GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
30741: נגב-גליל, תסתכלו על המספרים, כמעט 7,000 איש הגיעו לנגב גליל בשנת 2017 באמצעות אותה תכנית שהזכיר ממלא מקום ראש העיר נצרת עלית.
30741: שימו לב, שנת 2016, מסך העולים 16% הגיעו לנגב גליל.
30741: בזכות התכנית בשנת 2017, 24% מסך העולים שהגיעו לישראל, הגיעו לנגב-גליל.
30741: אני חושב שזו התרומה של המשרד לפי מדיניות השרה לתמוך ולעזור לערים בפריפריה.
30741: אלה ההישגים המרכזיים, אני לא אחזור עליהם כי אני רוצה להשאיר זמן לדובדבן שבקצפת.
30741: אבל רגע, כאן אלה התכניות החדשות שאנחנו פותחים, פרויקט שילובים זה פרויקט שמשלב בין עולים ותיקים לצעירים, תכנית מנהיגות עולה שמופעלת באמצעות רשויות מקומיות בשנה הראשונה, אנחנו מחנכים את הדור הבא של המנהיגים.
30741: אתר חדש שנפתח ועוד מעט יושק והוא יהיה גם בשפה הפורטוגזית, אני זוכר שאתה דרשת את זה והנה בבקשה, הוכחנו.
30741: רצף טיפול בעולה דיברנו, הגדלת תמיכה בעמותות מ-3 מיליון ל-5 מיליון השנה, הרחבת אפשרויות זימון תורים למשרד החל מטלפון, אינטרנט, מחשב, איך שאתם רוצים, דרך המרכז מידע, מה שאתם רוצים, אזור אישי שנדבר עליו עוד מעט, מענק מיוחד לחיילים עולים שעושים שירות מילואים פעיל, זה גם תכנית חדשה שהפעלנו החל מאפריל.
30741: אף אחד לא נגע באוכלוסייה הזאת, אנחנו החלטנו שהאוכלוסייה הזאת צריכה סיוע מוגדל והם יקבלו אותו.
30741: התייצבות בתעסוקה, הקטנו את כמות הפעמים שהעולים צריכים לבוא ולהתייצב אצלנו בשביל להיות זכאים לסיוע, והנה הגענו לסוגיות.
30741: אני רץ מהר.
30741: אני רוצה להגיע לדבר הזה, אזור אישי, פריידי בבקשה.
30741: יש לנו חמש דקות להציג ואז חמש דקות - - -
שלומית אבינח: שלוש דקות כי ג'וש צריך לדבר ועוד שני אנשים רצו לדבר.
30741: חברים, אני אומר לכם שברגע שהדבר הזה עולה, אתה לא תרצה לשמוע יותר אף אחד.
אברהם נגוסה: רגע, אנחנו חייבים לסכם את זה כי יש לנו עוד דיון ב-12:30.
אברהם נגוסה: כדי להשלים את הפאזל, שמענו את הרשויות המקומיות ואנחנו רוצים לשמוע את ארגוני העולים והשותפים.
אברהם נגוסה: לכן אולי נוותר - - -
30741: כבוד היושב ראש, אם כך אז יש לי בקשה.
30741: אני רוצה שתקיים דיון שבו אנחנו נציג לך את האזור האישי.
30741: בסדר?
30741: אבל עכשיו, פרדי בארבע שניות.
פריידי סיני: אני מנהלת הפיתוח, אני מאוד מתרגשת כי סוף סוף זה עולה.
פריידי סיני: מדובר על אזור אישי דיגיטלי לעולה, זה אזור אישי ראשוני בממשלה שעולה בתשתית חדשה של ממשל זמין, אזור אישי ראשון בישראל של חמש שפות בצורה מלאה, לא רק דברים חיצוניים אלא גם כל המידע הליבתי של מערכות הליבה מהמשרד, התיקים האישיים, כולם מתורגמים באופן מלא לחמש שפות, העולה נכנס, רואה את כל הנתונים בשפתו הוא.
פריידי סיני: האזור האישי כמובן מותאם לכל - - -
שלומית אבינח: זה כניסה לפי תעודת זהות?
פריידי סיני: הכניסה היא בהזדהות חזקה, תעודת זהות מאוד מאובטחת כי הנתונים רגישים, והעולה יכול לקבל פה תמונה מלאה איפה הוא נמצא במסלול הקליטה, מימוש זכאויות, הוא רואה לפי תעודת זהות שלו אישית לאילו זכאויות הוא זכאי, אם דיברנו על נושא של עטיפה וחיבוק, אני רצה, הוא רואה מי יועץ הקליטה שלו, הזכרנו את הפרויקטורים, הנה, העולה רואה אצלו במובייל מי הפרויקטור שלו, הוא יכול לפנות אליו כבר באימייל, אנחנו מאפשרים לו - - -
אברהם נגוסה: אנחנו נעשה דיון מיוחד בנושא הזה.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע את ג'וש שוורץ ואחר כך ארגוני העולים.
ג'וש שוורץ: אני רוצה לברך את משרד העלייה והקליטה, את השרה, את המנכ"ל, אני עובד המון שנים בסוכנות היהודית ואני חושב שלא הייתה תקופה ששיתוף הפעולה הוא כל כך פורה וטוב כמו שעכשיו, אני חושב שכל מה שהמנכ"ל דיווח אלה דברים ברוכים מאוד, אני חושב שהאווירה של התחדשות ודגש על שירות לעולה, הוא דבר מאוד משמעותי שלא ראינו אותו בעבר.
