי.
רון שכטר: מה אני מוצא שם?
רון שכטר: כלום.
רון שכטר: אין חותמת נישואין.
רון שכטר: הגם שאדם התחתן נגיד במדינה שלישית שמכירה בנישואים האלה כמו דנמרק או מדינות מסוימות בארצות הברית, הוא לא יכול להציג את זה במדינת מוצאו ואז מצבו כלפי המדינה שהוא רווק או רווקה.
רון שכטר: דבר שני, לפני שהנפקתי אשרת עליה כזאת ואני מציין באשרת העליה שאדם נשוי, כאשר הוא מתחיל לעבור את הגבול ברוסיה, ואסור לזלזל בשלטונות רוסיה, שהם לא מבינים עברית או לא מבינים מה זה אשרות עליה, ואנשים שומרים על אזרחות הרוסית, אז פתאום בדרכון הרוסי כתוב שהאדם נשוי, כאשר כלפי המדינה, המדינה יודעת שהוא רווק.
רון שכטר: זאת אומרת שאם אותו עולה חדש אחרי שהוא התאזרח יחזור לשם, והם חוזרים לשם, מיד מתעוררת בעיה כי יש באמת בעיה עם החוקים המקומיים.
רון שכטר: יתרה מזאת, יש מדינות במרחב כמו בלארוס, שהיא בכלל מבקשת לקבל אישור קודם משלטונות מקומיים לפני שהאדם מקבל אשרת עליה.
רון שכטר: בבלארוס בכלל מחליפים דרכון.
רון שכטר: אם בא אדם ללשכת האוכלוסין בבלארוס והוא אומר שהוא רוצה לעלות, שואלים אותו "על סמך מה אתה עולה" הוא לא יכול להגיד שהוא עולה על סמך נישואין עם בן זוג מאותו מין שנערכו בכלל במדינה שלישית, מה שהוא כן יכול לעשות, הוא פונה כרווק, המדינה מכירה אותו כרווק, אלינו הוא מגיע עם דרכון שמוכן לעליה, בשאלון העליה הוא מציין שהוא רווק ואנחנו מעלים אותו למדינה עם אשרת עולה שבאשרה כתוב שהוא באמת רווק.
אברהם נגוסה: כל המדינות האלה - - -
רון שכטר: כל המדינות במרחב הזה לא מכירות בנישואים.
אמיר אוחנה: מה קורה כשבמדינת היעד, נגיד רוסיה לצורך העניין באמת לא מכירים בנישואים מאותו מין, אבל במדינה שבה הגברת נישאה, בדנמרק, מכירים בכך ומדינת ישראל מכירה בכך.
אמיר אוחנה: כלומר כאשר זוג ישראלי לצורך העניין הולך ומתחתן בדנמרק, חוזר לכאן ומציג תעודה בפני משרד הפנים, משרד הפנים מחויב לרשום אותו כנשוי.
רון שכטר: אני לא משרד הפנים.
אמיר אוחנה: שניה, אני אומר מדינת ישראל כרגע, לא המשרדים השונים.
אמיר אוחנה: מדינת ישראל מכירה בנישואים האלה ורושמת אותם.
אמיר אוחנה: האם אפשר ליצור מצב שנישואים כאלה יוכרו גם על ידיכם עוד מלכתחילה.
אמיר אוחנה: לא ברוסיה, אבל בכל מה שנוגע לעליה לישראל?
רון שכטר: זה מצב די מורכב.
רון שכטר: כי מצד אחד - - -
אמיר אוחנה: זה מצב מורכב, נכון.
אברהם נגוסה: לדעתי השאלה צריכה להיות מופנית למינהל האוכלוסין.
אברהם נגוסה: נתיב עובד על פי מה שקיים.
אמיר אוחנה: אז אולי צריך לשנות.
אברהם נגוסה: בסדר, לשנות זה משהו אחר, אבל כרגע המדיניות, החוק של מינהל האוכלוסין, הוא קיבל הוראה לא להכיר.
קריאה: לא, זה לא מדויק.
אמיר אוחנה: עוד מעט נשמע גם אותם.
רון שכטר: שניה.
רון שכטר: קודם כל דיברתי על אנשים שבכלל לא מצהירים מסיבות כאלה ואחרות שיש להם בן זוג מאותו מין.
אמיר אוחנה: מי שלא מצהיר, אין לך מה לעשות.
