GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: תודה לכולם שהגעתם לכאן.
אברהם נגוסה: אני מאוד שמח שהתקדמנו ואני רוצה לברך את כל חברי הפורום על הפעילות האינטנסיבית, המקצועית שבאמת אתם עושים על מנת לתת סיוע לחיילים הבודדים כפי שאמרתם, הציונים שבאים להגן על המדינה להיות שותפים לגורלנו ולכן זה מאוד מבורך.
אברהם נגוסה: ועדת העלייה והקליטה מברכת על הקמת אתר המידע לחיילים הבודדים.
אברהם נגוסה: שיתוף הפעולה שנוצר פה עם כל הגורמים הממשלתיים והלא ממשלתיים זה מודל לחיקוי גם לנושאים אחרים, שצריך לשכפל אותו.
אברהם נגוסה: ועל כן אנחנו מברכים.
אברהם נגוסה: חשוב מאוד שהנתונים כפי שציינו כאן נציגי צה"ל, המידע, הנתונים, התכנים יהיו בתיאום כדי שלא לגרום נזק ולא ליצור בלבול בנושא הזה, ולכן חשוב התיאום בין כל הגורמים המקצועיים.
אברהם נגוסה: חשוב מאוד לפרסם על הקמת האתר בכל יחידות צה"ל, בעיקר ביחידות שיש בהן חיילים בודדים, אני מניח שהם נמצאים בכל היחידות.
אברהם נגוסה: לבצע הדרכה למש"קיות ת"ש, משאבי אנוש בצבא, שידעו לכוון את החיילים.
אברהם נגוסה: עזרה באמהרית לחיילים שזקוקים לכך, כפי שאמרתם.
אברהם נגוסה: פרסום ושיווק כתובת האתר.
אברהם נגוסה: 6.
אברהם נגוסה: פניה ללשכת עורכי הדין לתאם סיוע משפטי לחיילים בודדים שזקוקים לכך - - -
יוליה מלינובסקי: לא רק לבודדים.
אברהם נגוסה: אנחנו מדברים על חיילים בודדים היום.
אברהם נגוסה: אבל אין שום מחלוקת בנושא.
יוליה מלינובסקי: נרחיב את זה.
אברהם נגוסה: גם הנציגה אמרה שיש את זה לכולם.
אברהם נגוסה: יש תיאום בין הסיוע המשפטי במשרד המשפטים וצה"ל.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לחזק את הנושא הזה.
אברהם נגוסה: 7.
אברהם נגוסה: פרסום טלפון למקרי חירום באתר.
אברהם נגוסה: 8.
אברהם נגוסה: מענה לחיילים חרדים שרוצים לשמור על אורח החיים החרדי בצבא, שיתוף עם חב"ד גם יכול להיות.
יוליה מלינובסקי: אני הצעתי את חב"ד כי יש לי איתם קשר.
אברהם נגוסה: אני נציג נאמן שלהם.
אברהם נגוסה: אני שם את זה בסיכום, וגם חברת הכנסת פנינה וגם את הצעת, לכן תסמכי עלי.
אברהם נגוסה: 9.
אברהם נגוסה: בדיקת השוואת התנאים של חסרי עורף משפחתי לחיילים עולים בודדים.
עדי בובליל: אם אפשר שזה יהיה סעיף מס' 1 אני מאוד אודה לך.
אברהם נגוסה: בסדר, תהפכו את זה, אין בעיה.
אברהם נגוסה: אלה הנקודות שאנחנו בוועדה מציעים לפורום לחזק.
אברהם נגוסה: אנחנו נברך וגם נפנה את הסיכומים לשרים הרלבנטיים.
אברהם נגוסה: תודה לכולם תמשיכו לעשות את העבודה החשובה הזאת.
אברהם נגוסה: אנחנו שמחים להיות פה בעיריית ירושלים ואנחנו מאוד מודים לכבוד ראש העיר שמארח אותנו היום, את ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
30700: כבוד הוא לנו.
אברהם נגוסה: חברי מועצת העיר נמצאים פה ונציגי התושבים, נציגי משרדי הממשלה וגם הצוות בוועדת העלייה והקליטה, דנה גורדון שושני, מנהלת הוועדה, ושלומית אבינוח, היא המנהלת הנכנסת של ועדת העלייה והקליטה.
אברהם נגוסה: יגאל אמיתי, דובר הוועדה, נורית יכימוביץ כהן, רכזת מחקר ומידע בכנסת, מה שאנחנו קוראים כל הזמן בקיצור ממ"מ.