ג'וש שוורץ: אני יכול להגיד ששיתוף הפעולה בינינו שהוא בעיקר בשלושה דברים, השוטף של העבודה המשותפת, של טיפול בעולים, עמיגור, חברת הבת שלנו שבה יש הרבה מאד עולים חדשים קשישים, ואופק ישראל, אני חושב שאופק שהוקמה על ידי השרה והמנכ"ל הקודם עודד פורר זה באמת דוגמה לשיתוף פעולה מדהים.
ג'וש שוורץ: אנחנו יכולים להגיד שמספר העולים בחלק מהמקומות עולה, גם המעגלים שאנחנו מצליחים להגיע דרך אופק למעגלים חדשים של עולים פוטנציאליים זה דבר מדהים.
ג'וש שוורץ: אז אני רוצה לברך ולהגיד תודה על שיתוף הפעולה.
מאיה יוכבד שריר: אני מבינה שהזמן קצר, אנחנו באמת עובדים בשיתוף פעולה מלא לטובת התלמידים העולים, אנחנו נמשיך.
אברהם נגוסה: יו"ר חזית הכבוד, ד"ר אברהם שרנופולסקי.
אברהם שרנופולסקי: קודם כל אני רוצה להודות למשרד העלייה והקליטה על הגדלת הסיוע לשכר דירה ובניית דיור ציבורי.
אברהם שרנופולסקי: עם כל זאת, אני צריך לציין שנושא הדיור הציבורי הוא רגיש מאוד משום שאלפים רבים שזכאים לדיור ציבורי שנים רבות מחכים לקורת גג קבועה.
אברהם שרנופולסקי: לכן כל כך חשוב לבצע את ההמלצות של הועדה הבין משרדית שבראשה עמד שר הקליטה והעליה לשעבר זאב אלקין, וגם חשוב ששתי המפלגות, מפלגת ישראל ביתנו וגם מפלגת כולנו יגישו הצעת חוק לסיוע לביטחון תזונתי, זה חשוב מאוד לבצע את כל הנושאים האלה.
אברהם נגוסה: בבקשה מריו לב.
מריו לב: אני יו"ר מועצת ארגוני העולים.
מריו לב: יש בתוכנו כמעט 30 ארגוני עולים מכל השפות וכל המדינות.
מריו לב: אני מברך על כל השינויים, על כל ההטבות שנותנים.
מריו לב: באמת עבודה שונה מכל השנים הקודמות.
מריו לב: מה שכן הייתי רוצה זה יותר שיתוף פעולה עם ארגוני העולים.
מריו לב: אנחנו חושבים שבזמן האחרון מתרחקים קצת, אבל את הבית החם נותן ארגון העולים שמדבר בשפת העולה, גם כשמקבלים אותם בשדה התעופה, גם כאשר הם צריכים משהו, פונים אלינו בגלל שאנחנו מדברים את השפה ומכירים את המנטליות של כל מדינה.
מריו לב: אז אני מבקש אם אפשר להדק יותר את הקשר עם ארגוני העולים.
סופה לנדבר: במה אתם מרגישים שהקשר הוא לא כל כך הדוק?
סופה לנדבר: פעם אחת דפקתם בדלת ואמרנו "לא"?
מריו לב: פעם אחת שהיית איתנו בארגוני העולים אמרת שצריכים להפוך שולחנות.
מריו לב: אני לא כזה - - -
סופה לנדבר: אני מוכנה יחד איתכם להפוך שולחנות.
אברהם נגוסה: - - - מקבל ברכות - - -
סופה לנדבר: לא, אני רוצה לדעת במה אנחנו - - -
אברהם נגוסה: כשיש שאלה אז לא צריך - - -
סופה לנדבר: לא, אני לא מבקרת, אני שואלת.
מריו לב: אני חושב שאפשר לשתף פעולה עם הרבה יותר תכניות שאנחנו יכולים לבצע.
מריו לב: בכל המצב של - - -
סופה לנדבר: אני מנצלת את ההזדמנות, בקרוב אחרי שנסיים כאן
סופה לנדבר: ב-2018 נזמין אתכם ונחשוב סביב שולחן עגול.
מריו לב: היינו הראשונים שהזמנתם לישיבה.
אברהם נגוסה: נציג CNEF בבקשה.
סם קדוש: תודה, אני מארגון CNEF, של צעירים דוברי צרפתית.
סם קדוש: חבר הנהלה במועצה.
סם קדוש: אני לא רוצה לשבור את האווירה הפסטורלית פה, אבל כמו שצריך איזה דיון אולי יותר מעמיק לדף הפייסבוק, אני חושב אדוני היושב ראש שצריך ישיבה יותר מעמיקה עם שיתוף הפעולה כמו שאמר מריו, בין העמותות ובין הממסד, קרי משרד הקליטה, אופק ישראלי, הסוכנות היהודית.
סם קדוש: אני ספרתי כמעט 25 פעמים שכל אחד אמר תודה לשלושת הגופים האלה.
סם קדוש: זה טוב, כל הכבוד לכם.