רון שכטר: אם אתם שואלים אותי על הזוגות שבאים או לפחות אחד, למשל מתייצב אדם אחד בלי בן זוג ואומר "יש לי בן זוג שלא זכאי מחוק השבות מכח לידה" ויש לנו תעודת נישואין מאיזו שהיא מדינה, אני יכול להגיד לכם שב-2017, אם נתקלתי בחוץ לארץ, לא בארץ בהליך שינוי מעמד, כשאנשים באו לא באשרות עולה והגישו בקשה דרך רשות האוכלוסין והגיעו אלינו, כשאני מדבר שם, אני באופן אישי ביקרתי את אחד הקונסולים שלנו במרחב ואני באופן אישי ראיתי זוג אחד כזה.
רון שכטר: זאת אומרת, אני לא יודע להגיד לכם, מדובר על מקרים בודדים ביותר.
רון שכטר: אם אנחנו בשנה שעברה הנפקנו - - -
אמיר אוחנה: אני שומע שהגברת רוצה להגיד אחרת.
אברהם נגוסה: הבנו את מה שהסברת לגבי השלטונות שם, יש בעיה שאדם רשום כרווק לא יכול לצאת משם כנשוי.
אברהם נגוסה: ברגע שהוא נוחת בארץ אתה נותן לו אשרת עולה ולבן הזוג אשרת תייר.
אברהם נגוסה: ברגע שהוא נוחת בארץ מה הבעיה בשדה התעופה לתת להם תעודת עולה ותעודת זהות כזוג?
רון שכטר: אנחנו כקונסולים נותנים אשרות עליה רק בחוץ לארץ.
אנה טליסמן: רק לדייק.
אנה טליסמן: כשאני דיברתי על זוגות שבאו לפה, דיברתי רק על זוגות שבקונסוליה הגישו את תעודת הנישואים כי אם הם לא מכריזים שהם נשואים אין על מה לדבר.
אנה טליסמן: אני מדברת רק על אלה שהגיעו לקונסוליה, הגישו תעודת נישואים, זה בדיוק המקרה של העולה החדשה ממוסקבה, ישבו פה מסנט פטרבורג, שם יושבים שוב ממוסקבה, היו פה זוגות מבלארוס, כל הזוגות האלה הגישו תעודת נישואים.
אנה טליסמן: הם ביקשו שבן הזוג ייכלל.
אנה טליסמן: זה משהו מוזר, ברוסיה ובלארוס כן הכניסו את זה לשאלון, ובאוקראינה לא הרשו להכניס לשאלון ואפילו לא הזמינו את בן הזוג לראיון בקונסוליה.
אברהם נגוסה: הוא ציין שני דברים.
אברהם נגוסה: המבקש מציין שהוא רווק בטופס.
מרגריטה פטרנקו: לא, הוא מציין שהוא נשוי בדנמרק.
אברהם נגוסה: הוא אמר שיש בעיה נוספת, בעת היציאה, האישורים שצריכים להשיג מהשלטונות אי אפשר להציג את זה כי לאותם שלטונות ידוע שהוא רווק ולכן הם לא יכולים להציג אותו כנשוי.
אברהם נגוסה: האם זו לא בעיה?
מרגריטה פטרנקו: זו בעיה בבלארוס, נכון.
אברהם נגוסה: גם במדינות אחרות.
מרגריטה פטרנקו: לא, ברוסיה לא.
מרגריטה פטרנקו: ברוסיה לא מבקשים אפילו דרכון למשהו קבוע.
מרגריטה פטרנקו: באוקראינה זה לא בעיה כי אוקראינה דווקא מכירה בתעודה.
מרגריטה פטרנקו: הם לא מכירים בנישואים, אבל מכירים בתעודה כחוקית.
מרגריטה פטרנקו: הם אפילו מביאים לפה - - -
מרגריטה פטרנקו: מי שבא מבלארוס זו בעיה שלהם.
אברהם נגוסה: הבנתי, מה לגבי מדינות אחרות?
רון שכטר: יש מדינות שמבקשות מאזרחים קודם כל לקבל אישור של השלטונות המקומיים לצאת מהמדינה למגורי קבע כמו בלארוס באמת, רוסיה ואוקראינה לא מבקשות.
רון שכטר: זאת אומרת אם אדם מחזיק בדרכון חו"ל בתוקף והוא מוכיח את זכאותו לפי חוק השבות, אנחנו מנפיקים אשרת עליה.
רון שכטר: מה שכן, הבעיה יכולה להיות בהמשך באמת שכמו שאמרתי באשרות העליה אנחנו מחויבים לציין את מצבו המשפחתי של אותו עולה.