אברהם נגוסה: כמובן מתן, רכז מחקר ומידע שגם נמצא איתנו וירון סאבח, הדובר שלי, פליסיה, יוהנס וישמבל וליאור וגם הפרוטוקול.
אברהם נגוסה: אנחנו שמחים להתחיל את הדיון, אבל לפני נציגי משרדי הממשלה שנמצאים איתנו אני רוצה שכל אחד יציג.
אברהם נגוסה: ממשרד החינוך ישנם נציגים, בבקשה, תציגו את עצמכם.
אברהם נגוסה: (הצגת נוכחים).
אברהם נגוסה: לעניין הצוות של העירייה, אני נותן לראש העיר להתחיל לעדכן אותנו, נקבל עדכון על הפעילות של העירייה בקליטת העלייה.
אברהם נגוסה: לאחר שנקבל דיווח מהצוות המקצועי אנחנו ניכנס לדיון ואני מבקש שמעכשיו כל אחד שידבר יציג את עצמו לפרוטוקול ואני מבקש לדבר בקיצור, כדי שנוכל לתת גם לאחרים.
אברהם נגוסה: כבוד ראש העיר, בבקשה.
30700: קודם כל ברוכים הבאים, מכובדי וחבר הכנסת אברהם נגוסה, יושב ראש ועדת עלייה וקליטה.
30700: מכובדיי, כל הצוות שציינת, מהממשלה, מהכנסת, אני רוצה לברך את מחזיקת תיק עלייה וקליטה בעיריית ירושלים, מרינה קונצביה, חברת מועצה, יש לנו כאן עוד שני חברי מועצה, פלר חסן-נחום ודן אילוז.
30700: נמצאת כאן ראש הסגל, מיכל שלם, גיל ריבוש, מנהל מינהל קהילה ורווחה, בין השאר ממונה על עלייה וקליטה, פיני גילקביץ, מנהל הרשות לעלייה וקליטה.
30700: מי עוד נמצא כאן מעיריית ירושלים?
30700: יהודית יועצתי היקרה, שנמצאת כאן, שמאוד מעורבת בתחום.
30700: וכמובן כל המכובדים שהגיעו, הרכזים השונים שהוזכרו קודם.
30700: ברשות
30700: כם אני רוצה לתת קונטקסט יותר רחב לאיך אנחנו מסתכלים על עלייה.
30700: אחד האתגרים הגדולים של העיר ירושלים זה איך אנחנו הופכים את עצמנו להיות עיר אטרקטיבית לצעירים, לעולים, על מנת שיותר ויותר אנשים ישתקעו בעיר.
30700: אחד היעדים האסטרטגיים שלנו זה להסתכל על תחום העלייה מהמדינות השונות, להיות מקום טוב לעולים ולשווק את עצמנו בעולם הרחב.
30700: על מנת שיבואו עולים לירושלים אנחנו צריכים לדאוג לכך שהעולים הקיימים יהיו מבסוטים ומרוצים, כי השאלה הראשונה ששואל עולה שרוצה להגיע למדינת ישראל, הוא מרים טלפונים, אם זה מאתיופיה, מצרפת, מניו יורק או מרוסיה, או מכל מקום אחר בעולם, מרימים טלפון לעולים ותיקים ושואלים 'איך זה לחיות בירושלים?
30700: ' ולכן היעד האסטרטגי שלנו זה להסתכל על החיים כמכלול בעיר, זה נכון לכל תושב, ובוודאי ובוודאי כשמדובר על עולים הדבר הזה מצריך צרכים נוספים מעל ומעבר למה שצריך כל תושב.
30700: אני מכיר את זה כי אני נשוי לדרום אפריקאית שעלתה לארץ בת 10 עם משפחתה.
30700: למען האמת רובנו דור שני, ראשון, שלישי, של עולים, ראינו את זה, אני על סבא וסבתא שלי זכרם לברכה שעלו מרוסיה ו/או ברחו מפולניה, אני ראיתי את זה על המשפחה של אשתי וכולנו מכירים.
30700: אנחנו חיים בעולם הזה, יודעים את הקשיים של לעבור מתרבות מסוימת שבה גדלת וחונכת לתרבות חדשה, ישראלית ולא קל פה.
30700: גם לישראלים לא קל פה, בוודאי ובוודאי לא לעולים, עם אתגרים לא מבוטלים.
30700: ובכן, אני רוצה קודם כל להראות לכם כמה שקפים מעניינים.
30700: ירושלים, ב-2017, היא העיר שקולטת הכי הרבה עולים במדינת ישראל, בוודאי בערך המוחלט.