סם קדוש: זה טוב, אבל יש כמו קרחון יש את החלק שאנחנו רואים ומדברים על שיתוף הפעולה של שלושת הגופים האלה, אבל למטה יש הרבה הרבה מתנדבים והרבה ארגונים שיום ולילה עובדים קשה עם העולים וזה צריך דיון מעמיק.
סופה לנדבר: אני מקבלת ביקורת אבל אני רוצה להבין.
אברהם נגוסה: לא, אין ביקורת.
אברהם נגוסה: במשפט אחד שפשוט לחזק את שיתוף הפעולה בין המשרד לארגונים.
אברהם נגוסה: נציג keepolim, בבקשה.
ליאמי לורנס: תודה ד"ר נגוסה.
ליאמי לורנס: תודה לכולם פה.
ליאמי לורנס: אני לא רוצה לשבור את המסיבה של משרד הקליטה אבל אני נציג של 40,000 ויותר עולים חדשים ממדינות, שליש מהם מרוסיה ואוקראינה, ואם הכל בסדר אני לא עובד פה, יש 188 משפחות עולים חדשים שתוך שנתיים עזבו את הארץ, כל החברים שלי.
ליאמי לורנס: אני שמתי דאודורנט אבל אין לי חברים שנשארו בארץ.
ליאמי לורנס: למה?
ליאמי לורנס: כולם עזבו, אז מישהו לא עושה עבודה נכונה מספיק.
ליאמי לורנס: אני גאה שאנחנו עובדים עם המשרד של אלכס קושניר, אנחנו אוהבים אותו ומעריכים אותו, אבל זה לא מספיק.
ליאמי לורנס: לפני שבוע ישבתי בכנסת והייתה ועדה על איש עסקים מרוסיה, זה לא מספיק עזרה שהם מקבלים.
ליאמי לורנס: אני גאה שאלכס אומר ש-73% מהעסקים של עולים חדשים בארץ שורדים, אבל זה לא מספיק.
ליאמי לורנס: הרבה מהם עזבו את הארץ בגלל שהעסק שלהם היה על הפנים והם לא קיבלו מספיק עזרה.
ליאמי לורנס: יש לנו בקהילה שלנו הרבה אנשים מאתיופיה, הרבה אנשים מהודו, מבני מנשה, הם מחכים לעלות לארץ.
ליאמי לורנס: לא לשכוח ש-8,000 איש מאתיופיה ו-8,000 איש מהודו מחכים שנים עם חצי מהמשפחה פה וחצי מהמשפחה שם, לעלות לארץ.
ליאמי לורנס: אנו לא ננוח ונשתוק עד שכולם יגיעו לארץ וזו עבודה שלכם.
ליאמי לורנס: תודה רבה.
30741: ליאמי תודה רבה, רק דבר אחד, המשרד לא של אלכס קושניר אלא של סופה לנדבר.
30741: היא השרה.
סופה לנדבר: לא, זה לא המשרד שלי, זה משרד קליטת העלייה ששייך לכולנו.
אברהם נגוסה: זה סיכום.
סופה לנדבר: עכשיו אני אגיד לך, אני אתך באותה דעה.
סופה לנדבר: מי שמגיע לו להגיע למדינת ישראל ומשרד הפנים ייתן לו אישור כניסה, אני כאן מתחייבת לקלוט אותו טוב ברמה מאוד מאוד גבוהה.
סופה לנדבר: הייתי השרה הראשונה שנסעתי לגונדר, הייתי השרה שהמליצה לממשלת ישראל לסגור את גונדר, אז הגישו רשימה של 8,000 איש יוצאי אתיופיה, אתה זוכר את זה, וכאשר יש היום רשימה חדשה- - -
אברהם נגוסה: זה לא חדש.
אברהם נגוסה: זה אותה רשימה, פשוט הקריטריון לא היה - - -
סופה לנדבר: לא, אתה בדיוק יודע שאני שותפה לעניין העלייה של אלה שזכאים להגיע למדינת ישראל, שיקבלו אישור, אני נלחמת יחד איתך.
סופה לנדבר: דבר שני, אני מתחייבת כאן לקלוט אותם בצורה טובה מאוד.
אברהם נגוסה: אנחנו נסכם את הדיון, את הדיווח הייתי אומר.
אברהם נגוסה: אני קודם כל מודה לשרת הקליטה, כמובן למנכ"ל ולכל הצוות שהגיעו ודיווחו לנו.
אברהם נגוסה: אני מברך את העבודה הנפלאה שמשרד הקליטה עושה, ואנחנו נמשיך לעשות ולעקוב אחרי יישום התכנית לשנת 2018 שהוצגה לנו בוועדה.
אברהם נגוסה: יחד עם זאת, הוועדה פונה למשרד הקליטה לחזק את שיתוף הפעולה עם ארגוני העולים כפי ששמענו כאן.
אברהם נגוסה: שיתוף הפעולה עם הארגונים חשוב מאוד, אלה ארגונים שיודעים ומכירים את הצרכים של העולים, את השפה, את התרבות והם יכולים להיות כלי עזר לעבודה של משרד הקליטה.
סופה לנדבר: תן לי לומר משהו לסיכום.
אברהם נגוסה: נתתי לך לסכם.
סופה לנדבר: לא, לא נתת לי לסכם.
אברהם נגוסה: קודם נתתי לך.
סופה לנדבר: לא נתת לי לסכם.
סופה לנדבר: חשבתי שאני עניתי לעולה חדש שהוא נציג עמותה.