אברהם נגוסה: הנציגה אומרת שבטפסים ממלאים גם שהם נשואים ומגישים גם את תעודת הנישואים לנציג נתיב.
אברהם נגוסה: וגם שהשלטונות לא מעניין אותם והם לא דורשים, כפי שאמרת.
אברהם נגוסה: אז מה הבעיה של נתיב שלא מכיר בנישואים ולא מאפשר להם לעלות לארץ כזוג?
רון שכטר: עוד פעם, אנחנו הזרוע המבצעת של רשות האוכלוסין.
אברהם נגוסה: אז תגיד לי אם יש מדיניות או הוראות שקיבלת מהארץ?
רון שכטר: לי אישית אין הוראה כתובה מרשות האוכלוסין שמופנית אלי שבמדינות המרחב שלא מכירות בנישואים חד מיניים במדינה שלישית, שאנחנו רשאים להנפיק אשרה גם לבן זוג שאין לו זכאות מכח לידה.
רון שכטר: ברגע שאני מקבל כזאת הנחיה, אני מבצע.
אברהם נגוסה: יש עוד שאלה לנציג נתיב.
עדי ברקו: הזכרת את מה שקורה במקרה שיש חוסר תאימות בין כאלה שמדווחים על עצמם כרווקים, שאין הסדרה של זה.
עדי ברקו: אבל מה במקרה של אדם שרשום לו במסמכים זכר או נקבה והניראות שלו לא תואמת?
עדי ברקו: כלומר אדם שרשום "זכר" אבל מדובר באישה טרנסג'נדרית ולהיפך, יש נוהל לכך?
עדי ברקו: יש מקרים כאלה?
רון שכטר: לי זכור מקרה אחד, אני לא זוכר מה היה קודם ומה אחר כך וזה לא כל כך משנה, אבל אני זוכר שהמקרה הזה טופל פה בישראל, הבקשה הוגשה דרך משרד הפנים, זה היה אזרח רוסי שנכנס לפה, מלכתחילה הוא לא ניגש לקונסוליה, הוא נכנס כתייר כי דרכון רוסי פטור מאשרות כניסה לישראל, כלומר קנה כרטיס והגיע לפה.
רון שכטר: זה היה מקרה מסובך כי קודם זאת הייתה אישה ואחר כך גבר ואחר כך הוא הגיש בקש על סמך חיים משותפים עם בן זוג ישראלי.
רון שכטר: משרד הפנים ביקש מאיתנו קודם כל לבדוק את הזהות של הבנאדם והזכאות כי הוא טען לזכאות מכח לידה.
רון שכטר: אז הייתה שם בעיה מאוד מורכבת כי הוצגו מסמכים רפואיים מרוסיה שהוא עבר שם ניתוח החלפת מין והיו שם שני דרכונים, אחד על זכר ואחד על נקבה.
רון שכטר: המקרה הזה זכור לי רק בישראל, לא זכור לי אף מקרה שטרנסג'נדר הגיש בקשת עליה.
אברהם נגוסה: אנחנו נעבור לרשות האוכלוסין בבקשה.
אברהם נגוסה: שמעתם את הטענות, אנחנו מבקשים התייחסותכם לנושא.
מזל כהן: לאור ההחלטה של שר הפנים לשעבר גדעון סער מאוגוסט 2014, יצאה הנחיה מתאימה לכל הגורמים הרלבנטיים לפיה חוק השבות חל לא רק על בני זוג גבר ואשה אלא גם על בני זוג מאותו מין.
מזל כהן: יצאה הנחיה כזאת, אבל מה שהודגש שם, שצריך לבדוק את הנישואים והנישואים צריכים להיות אכן מוכרים באותה מדינה ממנה יוצאים בני הזוג.
מזל כהן: זאת אומרת, כפי שדברו פה, בני זוג בעלי אזרחות רוסית יוצאים לדנמרק ונישאים, נכיר בזה רק אם גם ברוסיה יכירו בנישואים האלה.
מזל כהן: זו הייתה ההנחיה, על מנת שאותם זוגות יוכלו להיכנס ארצה כזוג נשוי.
אברהם נגוסה: למשל בני הזוג עזבו את רוסיה.
מזל כהן: עזבו זה משהו אחר.
מזל כהן: אנחנו מדברים על כאלה שנסעו - - -
אברהם נגוסה: נניח שנסעו לשלושה חודשים - - -
מזל כהן: רגע.
מזל כהן: זה השתנה.