30700: אנחנו רוצים לעשות יותר, אנחנו רוצים שיותר עולים, מבחינתי לעבור את הדו-ספרתי, היעד זה לעבור את ה-10% בשנים הבאות ובשביל להגיע ליעד הזה אנחנו צריכים לעבוד מאוד מאוד קשה.
30700: בשקף הבא אני רוצה להראות לכם משהו מאוד מאוד מהותי.
30700: לקראת הדיון ביקשתי לדעת מהגידול הטבעי בעיר מה חלקם של העולים.
30700: שימו לב למספר הבא.
30700: בחומש האחרון, 2012 עד 2017, בירושלים נכנסו 20,500 עולים ויצאו 6,700 עולים, בנטו התרומה של עולים לגידול בעיר באוכלוסיית העיר ירושלים היא 13,000.
30700: אני לא מדבר על ילודה שלהם, שזה בטוח הוסיף.
30700: 13,000 עולים למאזן התושבים בנטו, זה כמעט רבע מהגידול בעיר ירושלים.
30700: זאת אומרת כשאנחנו מסתכלים על תהליכי צמיחה בעיר העולים תורמים תרומה אסטרטגית לחיזוקה של ירושלים ככל שהדבר קשור לאוכלוסייה שנכנסת לעיר.
30700: זה נתון מדהים וזה אומר שהעיסוק בעולים עבור העיר ירושלים הוא עיסוק בעל משמעות אסטרטגית.
30700: חשבתי שיהיה מעניין אתכם לראות את הנתון הזה.
30700: עכשיו בואו נעבור לשקף הבא שהוא אולי אומר הכול.
30700: אנחנו היום מבינים את המורכבות של לטפל בעולים.
30700: אנשים חושבים שזה ממד אחד, יהיה מרכז אחד לעולים ונפתרה הבעיה.
30700: ממש לא, שכן כל עולה, אנחנו צריכים להסתכל מכמה זוויות.
30700: קודם כל הגיל שלהם, יש בגיל הרך ויש נוער ומשפחות צעירות ואזרחים ותיקים, שכל אחד מהעולים, ולרוב הם באים ממשפחה שפרוסה על מרחב הגילאים, מצריך חשיבה אחרת.
30700: לאחר מכן בתחום העיסוק.
30700: אנחנו מדברים על תעסוקה בראש ובראשונה, איזה עבודה למצוא לאנשים, רווחה, ודאי מערכת החינוך והפנאי, כל אלמנט כזה מצריך אגף אחר בעיריית ירושלים שיעזור, וחברים, העסק מורכב.
30700: לאחר מכן יש לנו פעילות שיווק שאנחנו עושים בשוק הבינלאומי, יש תהליכים שהם מקרו עירוניים, יש אלמנטים קהילתיים, קהילת העולים מאתיופיה בנווה יעקב, קהילת הצרפתים במקום כזה או אחר וכמובן היבטים גיאוגרפיים שכונתיים שמקרינים על חינוך ועל דברים אחרים.
30700: אני אוהב את הקונספט הזה, הצגה של הקונספט בממדים השונים.
30700: וכמובן יש שפות, צרפתית, ספרדית, רוסית, אנגלית.
30700: כל דבר כזה אנחנו נמצא עולם ומלואו והמורכבות הזאת מחייבת אותנו לחשוב גם בצורה אחרת על הניהול של התהליכים הללו.
30700: יש מושג שאני מביא מעולם העסקים שנקרא פרודקט מנג'ר.
30700: פרודקט מנג'ר, לטובת העניין, סליחה שאני עושה את האנלוגיה, זה כמו מנהל מוצר, שהוא צריך להסתכל על כל המרכיבים הרלוונטיים כשהפוקוס שלו זה הלקוח, זה התושב במקרה הזה.
30700: פרודקט מנג'רס לעולם, באוריינטציה לפי מקום העלייה, צריך להסתכל על כל ההיבטים הללו וצריך לשבת כל הזמן עם התושבים, עם הנציגים, ולראות מכל הממדים הללו איפה יש לנו פערים, איפה יש לנו פער, בשכונה, בקהילה, לפי גיל, לפי תעסוקה.
30700: בעצם אלה חיים של כל תושב, ואנחנו רואים את העולים כעולים כמו כל תושב אחר, אבל לאור העובדה שהם מגיעים ממקום אחר זה מצריך מאיתנו התייחסות אפילו אקסטרה בכל אחד מהממדים הללו.