סופה לנדבר: אני רוצה להגיד לך לפני זה, קודם כל תודה על הדיון, תודה על כל השותפים.
סופה לנדבר: אני רוצה להגיד כך, הייתי יו"ר ארגון הכי גדול של יוצאי מדינות חבר העמים וכולם יודעים שאני משתפת פעולה עם הארגונים, הדלת שלי תמיד הייתה פתוחה ונשארת פתוחה, ואני מזמינה אתכם לדיון.
סופה לנדבר: בבקשה, אני לא יכולה לנחש.
סופה לנדבר: תרימו טלפון, תמיד נקבל אתכם בברכה.
סופה לנדבר: דבר שני, אני מצטערת שהייתי צריכה לצאת לוועדה ולהצביע על חוק גיוס ולכן יצאתי לכמה דקות.
סופה לנדבר: אני רוצה להגיד לכולם, לשותפים שלנו, עובדי המשרד, של הסוכנות ושל אופק ושל ההסתדרות הציונית ולארגונים ולכולם, עולה חדש זה לא בלעדיות רק של משרד העלייה והקליטה, וכאן אני רוצה להוסיף, אנחנו לא מזמן השגנו אישור תוספת של 300 ₪ לכסף שמקבלים 52,000 עולים ממשרד הרווחה, קצבת זקנה עם השלמת הכנסה, הם יקבלו תוספת של 300 שקל לשכירות, אני חושבת שזה הישג גדול ותודה גם למשרד האוצר שנתן לנו אישור על כך, נלחמנו במשך כמה חודשים, רציתי יותר וקיבלתי מה שקיבלתי.
סופה לנדבר: על מזון, אנחנו בקדנציה הקודמת, אני השגתי כסף ונתנו 200 ₪ למזון ל-7,000 עולים.
סופה לנדבר: הייתי מעדיפה שזה יהיה פרויקט שיישאר אצלנו לכל העולים שנמצאים בשכירות, אבל זה לא רק עניין של משרד העלייה והקליטה, זה משרד הרווחה, זה משרד האוצר, ואני נלחמת כדי להעלות את רמת חייהם של אותם קשישים.
סופה לנדבר: מה שאנחנו עושים למען כל עולה שמגיע למדינת ישראל, ואנחנו כאן מתחייבים, מי שירצה להגיע ולחלוק אתנו בית משותף במדינת ישראל, אנחנו נהיה שותפים ונלווה אותו יד ביד ונעשה את כל הצעדים כאן במדינת ישראל כדי להיכנס לחיים ואינטגרציה.
סופה לנדבר: אני יודעת שיש פה עולים מצרפת, אני רוצה להגיד.
סופה לנדבר: אני מקבלת כל עולה, ולא משנה מאיפה הוא הגיע.
סופה לנדבר: כל עולה במשרד העלייה והקליטה, כל זמן שאני שרת העלייה והקליטה הוא יקבל אותם תנאים גם בתעסוקה גם ביזמות, גם בלימוד שפה עברית, גם בכל הדברים ופרויקטים שיש לנו במשרד העלייה והקליטה.
סופה לנדבר: לא משנה מאיפה הגיע העולה החדש, משנה איך הוא רוצה להיכנס ואיך הוא רוצה לעבור את תהליך הקליטה במדינת ישראל ואנחנו תמיד נהיה שותפים לכל עולה שהגיע למדינת ישראל ורוצה להישאר כאן, בבית המשותף של כולנו.
אברהם נגוסה: שוב אמשיך איפה שעצרתי.
אברהם נגוסה: כמובן קליטת עליה היא מערכתית ולכן זה לא רק משרד אחד, כל המשרדים שותפים.
אברהם נגוסה: שמענו על כך מנציגי המשרדים שיש שיתוף פעולה מהרשויות המקומיות ולכן מאוד משמח שיתוף הפעולה הקיים.
אברהם נגוסה: אני שוב מדגיש, כמו שיש שיתוף פעולה עם המשרדים, עם הרשויות המקומיות, גם לחזק את נציגי העולים בשיתוף הפעולה בעשייה החשובה הזאת.
אברהם נגוסה: אני רוצה לציין שהוועדה תפנה לראש העיר ירושלים, וקוראת למשרד הקליטה, משרד ראש הממשלה ועירית ירושלים להביא להסדר את עניין מלון דיפלומט, זה חשוב מאוד למצוא פתרון.
סופה לנדבר: אנחנו מחפשים ואנחנו בשלב הסיום וכאשר נגיע ונקבל כסף ממשרד האוצר, וזה מיליונים רבים, נגיע לוועדה ונדווח.
אברהם נגוסה: אני עכשיו מסכם את הדיון, כדי שיהיה סיכום בסופו של דבר.
אברהם נגוסה: הוועדה תפנה לעירית ירושלים בעניין נוער בסיכון בירושלים כדי לקבל סיוע ועזרה ממשרד הקליטה.
אברהם נגוסה: דבר רביעי, הוועדה תקיים דיון מיוחד להציג את האזור האישי.
אברהם נגוסה: תודה שוב לשרה, למנכ"ל, לצוות המשרד, לארגוני העולים, משרדי הממשלה שבאתם והשתתפתם בדיון.
אברהם נגוסה: אנחנו נתחיל את הדיון בנושא התנהלות הסוכנות היהודית עם רשויות הצבא בסוגיית בנות שנת שירות בתפוצות.