מזל כהן: שמנו לב שלא עומדים בגזרה הזאת ואכן הוצאנו הנחיה נוספת ללשכות, דרך אגב, ההנחיה הוצאה גם לסוכנות היהודית ולכל הגורמים הנוגעים בדבר, שברגע שאותם מבקשים מציגים תעודת נישואים מוכרת ולא משנה לנו מה ומו, גם אם הנישואים לא הוכרו באותה מדינה, ניתן להחיל עליהם את חוק השבות.
מזל כהן: חד משמעית.
אברהם נגוסה: אני מבקש שתעני לאשה שאמרה שהיא התחתנה בדנמרק.
אברהם נגוסה: מתי התחתנת בדנמרק?
קריאה: 2017.
מזל כהן: זה היה לפני ההנחיה הזאת.
קריאה: היה איזה שהוא בג"צ.
אברהם נגוסה: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) ב-2017 התחתנת בדנמרק, יש לך את תעודת הנישואים.
אברהם נגוסה: מתי ביקשת לעלות לארץ?
יוליה בוגלפר: (אומרת דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) זה היה באוגוסט ובספטמבר - - -
מזל כהן: אני אשיב לך.
מזל כהן: יש לנו נוהל שנקרא נוהל נישואים טריים.
מזל כהן: אנחנו מחילים את הנוהל הזה על כל הזוגות הנשואים הטריים ועולים ארצה.
מזל כהן: כך פעלו גם אצלה.
מזל כהן: בשנה הראשונה אנחנו לא נותנים מעמד עולה, לפי נוהל זה בשנה הראשונה בודקים את הנישואים, ורק אחרי שנה אם הכל בסדר, בודקים, יש מרכז חיים בישראל, כנות קשר, אז נותנים את מעמד העולה.
מזל כהן: כך פעלו לגביה.
אברהם נגוסה: אם היא תבוא עכשיו, אתם תתנו לה?
מזל כהן: קודם כל לא חלפה שנה, היא תגיע ללשכה ויעשו לה ראיון והכל יהיה בסדר, צריך לתת לה.
מזל כהן: לפי הנוהל צריך לתת לה.
אברהם נגוסה: מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי של דבריו היא עשתה את זה באוגוסט 2017, לכן היא צריכה לחכות עד אוגוסט 2018.
מרגריטה פטרנקו: היא קיבלה סירוב בעל פה בקונסוליה, ונאמר לה ש- - -
מזל כהן: מה קרה פה בארץ?
מרגריטה פטרנקו: בארץ היא רק הגישה בקשה שוב.
מזל כהן: נתנו לה כבר תשובה?
מרגריטה פטרנקו: לא, היא מחכה לנציג, ומחכה ל - - -
מזל כהן: בסדר, אז יתנו לה תשובה.
מזל כהן: זה הנוהל.
מרגריטה פטרנקו: אבל למה היא לא קיבלה שם בקונסוליה.
אברהם נגוסה: הנישואים נעשו באוגוסט 2017, אז מחכים שתחלוף שנה, עד לאוגוסט 2018.
אברהם נגוסה: כלומר אחרי אוגוסט 2018 יתנו לה מעמד.
מזל כהן: כן.
מזל כהן: יתנו לה את המעמד אבל לפני כן היא יכלה לקבל א/5 בינתיים, עד לקבלת המעמד במשך שנה ואני מבינה ממנה שלא נתנו לה.
מזל כהן: כנראה שזה בהליך עדיין, אני לא יודעת.
מזל כהן: אני לא יכולה להתייחס למקרה הפרטני הזה.
מזל כהן: אבל זה מה שאומר לנו הנוהל.
אברהם נגוסה: הנוהל אומר שאם הם נשואים במדינה אחרת, גם אם במדינה שהם יוצאים ממנה לא מכירים, משרד הפנים מכיר אם לנישואין יש תוקף של שנה לפחות.
קריאה: זה חל לגבי כל הזוגות הנשואים.
מזל כהן: כל הזוגות, לא רק חד מיניים.
מזל כהן: כל הזוגות.
מרגריטה פטרנקו: עכשיו במרץ יש לנו זוג ששוב הולך לקונסוליה.
מרגריטה פטרנקו: אני יכולה להודיע שאם הכל בסדר עם המסמכים ועברה שנה, אני יכולה להודיע - - -
מזל כהן: בקונסוליה לא נותנים א/5.
מזל כהן: אין להם - - -
רון שכטר: אנחנו יכולים לתת רק אשרות עליה.
מרגריטה פטרנקו: לא נשואים טריים.
מרגריטה פטרנקו: שנה.
מרגריטה פטרנקו: זוג אחר.
רון שכטר: אנחנו בודקים את המקרה, אם הכל בסדר והכל תקין.