30700: לכן מי שחושב שעבודה עם עולים זה זבנג וגמרנו כנראה לא מבין את מהות העניין וההסתכלות הזאת, ולאחר מכן האגפים והחברים במערכת העירונית ישתפו אתכם בקצת יותר נתונים פר פרויקט, אנחנו מבינים את המורכבות של העניין ולא מקלים בה ראש.
30700: נכון להיום, אני רוצה למנות, יש לנו הרבה, כמה אתגרים גדולים שאנחנו שמנו לעצמנו לתקופה הקרובה.
30700: הראשון הוא שהיום יכולת הקיבולת לקלוט עולים עולה על גדותיה, אנחנו רוצים להרחיב את היכולת, להביא עולים בשלבים הראשונים שלהם בהגעה לישראל, אנחנו גם יודעים שבתקופה הראשונה, אנחנו עוד לא יודעים, אין לנו מספיק כלים ותמיכה לשכן עולים בתקופות מעבר קצרות, זה קריטי, כי אנחנו יודעים שהסיכוי שעולה יישאר בירושלים הוא אם קודם כל הוא יגיע לירושלים.
30700: לכן אנחנו רוצים בשלבים הראשונים של הקליטה להרחיב את הבסיס, לאפשר לנו להגדיל את הקיבולת שמגיעה ובאופן טבעי כתוצאה מזה אנחנו מאמינים שירושלים תקלוט יותר עולים.
30700: אני מאמין שגם הקלט, דיור לעולים בשלבים הראשונים, גם איתו צריך להתמודד.
30700: אני רוצה למנות, זה לא כתוב כאן, עוד שני אתגרים.
30700: חבר הכנסת נגוסה, שאלת אותי בעניין הקהילה בנווה יעקב.
30700: אז התשובה היא שהוא מתקדם טוב.
30700: בישיבת המועצה הקרובה, בוועדת הכספים, אנחנו משלימים את הכספים שצריך לצאת למכרז ובעזרת ה' אבן הפינה תהיה עוד לפני תום כהונתי, כנראה לקראת ספטמבר.
30700: זה מתקדם טוב, על הכיפק, ואנחנו מאוד מרוצים.
30700: עדכנו אותי עכשיו.
30700: זה דבר אחד.
30700: מדי פעם עולה חשש של העולים שנמצאים במלון דיפלומט, אז אני רוצה מראש לומר, קודם כל לא הייתה סכנה, שכן אנחנו עם האמריקאים מתואמים לחלוטין, השגרירות האמריקאית, ועם שרת הקליטה ומשרד הקליטה.
30700: המתווה לפתרון שמוסכם הוא באופן רחב, אנחנו איתרנו מקום שמיועד לגמלאים, לקשישים, בנווה יעקב, אנחנו כרגע עובדים על הפרטים עם האוצר ועם משרדי הממשלה לממן ולבנות מבנה לתפארת, ראוי, מכובד, מותאם לצרכים של העולים.
30700: כשהוא יושלם העולים יעברו ממלון דיפלומט לשם ורק אחרי שהם יעברו המבנה יעבור לשגרירות האמריקאית.
30700: זה מוסכם על השרה, זה מוסכם, כמדומני - - -
קריאה: בפסגת זאב.
30700: במבנה של פסגת זאב.
30700: לא צריך אפילו תב"ע כי התב"ע כבר מתואמת לשם ובעזרת ה' המתווה הזה יצא לדרכו.
30700: ואני מראש רוצה להרגיע את הציבור ולומר אפילו מעבר לזה, הייתה שם אזעקת שווא, כי לא הייתה שום כוונה, אף אחד לא היה נותן יד, לא העירייה, לא הממשלה, חלילה לזרוק קשישים לרחוב.
30700: זה היה אזעקת שווא, אבל למען הסר ספק, אני רוצה שתדעו שהנושא הזה מתקדם, לדעתי בכיוון הנכון לשביעות רצון כלל השותפים בתהליך הזה.
30700: אז אני מאוד מאוד שמח שבאתם לכאן, לעשות זום אין על העיר ירושלים, עם הנציגים היקרים שלנו, אני רוצה פה לציין לטובה את נציגי העולים מכלל המגזרים, הם עזר גדול ואנחנו רואים בכם שותפים שלנו ואנחנו שמחים שלעתים מעלים לנו כל מיני דגלים.
30700: אם נחזור רגע לקובייה ההונגרית, לקובייה הירושלמית, לקוביית העולים הירושלמית, תחזירו את השקף, מניסיון מדי פעם קובייה אחרת מעלים לנו דגל, וזה בסדר, כי במציאות, פתאום עוד קבוצה של עולים נתקלת בבעיה חדשה.