אברהם נגוסה: מטרת הדיון היא לקבוע נוהל מסודר שיהיה, גם אם יש מקרים בודדים, אנחנו רוצים שיהיה נוהל מסודר בנושא הזה, כדי שלא יהיו מקרים שייפלו בין הכיסאות.
אברהם נגוסה: מצטרפת אלינו גם חברת הכנסת קסניה סבטלובה.
אברהם נגוסה: הגיעה אלינו לוועדה מקרה של בחורה שנמצאת איתנו כאן, והיא - - -
שלומית אבינח: את מוכנה שיאמרו את שמך לפרוטוקול?
ליאת חג'בי: כן.
אברהם נגוסה: הדיון מוקלט ומשודר.
אברהם נגוסה: אנחנו מקבלים אישור ממך?
אברהם נגוסה: אנחנו עושים את זה בצורה חופשית.
אברהם נגוסה: הוועדה מתכנסת בעקבות מקרה שקרה לליאת חג'בי בת 19 בוגרת אולפנה בירושלים שהחלה בראשית שנת 2018 שנת שירות במסגרת הסוכנות היהודית במונטריאול קנדה, כשהגיעה ליאת לחופשת מולדת במסגרת שירותה במונטריאול, היא גילתה כי היא נחשבת לעריקה ומשתמטת מצה"ל.
אברהם נגוסה: לדברי ליאת שתספר לנו בהמשך על השתלשלות העניינים, כל ההתנהלות הייתה מול הסוכנות היהודית שהבטיחו להסדיר את ענייניה מול הצבא.
אברהם נגוסה: כלומר לפני שהיא יצאה הכל היה מסודר.
אברהם נגוסה: לפני שאמשיך, אני אתן לליאת להציג לנו ולספר לנו את הנושא כדי שגם אנשי הסוכנות וגם אנשי ה צבא יבינו בדיוק וגם חבריי חברי הכנסת ואז נפנה להתייחסותם לאחר מכן.
ליאת חג'בי: תודה רבה.
ליאת חג'בי: כמו שנאמר, למדתי באולפנת עליה בירושלים חמש שנים, זו אולפנה לבנות דתיות שמשלבת לימודי תיכון עם לימודי תואר ראשון בשיתוף עם מכון טל, יש פה את המנהלת שלי, פנחסי.
ליאת חג'בי: באמת, למדתי באולפנת עליה, ואחרי שנת יג', אחרי שסיימתי את התואר הראשון במדעי המחשב מטעמים אידיאולוגיים, וכל החיים שלי עסקתי בעולם התפוצות, אם זה בתכניות מנהיגויות נוער, בני עקיבא, תמיד תמיד רציתי לתרום והתנדבתי ועשיתי, אז רציתי מטעמים אידיאולוגים לצאת לעוד שנה אקסטרה, שנת התנדבות של הסוכנות היהודית באמת כדי לתרום מעצמי ולהיות שליחה של ישראל ולהיות הקשר הזה בין ישראל ולדבר על ישראל.
ליאת חג'בי: לכן החלטתי באמת לצאת לשנת שירות הזאת של הסוכנות היהודית.
ליאת חג'בי: לשמחתי הרבה התקבלתי למונטריאול קנדה, שזה השותפות של העיר באר שבע ובהתאם להנחיות הסוכנות היהודית נאמר לי ולעוד 120 שינ"שינים, שכל ההתעסקות שלדחיות השירות מול הצבא נעשית על ידי הסוכנות היהודית מול האגף חברתי בטחוני כשהאחריות שלנו באמת היא לשלוח את הטפסים, לכתוב אנחנו מגיעים לשנת שירות של הסוכנות היהודית ויש לי את זה גם כתוב מהשליח שהיה אחראי עלי במונטריאול, שכל ה- - -
שלומית אבינח: לא להגיד את שמו כי הוא לא נמצא כאן.
ליאת חג'בי: אני לא אגיד.
ליאת חג'בי: בעצם האחריות שלנו היא לשלוח את הטפסים והסוכנות היהודית צריכה לדאוג לכל הקשור לדחיית השירות מול הסוכנות היהודית וכך עשיתי עם עוד 120 שינ"שינים, שלחתי את הטפסים, וידאתי מול האחראית שלי בסוכנות היהודית שהטפסים הגיעו, שהכל מסודר, בדקתי גם כמה פעמים, תמיד הייתי עם יד על הדופק.
ליאת חג'בי: ביום של השליחות שלי כשיצאתי לחו"ל ב-23 לאוגוסט שאלתי אותה "הכל מסודר" היא אמרה לי "כן, צאי לשלום תחזרי לשלום, הכל מסודר מבחינתך, את יכולה לצאת בראש נקי לשליחות טובה ותעשי חייל".
ליאת חג'בי: ואז באמת כשאני חוזרת בפברואר פתאום כל הסיפור הזה התפוצץ.
ליאת חג'בי: לכל השינ"שינים במהלך שנת השירות יש חופשה של שבועיים לראות משפחה, חברים, לעשות מיונים.
ליאת חג'בי: אני חוזרת מהשליחות, שמה את הדרכון שלי והדרכון שלי לא עובר, אני לא מבינה מה קורה, מה הסיפור, באים אלי שני מאבטחים עוצרים אותי בשדה התעופה, לא רוצים לתת לי להיכנס בארץ.