מרגריטה פטרנקו: אז אני אגיד כי לא רשמו אותם אפילו לראיון ביחד.
אברהם נגוסה: כשהצגת לנו את הנוהל הזה לא אמרת, האם אתה שומע את זה בפעם ראשונה או שלא רצית לומר את זה?
אברהם נגוסה: את הנוהל שמזל דיברה עליו עכשיו?
רון שכטר: אני לא קיבלתי הנחיה כתובה ממשרד הפנים שאפשר להנפיק אשרות לזוגות חד מיניים.
אברהם נגוסה: אני חוזר אליכם.
אברהם נגוסה: פה הוא אומר - - -
מזל כהן: חבר הכנסת נגוסה, יש פה העתק של לשכת הקשר, הם המכותבים הראשונים ואחר כך הסוכנות היהודית, יכול להיות שהייתה תקלה והוא לא קיבל.
מזל כהן: אני לא יכולה לומר את זה, זה נשלח להם, יש להם את ההנחיה.
אברהם נגוסה: מתי זה נשלח?
מזל כהן: ב-30 לנובמבר 2017.
מזל כהן: מכל מקום, אני מבינה שעד היום, לטענתו לא היו פניות.
רון שכטר: גם אין פניות.
רון שכטר: אם זאת ההנחיה וזה מקובל על משרד הפנים, זה לביצוע מיידי.
אברהם נגוסה: היא אומרת שנשלח בנובמבר 2017.
רון שכטר: המסמך מ-30 לנובמבר 2017, זאת אומרת לפני חודשיים.
אברהם נגוסה: אבל זה לא כל כך רחוק, המכתב - - - זה שלא הכרת - - - אבל מה שחשוב, אנחנו מסתכלים קדימה.
אברהם נגוסה: תקבל את ההנחיה, את הנוהל החדש ואז לא תהיה בעיה בעתיד.
אברהם נגוסה: אנחנו התקדמנו.
קריאה: נשמח לקבל את הנוהל הזה.
אברהם נגוסה: זו הנחיה פנימית.
אברהם נגוסה: הם העבירו.
אברהם נגוסה: אני גם מכיר את עבודת המערכת.
אברהם נגוסה: לכן לא נדרוש מסמך פנימי שעובר בין המשרדים הרלבנטיים.
אברהם נגוסה: מה שחשוב לנו שנתיב יקבל את ההנחיה והסוכנות היהודית תקבל את ההנחיה והמועמדים לעליה מהמדינות שציינתם קודם, 15 מדינות, יוכלו לעלות על פי חוק השבות עם בן זוגם שמאותו מין.
אברהם נגוסה: זה השינוי.
אברהם נגוסה: עם הבשורה הזאת אני רוצה לסכם את הדיון.
אברהם נגוסה: אם יש בעיות שלא מיישמים את הנהלים האלה תפנו אלינו ונקיים עוד דיון.
אברהם נגוסה: נציג משרד הקליטה ולכן אנחנו נפנה אליהם עם הטענות שהעליתם כאן בעניין, כדי שיעדכנו באתר משרד העליה והקליטה שיהיה מידע נגיש לכולם בעניין שוויון ההזדמנויות.
אברהם נגוסה: לשאלה שהעלית לגבי ההטרדות וההשמצות והאפליה על רקע נטיית מין, אני צריך להתייעץ עם חבריי חברי הכנסת ולבדוק את חוק שוויון הזדמנויות בעבודה, ונראה אם יש סעיף שאנחנו צריכים לחזקו בעניין הזה.
אברהם נגוסה: אנחנו נועלים את הדיון.
אברהם נגוסה: נושא הדיון היום הוא מעקב אחר יישום החוק להרחבת הייצוג ההולם לבני העדה האתיופית בשירות הציבורי, בחברות הממשלתיות ובתאגידים הסטטוטוריים, כמו כן גם ברשויות המקומיות, לאור חובת הדיווח.
אברהם נגוסה: אחת לשנה הוועדה מתכנסת לבחון האם הגופים עומדים בדרישות החוק.
אברהם נגוסה: בדיון האחרון שהתקיים ב-24.7.2017 הועדה קראה ליזום פעולות לשם יישום החוק באותם גופים שלא עמדו בדרישות החוק, וכך נפעל ונעשה במשנה תוקף גם בדיון הנוכחי.
אברהם נגוסה: אני מאוד מקווה שהחוק יביא לתוצאה לה קיווינו וישפר את ייצוגם של יוצאי אתיופיה בשירות הציבורי בישראל.