30700: אנחנו בונים על היכולת של הנציגים בשכונות להרים לנו דגלים, וההיפך, אם לא מרימים לנו דגלים אנחנו לא יודעים מה שאנחנו לא יודעים.
30700: התפיסה אומרת שהנציגות ויועצי ראש העיר, יועצות ראש העיר, לדבר, לשוחח, להעלות את האתגרים, להעלות את הבעיות וככה אנחנו יודעים איך להתמודד איתם.
30700: אז תודה רבה לכולם ואני מקווה שנצא מושכלים מהדיון הזה.
אברהם נגוסה: תודה רבה לך, כבוד ראש העיר.
אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך לקבל דיווח ברמה של רשות הקליטה, יש לכם תכנית להציג לנו.
אברהם נגוסה: אני אשמח לקבל עכשיו דיווח ולאחר מכן נפתח לדיון.
אברהם נגוסה: תודה, אדוני ראש העיר, שבאמת נתת לנו הסבר וגם ענית לנו לשאלות, בעיקר במלון דיפלומט והמבנה בנווה יעקב.
גיל ריבוש: נעים מאוד, אני מנהל מינהל קהילה.
גיל ריבוש: מה שאנחנו נציג עכשיו זה את הפעילות בתחום הקליטה, את הפעילות של הרשות לקליטה כשמה שמנחה אותנו כל הזמן, כמו שראש העיר תיאר יפה, זה להבין כל פעם את האתגר הנקודתי.
גיל ריבוש: האתגר יכול להיות של קבוצה של משפחות, של קהילה, של ארץ מוצא, של שכונה.
גיל ריבוש: הרבה מאוד מתכניות העבודה העירוניות, התכניות החדשות, התכניות שאנחנו מוסיפים מדי שנה אלה תכניות ייחודיות שנוצרות כתוצאה משיתופי פעולה.
גיל ריבוש: כשאנחנו מזהים איזה שהיא לאקונה בחינוך, כשאנחנו רואים שבתנועות נוער או באגודות ספורט אין מספיק נערים עולים, כשאנחנו מקבלים איזה שהוא חיווי ורעיון אנחנו מנסים לייצר שיתוף פעולה ומהבחינה הזאת רשות הקליטה, שפיני יציג, היא כמו השמן בגלגלים של העירייה.
גיל ריבוש: היא לא צריכה תמיד לבצע הכול בעצמה, אבל היא מניעה את מינהל החינוך ואת הארגונים הרבים שיש בעיר ואת רשות התעסוקה ועוד הרבה מאוד גורמים לעבוד עבור העולים, כל אחד לפי מה שמתאים לו.
גיל ריבוש: וזאת המומחיות של רשות הקליטה וזו תפיסת העבודה ועכשיו אנחנו ניתן כמה דוגמאות ונראה מספרים.
פיני גלינקביץ: היי, צהריים טובים.
פיני גלינקביץ: שמי פיני גלינקביץ, אני מנהל את הרשות העירונית לעלייה וקליטה ואנחנו ניקח כמה דקות עכשיו לעבור על מצגת שתיתן קצת נתונים ויותר רזולוציות על המטרות, על המבנה, קצת סטטיסטיקות.
פיני גלינקביץ: אני מקווה לא לעייף, אבל זה ייתן לנו תמונה על העלייה בירושלים, הניתוחים שעשינו והפירוק של האתגרים שאנחנו עובדים איתם, ואז נפתח את זה באמת לדיון, שאלות וכו'.
פיני גלינקביץ: מבחינת החזון שלנו, עידוד העלייה לירושלים וקליטה איכותית.
פיני גלינקביץ: אנחנו עובדים עם מספר אוכלוסיות יעד, עם העולים שמגיעים הנה ומתגוררים בעיר, עם מועמדי עלייה שנמצאים במגוון ארצות, כולל תיירים.
פיני גלינקביץ: שימו לב לאוכלוסיות היעד המגוונות, כולל תיירים ותכניות מסע שנמצאים כאן, מבחינתנו זו אוכלוסיית יעד.
פיני גלינקביץ: וכמו שראש העיר אמר, אחד הדברים היותר חשובים בנושא של שיווק העיר זה עולים מרוצים שנמצאים כאן ואתם לא תאמינו איך שזה עובר בצ'יק, באס.
פיני גלינקביץ: אמ.אס.
פיני גלינקביץ: זה ממש אמיתי.