ליאת חג'בי: זה יום שישי וכל המשפחה שלי בחוץ, השבת בפתח, אני אומרת להם שאני לא - - -
אברהם נגוסה: לא נותנים לך להיכנס לארץ?
ליאת חג'בי: לא נותנים לי להיכנס לארץ.
אברהם נגוסה: את עם דרכון ישראלי.
ליאת חג'בי: רצו להכניס אותי ישר לכלא.
ליאת חג'בי: זה מה שהמאבטחים אמרו לי.
אברהם נגוסה: אה, לקחו אותך לכלא.
ליאת חג'בי: רצו להכניס אותי.
ליאת חג'בי: אמרו לי "את משתמטת, את עריקה".
ליאת חג'בי: אמרתי להם "אני לא יודעת מה הסיפור", יש חמישה חברים שאיתי יצאו לשליחות, מחכים לי בחוץ, כולנו באותה מסגרת, יצאנו לשנת שליחות של הסוכנות היהודית, אני לא יודעת מה קורה, אני לא יודעת מה הסיפור.
ליאת חג'בי: אחרי כמה זמן שחיכיתי שם, בערך 40 דקות, במשרד של ביקורת הגבולות, נתנו לי להיכנס לארץ ואמרו לי שבעצם יצרו איתי קשר כי במהלך השבוע הקרוב ירצו לעשות איתי בירור, אולי להכניס אותי לכלא כי אני בסופו של דבר משתמטת ועריקה וברחתי מרשויות הגיוס.
ליאת חג'בי: נכנסתי לארץ, ביום שישי התקשרתי לאחראיות שלי מהסוכנות היהודית ואמרתי להם "עצרו אותי עכשיו בגבולות, אמרו לי שאני משתמטת, עריקה, אני לא מבינה מה הסיפור".
ליאת חג'בי: האמת היא שבנובמבר כשהייתי בחו"ל התקשרו לאמא שלי ואמרו לה שמחפשים אותי, אז אני ישר התקשרתי לסוכנות היהודית כשהייתי בחו"ל ואמרתי לאחראית שלי "אמא שלי אומרת לי שמחפשים אותי, אני לא יודעת מה הסיפור" היא אמרה לי "אני אבדוק מה הסיפור".
ליאת חג'בי: אחרי יומיים היא חוזרת אלי אומרת לי "ליאת, הייתה אי הבנה, הכל בסדר, הכל מסודר" זה היה בנובמבר.
ליאת חג'בי: היא אומרת לי "הכל מסודר, אנחנו רק צריכים את האישור שעשית יג' באולפנת עליה בשיתוף עם מכון טל".
ליאת חג'בי: שלחתי לה את זה כמובן ואחרי זה היא אמרה לי שהכל מסודר והמשכתי בשליחות שלי.
ליאת חג'בי: כשחזרתי בפברואר, כל הסיפור הזה התפוצץ.
ליאת חג'בי: כשנכנסתי לארץ ישר התקשרתי לאחראים שלי אמרתי להם "תבררו מה קרה, לא רצו לתת לי להיכנס לארץ" ואחרי כמה ימים חזרו אלי ואז מסתבר שיצאתי בעצם ללא אישור רשויות הגיוס, שנפלה טעות עם הטפסים שלי, היה פספוס עם דחיית השירות שלי.
אברהם נגוסה: רגע, אמרת אחרי כמה ימים.
אברהם נגוסה: אז נכנסת ל- - -
ליאת חג'בי: לא.
אברהם נגוסה: כל הימים האלה היית שם תקועה בשדה התעופה?
ליאת חג'בי: לא, נכנסתי לארץ.
אברהם נגוסה: תבהירי.
אברהם נגוסה: איך נכנסת?
ליאת חג'בי: ביום שישי התקשרו אלי, הייתי בביקורת הגבולות בהתחלה לא רצו לתת לי להיכנס ומי שהתקשר אלי בטלפון היה ממיטב אמרו לי "עכשיו ניתן לך להיכנס לפנים משורת הדין, ואנחנו ניצור איתך קשר בימים הקרובים" ביום ראשון הם באמת התקשרו אלי ואמרו לי שאני צריכה להתייצב והסוכנות היהודית האחראית עלי אמרה לי "אל תתייצבי כל עוד אנחנו לא מבררים את הסיפור הזה מול רשויות הגיוס, מול האגף החברתי בטחוני".
ליאת חג'בי: אני סמכתי עליהם, עשיתי טעות והקשבתי לסוכנות ובאמת לא הגעתי.
ליאת חג'בי: אני כל הזמן בתקשורת מול הסוכנות היהודית, מה קורה עם הסיפור, אולי אני צריכה לשלוח טפסים, תזמנו אותי לבירור, אני אגיע כמובן, אני שליחה של הסוכנות ואני רוצה להמשיך ולתרום".
ליאת חג'בי: אחרי כמה ימים, גם הייתי אמורה לחזור אחרי שבועיים ולא נתנו לי לחזור, הייתי אמורה לטוס חזרה בסוף פברואר ואמרו לי "את לא יכולה לחזור את עדיין במצב בעייתי של משתמטת ועריקה.
ליאת חג'בי: אנחנו צריכים לברר עד הסוף את הפרטים" אז לא חזרתי עם כל שאר השינ"שינים ונשארתי בארץ.