אברהם נגוסה: לקראת הישיבה הנוכחית הגיעו לוועדה הדיווחים מהגורמים הבאים: אני רוצה להזכיר שהחוק מחייב ריכוז.
אברהם נגוסה: על ביצוע החוק בקשר לרשויות המקומיות, אחראי משרד הפנים והגופים או התאגידים הציבוריים זה משרד המשפטים, דהיינו שרת המשפטים אחראית, או המשרד שלה אחראי, ובנושא חברות ממשלתיות אחראי משרד האוצר וכמובן גם נציבות שירות המדינה.
אברהם נגוסה: קיבלנו ממשרד המשפטים, משרד האוצר וקיבלנו גם דיווח מנציבות שירות המדינה.
אברהם נגוסה: משרד הפנים העביר את הנתונים לממ"מ, ומיכל לרר נמצאת פה, היא עשתה עבודה טובה ותציג לנו אותה.
אברהם נגוסה: כמובן גם נציבות שירות המדינה יציגו.
אברהם נגוסה: יש גופים נוספים שהעבירו לנו דיווח באופן ישיר כמו הסוכנות היהודית, מגן דוד אדום, אלת"א מאשדוד, וחברת חשמל.
אברהם נגוסה: בתחילה נקבל דיווח מהמשרדים המרכזים את היישומים, משרד המשפטים, משרד האוצר משרד הפנים ונציבות שירות המדינה.
אברהם נגוסה: לאחר מכן נלך גם לכל משרד ומשרד.
אברהם נגוסה: אני מבקש שהדיווח יהיה תמציתי ולא להיכנס להיסטוריה.
אברהם נגוסה: כפי שאמרתי קיימנו ישיבה ב-24.7.2017, ואנחנו רוצים לשמוע מה התקדם מאז.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע מהמשרדים שעד עכשיו לא עמדו בביצוע החוק.
אברהם נגוסה: רשות הדיבור בתחילה למרכז המחקר והמידע.
אברהם נגוסה: הדיווח נמצא בפניכם ומי שלא קיבל יכול לקבל.
אברהם נגוסה: בכל זאת מיכל תציג לנו באופן כללי את הדו"ח ולאחר מכן נפנה לכל משרד ומשרד בצורה פרטנית.
אברהם נגוסה: בבקשה מיכל.
מיכל לרר: בוקר טוב.
מיכל לרר: לבקשת הוועדה כתבנו נספח שבו ריכזנו נתונים על נושא הייצוג ההולם של יוצאי אתיופיה בשירות המדינה ובגופים הציבוריים.
מיכל לרר: נגיד שרוב הנתונים מתייחסים לשנת 2017 למעט נתוני הרשויות המקומיות שמתייחסים לנתוני 2016.
מיכל לרר: הבנתי שהייתה בעיה בקישור של המסמך בהעלאה לאתר אבל כשזה יסתדר תוכלו לראות את המסמך המלא כפי שהוא מוצג כאן, ושם יש גם רשימות מלאות של נתוני הייצוג, כי כאן אציג אותם יחסית בצורה מרוכזת.
מיכל לרר: רק בקצרה אגיד שהוראות הייצוג ההולם קבועות בשני חוקים, חוק שירות המדינה – מינויים, שבו נקבעה חובה עבור משרדי הממשלה ויחידות הסמך שבתוכן גם כלולה מערכת הבריאות, ובחוק להרחבת הייצוג ההולם של בני העדה האתיופית בשירות הציבורי, ושם נקבעה חובת הייצוג לגבי חברות ממשלתיות שמעסיקות מעל 50 עובדים, תאגידים ציבוריים שהוקמו מכח החוק שגם בהם מועסקים מעל 50 עובדים וברשויות המקומיות.
מיכל לרר: בחוקים האלה בעצם לא נקבעו יעדים מדידים לייצוג הולם ולא הוגדר מהו ייצוג הולם.
מיכל לרר: בהקשר של שירות המדינה, הדבר נקבע בהחלטת ממשלה, לפי שיעורם באוכלוסייה, שבסוף שנת 2016 לפי נתוני הלמ"ס שיעור יוצאי אתיופיה באוכלוסייה עמד על 1.7%.
מיכל לרר: ביתר הגופים לא נקבע יעד מדיד ולכן הדרך הטבעית להתמודד עם הדבר הזה זה בעצם להמשיך את הקו של שירות המדינה ולהשוות את שיעורי הייצוג לשיעורם באוכלוסייה.