פיני גלינקביץ: הם יודעים יותר מזה, הם יודעים, 'כדאי לך להגיע לירושלים כי אלי מלווה אותך כאן בירושלים וכי ג'ייסון נמצא ומחכה', וזה ממש לכבוד לנו מבחינת הטיפול.
פיני גלינקביץ: הנושא השלישי זה ממש לעבוד ולראות איך הנושא של העלייה והקליטה מהדהד ביחידות העירוניות ובעמותות ובארגונים וכל מי שמטפל בעולים, כי אנחנו רוצים לוודא שמי שאחראי על הנוער נותן את הטיפול הכי טוב גם לנוער העולה ואנחנו רוצים לבדוק שמי שנמצא בתוך המערכות השונות באמת יודע ללוות.
פיני גלינקביץ: אנחנו נעזור בכל מה שצריך, אבל זה באמת האחריות שלהם.
פיני גלינקביץ: את המודל ראינו, אבל במציאות זה בדיוק תמונת המצב, כי אתה צריך לטפל או לעזור או לבדוק איך מתקדם ואיך נקלט עולה שנמצא בנווה יעקב והגיע מצרפת ונמצא בקשר עם העמותות ויש לו סוגיות וקשיים של רווחה וכו' וכו'.
פיני גלינקביץ: אז המציאות מורכבת וכמה שזה נראה ככה יש עוד ועוד ממדים לנושא הזה.
פיני גלינקביץ: אנחנו בנויים ממספר יחידות עבודה, ממספר עוגנים, זה פחות המבנה הארגוני כסכמה, אבל יותר מוקדי עבודה, עבודה עם עולים ברמת השכונות, ירושלים היא עיר של שכונות ותיכף ניגע בזה.
פיני גלינקביץ: מבחינת עולמות תוכן, האוכלוסייה יוצאת אתיופיה, שפה עברית, עידוד עלייה, צעירים וכו'.
פיני גלינקביץ: תיכף ניכנס ונרד יותר לרזולוציות, אבל לפני זה שתדעו על מה אנחנו מדברים.
פיני גלינקביץ: אלה המספרים.
פיני גלינקביץ: אגב, הנתונים הם נתונים של משרד הקליטה.
פיני גלינקביץ: תודה למשרד.
פיני גלינקביץ: באמת חשוב להגיד שאנחנו יושבים כאן ומציגים את זה בעיריית ירושלים, אבל העבודה המשותפת היא עם משרד הקליטה יום ולילה על כל הדברים בכל הרמות, עם העמותות, משרד החינוך וכו', אחרת אנחנו באמת לא - - - אגב, אמרה לי קטיה שהנתון העוד יותר מדויק הוא 2,800, זאת אומרת יש עוד כ-100 עולים שנמצאים כאן.
פיני גלינקביץ: לאורך השנים אנחנו רואים את המספרים, זה גרף שעולה ויורד מבחינת הכמויות.
פיני גלינקביץ: אנחנו בין 10%, 11%, 9% תמיד של עולים מסך העולים לארץ, ומיהם אותם עולים?
פיני גלינקביץ: לפני זה איך הם מפוזרים, ותראו את המגוון.
פיני גלינקביץ: ראש העיר דיבר על העלייה ועל הפיזור, אנחנו רואים את העולים שהגיעו משנת 89' על הפיזור שלהם בשכונות ומאיזה שפות הם.
פיני גלינקביץ: ב-2014 עד 2017 העולים דוברי אנגלית ודוברי צרפתית, דוברי רוסית, ספרדית ואחר, זה המדרג למעשה, כאשר בדוברי האנגלית אנחנו שמים את ארצות הברית, קנדה, בריטניה, אוסטרליה ודרום אפריקה.
פיני גלינקביץ: צרפתית זה בלגיה, שוויץ, כמה ארצות אחרות, רוסית זה כל ברית המועצות וכו'.
פיני גלינקביץ: ואם אנחנו נפרט את זה לפי ארצות, ברזולוציות עוד יותר, אז אנחנו רואים שירושלים היא העיר שקולטת הכי הרבה עולים מארצות הברית.
פיני גלינקביץ: אגב, ברמה ארצית רוב העולים דוברי אנגלית מגיעים לירושלים, רוב העולים דוברי ספרדית ופורטוגזית מגיעים לירושלים, בצרפתית אנחנו אחרי נתניה, וברוסית אחרי חיפה ואשדוד.
פיני גלינקביץ: שימו לב לגילאים, תיכף ניכנס יותר לרזולוציות, אבל האוכלוסייה שמגיעה לירושלים היא אוכלוסייה צעירה, אם נסתכל עד גיל 44, אז למעשה מעל 50% מהעולים לירושלים הם עולים צעירים, שזה אומר סטודנטים, זה אומר משפחות צעירות, זה אומר ילדים בבתי ספר, זה אומר שאנחנו מחויבים להתייחס ולפי זה להגיב.