ליאת חג'בי: אז סידרו לי פגישה עם סגן אלוף צחי רביבו, הסוכנות היהודית ידעה שאני רוצה לעשות שירות לאומי, הם ידעו את זה, והאמת עשיתי גם מיונים לשירות לאומי, יש מקום לשירות לאומי שמחכה לי, שהתקבלתי אליו, שהוא מחכה לי ובעזרת השם הוא יהיה שירות משמעותי ואני רוצה רק לתרום למדינה.
ליאת חג'בי: כשחזרתי לארץ הסוכנות היהודית אמרו לי "ליאת, את פה על הכוונת, הצבא חם עליך, אל תצהירי" אמרתי "אבל זו זכותי להצהיר, בתור בת דתיה, וגם עשיתי מיונים לשירות לאומי, יש לי מקום שירות לאומי, זכותי להצהיר" הם אמרו לי "אל תצהירי" אמרתי "אבל זה המצפון שלי, אני רוצה להצהיר כי אני רוצה לעשות את השירות הלאומי ולתרום למדינה שלי" אז הלכתי ובכל זאת הצהרתי, ואז לפני השיחה עם סגן אלוף צחי רביבו מישהי שליוותה אותי ברכב למפגש אמרה לי "ליאת, אל תספרי על ההצהרה, הם חמים עלייך, תני לנו לטפל בסיפור הזה" והיא אמרה לי שאם אני אספר על ההצהרה, יכניסו אותי לכלא והם לא יוכלו לעזור לי ולהוציא אותי מהסיפור שהם הכניסו אותי אליו.
ליאת חג'בי: הגעתי לישיבה מול סגן אלוף צחי רביבו וסיפרתי את כל הסיפור שלא הייתה שום כוונה של השתמטות, רק דחיתי בשנה כדי לתרום עוד שנה מהחיים שלי לסוכנות היהודית כי אני באמת מאמינה באידיאולוגיה של הסוכנות ומאמינה בקהילה היהודית בתפוצות ומאמינה בקשר שצריך לשמר, ואני קיבלתי המון מהשנה הזאת ורק רציתי לתרום עוד ועכשיו אני עוד רוצה להמשיך לתרום ואני רוצה לעשות שנתיים משמעותיות ולתרום למדינה שלי, אני פשוט רוצה את המסגרת הדתית שמתאימה לי.
ליאת חג'בי: יש לי שירות לאומי שמחכה לי בעזרת השם, שירות שהתקבלתי אליו, ואני רק רוצה לתרום עוד.
שלומית אבינח: האם העניין הסתדר?
ליאת חג'בי: לא, הצהרת הדת שלי נדחתה משני טעמים עיקריים, במכתב שקיבלתי, יש לי מסמך שכתוב משני דברים עיקריים: "נזכיר כי מדובר בצעירה שמועד גיוסה היה קבוע לנובמבר 2017 אך לא התייצבה אליו עקב יציאתה מהארץ לשם השתתפות בשנת שירות שלא בהיתר רשויות הגיוס" וגם כי לא אמרתי כלום, בהוראת הסוכנות היהודית, לא אמרתי כלום על ההצהרה, כמובן שאמרתי שאני לא מנסה להתחמק משירות, שירות למדינה שאני רוצה לעשות ואני גם אעשה בעזרת השם, אני רק רוצה את המסגרת הדתית שמתאימה לי.
אברהם נגוסה: מה שאת אומרת, שיתנו לך מסגרת דתית שמתאימה לאורח החיים שלך.
אברהם נגוסה: ואת רוצה לשרת את המדינה.
ליאת חג'בי: יש לי גם אישור, התקבלתי לשירות לאומי ברפא"ל כמו כל החברות שלי מהאולפנה, אנחנו רוצות לעשות שירות לאומי שקשור לתואר במחשבים כי אנחנו רוצות לעשות משהו משמעותי, לא שאני מזלזלת חס וחלילה.
ליאת חג'בי: ברפא"ל כתבו לי מכתב שאני ב-1.9 בעזרת השם מגיעה אליהם.
ליאת חג'בי: אני התקבלתי, עשיתי מיונים כמו כל הבנות הרגילות ואני לא מנסה להתחמק משירות וגם אני אחתום לשנתיים שם.
ליאת חג'בי: אני לא מנסה להתחמק משירות, כמו כל הבנות באולפנה, כולנו עשינו יג' ורצינו לעשות שנתיים משמעותיות עם התואר שלנו בהתאם לאורח החיים הדתי שלנו.
אברהם נגוסה: אני מבין שהמחנכת מהאולפנה נמצאת פה וההורים שלך.
אברהם נגוסה: גם אם מדובר במקרה חריג ובודד, יש ללמוד ממנו ולהפיק לקחים שמקרים כאלה לא יקרו בעתיד לשין-שינים שתורמים מזמנם למען המדינה.
אברהם נגוסה: לכן החשיבות בקיום הדיון, כדי שיהיה נוהל קבוע שיהיה ברור גם לשין-שינים וגם לסוכנות ולצבא.
אברהם נגוסה: כרגע אנחנו לא מצאנו נוהל קבוע שיכול לעשות טוב לאנשים האלה.
אברהם נגוסה: אני מבין כפי שהיא אמרה, שיש מעל 113 שין-שינים בקיץ 2018 יהיו 166.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו רוצים לשמוע קדם כל מהסוכנות היהודית, נציג הסוכנות ולאחר מכן מהצבא.