מיכל לרר: הנתונים שאני אציג מתייחסים לארבעת הגופים שהזכרתי, והם מתייחסים רק לעובדים שמועסקים בהעסקה ישירה, לא כלולים בנתונים עובדים שמועסקים דרך עובדי קבלן.
מיכל לרר: את הנתונים קיבלנו מנציבות שירות המדינה, מרשות החברות הממשלתיות במשרד האוצר, ממשרד המשפטים בנוגע לתאגידים וממשרד הפנים בנוגע לרשויות המקומיות.
מיכל לרר: (הצגת מצגת) בשירות המדינה שיעור יוצאי אתיופיה בשנת 2017 עמד על 2.4%.
מיכל לרר: כשמשווים את הנתון הזה על פני השנים האחרונות אפשר לראות שחלה עליה עקבית בשיעור הייצוג, מ-1.4% בשנת 2013 ועד 2.4% בשנת 2017.
מיכל לרר: אני אגיד משהו שקרה ב-2016, שאפרש לייחס לפחות חלק מהעלייה בנתונים לדבר הזה וזהו הסכם שנחתם בין ההסתדרות לבין משרד האוצר בנוגע להעברה של עובדי ניקיון ממודל של העסקה דרך קבלן למודל של העסקה ישירה.
מיכל לרר: חלק מאותם עובדי ניקיון הם ממוצא אתיופי ולכן בעצם קודם הם לא נספרו בנתונים של שירות המדינה ולאחר יישום ההסכם הם נכללו בגלל ההעסקה הישירה שאליה הם הועברו.
מיכל לרר: אז מעבר לייצוג הכמותי, השקף הבא ילמד אותנו משהו על הייצוג האיכותי של יוצאי אתיופיה בשירות המדינה.
מיכל לרר: הנציגות נוהגת להתייחס להשתלבות של כלל העובדים על פני ארבע רמות דירוג: מסד, מירב, תיכון ובכיר, כאשר מסד זה הכי נמוך, עד דרגה 39 בדירוג המח"ר והמקבילות, ובכיר, כמו שזה נשמע, מהווה הדירוג הגבוה ביותר שזה דרגה 44 בדירוג המח"ר והמקבילות לזה.
מיכל לרר: אז כמו שניתן לראות בתרשים כמעט 84% מיוצאי אתיופיה מועסקים בדרגה הנמוכה ביותר בדרגת מסד, כשמשווים את זה לכלל עובדי המדינה רואים שרק קצת מעל 50% מכלל עובדי המדינה מועסקים ברמת מסד והיתר מתפלגים בין שאר הדירוגים.
מיכל לרר: אני אגיד משהו גם על שיעור יוצאי אתיופיה שהם בעלי תואר אקדמי והנתון הזה בשנת 2017 עמד על 27.4%.
מיכל לרר: עד כאן דיברנו בהקשר של כלל שירות המדינה ולא דיברנו על אופן הפילוח בין המשרדים ובין מערכת הבריאות, וזה מה שהשקף הזה מנסה לעשות כאשר הוא מפריד בין משרדי הממשלה ומערכת הבריאות וחשוב להפריד ביניהם בגלל הבדלי העסקה וסוגיות נוספות.
מיכל לרר: הקטגוריות כאן מחולקות לפי ארבע קבוצות, משרדים וגופים שבהם יש 0% ייצוג ליוצאי אתיופיה, משרדים וגופים שיש בהם עמידה רחוקה מהיעד שכאמור הוא 1.7%, כאלה שהם קרובים ליעד אבל עדיין לא הגיעו אליו וכאלה שעומדים ביעד או אפילו מעבר לזה.
מיכל לרר: העמודות הכחולות מייצגות את משרדי הממשלה והעמודות הכתומות את מערכת הבריאות.
מיכל לרר: כפי שניתן לראות, 72% ממשרדי הממשלה ויחידות הסמך לא עומדים ביעד הייצוג שנקבע עבור יוצאי אתיופיה ומעל 45% אפילו רחוקים מאוד מזה.
מיכל לרר: במערכת הבריאות המצב הוא הפוך,60% מגופי מערכת הבריאות עומדים ביעד הייצוג ומעבר לזה.
מיכל לרר: נעבור לדבר על החברות הממשלתיות, שאני רק אזכיר שלגביהן לא נקבע יעד יציג ולכן הנתונים שהועברו על ידי החברות בעצם משווים אותם לשיעורם באוכלוסייה שכאמור הוא 1.7%.