פיני גלינקביץ: אגב, מי שירצה, המצגת תהיה זמינה וניתן לקבל אותה.
פיני גלינקביץ: אנחנו עשינו את ההתפלגות לפי משפחות, לפי מצב משפחתי, זה גם מחייב אותנו מבחינת רווקים, שזה גם ילדים, קחו בחשבון, תלמידי בית ספר, סטודנטים וכו', מצב משפחתי, החיבורים השונים, היערכויות של בתי הספר.
פיני גלינקביץ: עוד מידע שיש.
פיני גלינקביץ: ההשכלה, תשאלו אותי מה המאפיין של העולים לירושלים לעומת ערים אחרות ארץ.
פיני גלינקביץ: אז אני יכול להגיד כמה דברים, אחד שאמרתי זה מבחינת אוכלוסייה צעירה, הדבר השני זה מבחינת ההשכלה.
פיני גלינקביץ: חלק גדול מאוד מהעולים שמגיעים לירושלים זה עולים בעלי השכלה אקדמאית ממקצועות מגוונים.
פיני גלינקביץ: יש לנו את הפירוט בפנים, לא רצינו להעמיס, אבל לקחנו מספר נושאים מרכזיים, מספר תחומי עיסוק מרכזיים.
פיני גלינקביץ: ותראו, אוכלוסייה חזקה, אוכלוסייה של מעמד יצירתי שמשתלבת בעיר בתחומי ההנדסה, הוראה, רפואה, מגוון של רופאים, אחיות וכו', תחשבו איך זה יכול להשפיע על כלל העיר מבחינה אסטרטגית.
פיני גלינקביץ: תראו גם מבחינת האוכלוסיות השונות, מי שמגיע מארצות הברית, דוברי אנגלית, צרפתית וכו'.
פיני גלינקביץ: מה מושך את האנשים לירושלים?
פיני גלינקביץ: מבחינתנו כל דבר כזה הוא משימת עבודה, איך העיר נערכת כדי לתת את השירות הכי טוב לאותם עולים שמגיעים.
נורית יכימוביץ כהן: זה אומר שכל האנשים שבגרפים הם גם בעלי הרשאה לעבוד במקצועות האלה?
נורית יכימוביץ כהן: או שזה רק המקצוע שהם דיווחו עליו ולא בטוח שהם יכולים לעבוד בו?
פיני גלינקביץ: זה המקצוע שהם דיווחו עליו למשרד הקליטה.
נורית יכימוביץ כהן: למשרד הקליטה בזמן שהם עלו ולא בהכרח יש להם הרשאה לעבוד במקצוע.
פיני גלינקביץ: לא נעשתה אחרי זה - - -
קטיה טוב: אם מדובר במקצועות רישוי אז רובם מתחילים פה מסלול לאישור רישיון וזה לפעמים לוקח שנתיים.
נורית יכימוביץ כהן: הנושא הזה עולה הרבה פעמים על שולחן ועדת העלייה.
קטיה טוב: כן, הנושא ידוע, אבל יש מסלולים רבים וחלק גדול מהעולים באמת עובר את המסלול בהצלחה ומתחיל לעבוד במקצוע שלו עם רישיון.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול אותך, אולי תתייחס, אדוני ראש העיר, כשהוא דיווח הוא אמר כ-20,000 עולים, 6,000 עזבו.
30700: לאו דווקא אותם עולים.
אברהם נגוסה: לא משנה, כ-6,000 עזבו את ירושלים, האם בדקתם את הסיבה למה, האם זה באמת רצונם לגור בתל אביב, בחיפה, בבאר שבע, או שיש בעיה של תעסוקה, בעיה של דיור.
אברהם נגוסה: כדי שנלמד בדיוק ולתקן את הנושא, אני אשמח לשמוע.
פיני גלינקביץ: אחת, המספרים כאן הם מניתוחים שאנחנו עשינו וזה הניתוח של תמונת המצב.
פיני גלינקביץ: אנחנו יודעים לאן הם עזבו, אני יכול להגיד לך שברמה הארצית האחוזים הם מאוד מאוד נמוכים.
פיני גלינקביץ: אנחנו תיכף נתכנס כי זה הגרף שעומד מולנו, לא עשינו את הניתוח למה עזבו אחד אחד, יש לנו את הפילוח לאן הם עזבו ואת הפילוח של סוגי האוכלוסיות.