יהודה סטון: תודה.
יהודה סטון: אני מנהל יחידת השליחים בסוכנות היהודית.
יהודה סטון: אני אתייחס לדברים שנאמרו, אבל גם בעיקר לאיך אנחנו רואים את הדברים קדימה.
יהודה סטון: תכנית שנת השירות של הסוכנות היהודית היא בעצם תכני תשבה הצעירים דוחים את הגיוס שלהם בשנה על מנת לשרת בתפוצות.
יהודה סטון: חלק מהנוכחים בחדר מכירים את התכנית, אחת התכניות לתפיסתי החשובות ביותר שיש היום למדינה להציע כי היא עובדת בדיוק על החיבור הזה, של בין העם היהודי לבין ישראל.
יהודה סטון: כחלק מאותה תכנית אנחנו לא מתעסקים בבנות שירות לאומי, וחשוב לי לשים את זה בפרוטוקול לא ממקום ערכי כן או לא, פשוט יש גופים אחרים שמתעסקים בבנות שירות לאומי, אנחנו מתעסקים בשירות לצה"ל וכחלק מזה גם כל ההכנה שלנו לשירות, גם התהליך שבו אנחנו עומדים מול רשויות המדינה, אני אסביר עוד שניה את התהליכים, - - - גם תהליכים שנועדו לדחות את השירות הצבאי בשנה.
יהודה סטון: במקרה המדובר, אנחנו בעצם מה שקורה, החבר'ה הצעירים חותמים על דח"ש מול הצבא, אנחנו מעבירים את הטפסים בצורה מסודרת לאגף הביטחוני חברתי במשרד הביטחון, הוא זה שעובד מול הצבא, לי אין קשר לא לי ולאנשים שעובדים איתנו, אין קשר ישיר מול מטב או מול הצבא,
אברהם נגוסה: חבר הכנסת רזבוזוב יחליף אותי לכמה דקות אני אצביע ואני חוזר.
יהודה סטון: אני אומר שבעצם התהליך, הוא תהליך שבו הצעירים חותמים על טופסי דחיית השירות האלה, עוברים לאגף הבטחוני חברתי, הוא זה שמטפל מול משרד הביטחון ושולח לנו את הסטטוס של כל צעיר שנמצא, אנחנו לא מתעסקים עם פטור מצה"ל, חשוב להגיד את זה, אני לא מכיר את הנהלים של פטור מצה"ל, יכול להיות שצחי יוכל לומר על כך מילים, אני לא רוצה להיכנס לתחום הזה כי אני לא מבין בו.
יהודה סטון: במקרה ה זה הספציפי אני אגיד מה אנחנו למדנו.
יהודה סטון: הסטטוס שהתקבל היה סטטוס שממתין לאישור, זו פעם ראשונה שראינו סטטוס כזה, הצוות שלי כמו שהוא מעיד, הוא חשב שזה רק עניין טכני ולא עניין מהותי, וכשנודע המצב הזה כשהיא הגיעה לארץ, אני יכול להגיד יום שישי, אני באופן אישי טיפלתי ואני יכול להגיד שלא רק אני, גם נתן שרנסקי שהיה יו"ר הסוכנות ששמע על הסיטואציה היה מעורב, אמרנו שזה לא משנה אם נפלה פה אי הבנה בינינו לבין משרד הביטחון בסיטואציה, אנחנו דואגים שהבחורה הזאת תקבל דחיית שירות.
יהודה סטון: פנינו לצבא בכל לשון של בקשה להגיד שהייתה פה טעות בדחיית השירות או באמת חוסר הבנה שאנחנו לוקחים על עצמנו, לשמחתי הצבא הסכים לקבל את האמירה הזאת ובאמת אישר את הדח"ש, ואני מבין שזה כן היה מלפנים משורת הדין, או נהלים של הצבא שאני לא מכיר אותם.
יהודה סטון: מה שאנחנו, אני אגיד מה הלקחים שאנחנו לומדים מתוך הסיטואציה הזאת, אני לא רוצה להיכנס פה לכל טענה פרטנית, אני חושב שיש פה אי דיוקים וזה לא ייקח אותנו קדימה.
אברהם נגוסה: חשוב לנו הנהלים שלא יישנו מקרים כאלה.
יהודה סטון: בסדר, אני אומר, לגבי כל הצעירים, אנחנו מתעסקים עם חבר'ה לפני שירות צבאי.
יהודה סטון: מי שרוצה לעשות שירות לאומי ומי שעושה פטור מהצבא, יש לזה את המסגרות, הן לא המסגרות אצלנו.
יהודה סטון: ברגע ששמענו, במחזור הנוכחי יש בחורה אחת שאמורה לצאת גם לקנדה, ושמענו שיש איזו שהיא אופציה שהיא חושבת על שירות לאומי, אני רוצה להגיד שאנחנו לא ידענו מלכתחילה על הסיטואציה הזאת, אני לא רוצה להיכנס לא לוואטסאפים ולא לדברים, אבל זה לא משהו שבתחילת הדרך נודע שיש פה כוונה לעשות שירות לאומי.
יהודה סטון: אבל מהרגע שנודע, אנחנו פנינו להורים שלה ואמרנו "אנחנו לא יודעים לטפל בזה".