מיכל לרר: אז יש 37 חברות ממשלתיות שחייבות בייצוג הולם בגלל שהם מעסיקים למעלה מ-50 עובדים, כשבשנת 2017 שיעור יוצאי אתיופיה מקרב כלל האוכלוסין עמד על 2% וגם כאן אנחנו רואים עליה עקבית בשיעורי הייצוג משנת 2011, שאז שיעור הייצוג עמד על 0.7% ועד 2017 שכמו שאמרנו שיעור הייצוג עמד על 2%.
מיכל לרר: השקף הזה נועד קצת לתאר את הפילוח של יוצאי אתיופיה גם מבחינה מגדרית וגם מבחינת כאלה שהם בעלי תואר אקדמי.
מיכל לרר: סך הכל עובדים בחברות הממשלתיות יש 48,577 עובדים בשנת 2017, אלה העובדים שעובדים בחברות שחייבות בייצוג הולם.
מיכל לרר: מתוכם 984 עובדים הם יוצאי אתיופיה שכאמור הם מהווים 2% מכלל העובדים.
מיכל לרר: העובדים האלה מתחלקים באופן הבא: 86% הם גברים, 14% נשים.
מיכל לרר: מתוך הגברים 12% בעלי תואר אקדמי לעומת 30% מקרב הנשים שהן בעלות תואר אקדמי.
מיכל לרר: כמו קודם כשפילחנו את אופן עמידת הייצוג בין גופי מערכת הבריאות ומשרדי ממשלה גם כאן ניסינו לעשות איזו שהיא קטגוריזציה ולראות איך החברות הממשלתיות מתחלקות באופן שבו הן עומדות ביעד הייצוג ואנחנו חוזרים על אותן קטיגוריות של אפס אחוז ייצוג, עמידה רחוקה מיעד הייצוג, עמידה קרובה, ועמידה מלאה ומעבר לזה.
מיכל לרר: גם כאן אנחנו רואים שהרוב, 63% מהחברות הממשלתיות עליהן חלה חובת הייצוג ההולם ליוצאי אתיופיה, בהן שיעור יוצאי אתיופיה נמוך משיעורם באוכלוסייה.
מיכל לרר: בתאגידים הציבוריים אנחנו רואים תמונה יחסית דומה.
מיכל לרר: שוב, אנחנו מדברים על אותם תאגידים שמעסיקים מעל 50 עובדים ובעצם חלה עליהם חובת הייצוג ההולם.
מיכל לרר: בשנת 2017 1.9% מכלל העובדים שהועסקו בתאגידים היו יוצאי אתיופיה, מתוך אוכלוסיית עובדי יוצאי אתיופיה, 20% הועסקו במשרות ניהוליות או במשרות אקדמיות.
מיכל לרר: השקף הזה מפלח את אופן עמידת התאגידים ביעד הייצוג של יוצאי אתיופיה, וכפי שניתן לראות ב-77% מהתאגידים הציבוריים שיעור יוצאי אתיופיה נמוך משיעורם באוכלוסייה, וב-41% מהתאגידים לא מעסיקים כלל יוצאי אתיופיה.
מיכל לרר: החלק האחרון מתייחס לרשויות המקומיות.
מיכל לרר: אני רק אגיד שאנחנו קיבלנו קובץ נתונים בשבוע שעבר והבנתי שמאז הרשימה הורחבה ורשויות נוספות - - -
שלומית אבינח: יש בה נספח.
אברהם נגוסה: יש לך פירוט של אלה שלא מעסיקים?
מיכל לרר: כן, הכל מופיע בנספחים של המסמך.
מיכל לרר: מי שמעוניין ברשות ספציפית או בחברה ספציפית אפשר לראות בנספחי המסמך את הנתונים הפרטניים.
מיכל לרר: אני רק אגיד שכנראה שהרשימה של הרשויות שהעבירו את הדיווחים על ייצוג הולם הורחבה מאז שקיבלנו את הקובץ בשבוע שעבר, אז יכול להיות שנציג משרד הפנים תמונה מעט שונה.
מיכל לרר: אנחנו מהרשימה שקיבלנו דגמנו 39 רשויות שהסתכלנו רק על רשויות יהודיות מתוך איזו שהיא הנחה שברשויות ערביות בדרך כלל לא מתגוררים יוצאי אתיופיה, הסתכלנו על רשויות שיש בהן לפחות 0.5% של תושבים יוצאי אתיופיה וכמובן לא היה לנו אלא להסתמך על רשויות שהעבירו דיווחים, כלומר אין לנו מידע על רשויות שלא העבירו.
שלומית אבינח: השקף לא מופיע במסמך.
מיכל לרר: המלל מופיע.