פיני גלינקביץ: צריך לשלב את זה בתכנית העבודה ולנסות לראות למה הם עזבו, מה הסיבות.
גיל ריבוש: בסקרים שאנחנו עושים בקרב צעירים ומפלחים את אוכלוסיית העולים מתוך הצעירים, אז בגדול התשובות דומות, יש קצת יותר נטייה לקהילתיות, זאת אומרת לקהילה תומכת, ונטייה גדולה מאוד לתעסוקה, בגלל זה גם רוב תכניות העבודה הגדולות שלנו בשנים האחרונות שמות דגש על שני התחומים האלה.
פיני גלינקביץ: מבחינת העוזבים, אנחנו רואים כאן את המספרים של עולים נכנסים ועולים עוזבים.
פיני גלינקביץ: אני אסביר את השקף.
פיני גלינקביץ: אנחנו רואים לדוגמה את 2017.
פיני גלינקביץ: בשנת 2017, בכחול זה העולים שנמצאים עשר שנים בעיר ועזבו בשנת 2017.
פיני גלינקביץ: זאת אומרת יכול להיות בן אדם שעלה לפני שבע, שמונה שנים לעיר ועכשיו עובר ללמוד בבאר שבע או שחברה שלו, או מכל סיבה אחרת, לאו דווקא בגלל קליטה, או התחתן, כל מיני סיבות של שיפור חיים וכו'.
פיני גלינקביץ: ו-215 הם העולים שעלו בשנת 2017 ועזבו בשנת 2017.
פיני גלינקביץ: אז אנחנו צריכים להשוות באמת, איך אומרים?
פיני גלינקביץ: את האגסים לאגסים ותפוחים לתפוחים ואנחנו רואים שה-200 הם פחות מ-10% מהעולים שהגיעו.
פיני גלינקביץ: ודי אם אני אחשוב על אולפן עציון, שיש בו כ-500 צעירים שמחציתם עוזבים לאחר שנה או לאחר חצי שנה בעיר, אלה המספרים.
פיני גלינקביץ: אני יכול להסביר את זה גם באופי של האוכלוסייה שמגיעה לירושלים.
פיני גלינקביץ: חלק גדול ממי שמגיע לירושלים זה משפחות, משפחות צעירות, רובן על הרצף הדתי, עם ילדים.
פיני גלינקביץ: אני חושב שברגע שילדים נכנסים לתוך מסגרת ולמשפחה טוב והיא מרוצה היא גם נשארת.
פיני גלינקביץ: לכן אנחנו חושבים גם שהמספרים קטנים.
פיני גלינקביץ: זה המאזן לאורך חמש השנים האחרונות.
פיני גלינקביץ: הגרף המרכז שראש העיר הציג ונותן תמונה.
פיני גלינקביץ: אני לא נתקלתי בהרבה רשויות, אגב, שעושות את הבדיקה מי עוזב.
פיני גלינקביץ: מאוד מאוד טוב להציג את המספרים הנכנסים, אני חושב שנכנסנו כאן לעבודת אומץ ועומק אפילו של למידה כדי לנסות להתקדם הלאה.
דן אילוז: סליחה, פיני, המספרים האלה זה עוזבים את העיר ירושלים, לא את הארץ, נכון?
פיני גלינקביץ: לא, עוזבים את העיר ירושלים.
פיני גלינקביץ: אני אכנס כאן בסקירה ממש ביעף על המחלקות ויחידות העבודה שלנו.
פיני גלינקביץ: המחלקה לתרבויות וקהילות העולים, מנהלת אותה אלה חודוס שנמצאת כאן איתנו.
פיני גלינקביץ: אנחנו יודעים שחלק מהעולים שמגיעים לירושלים הם אמנים שבארצות מוצאם היו מאוד מוכרים וידועים.
פיני גלינקביץ: יכולת להיות זמר בסנט פטרסבורג או רקדן בלט בפריז וכשאתה מגיע הנה בנוסף לקשיי העלייה והקליטה אתה עדיין צריך להתמודד, אף אחד לא מכיר אותך ואנחנו נותנים להם את החשיפה הראשונית, את האפשרות לעלות על הבמה, להציג, ללוות.
פיני גלינקביץ: הוא מקבל ליווי גם למשפחה וגם בתחום המקצועי ולמעשה עוזרים בקליטה ובשילוב.
פיני גלינקביץ: ירושלים היא עיר שקולטת אמנים עולים וחשוב לדעת את זה, אוכלוסייה יצירתית, יצרנית נוספת לעיר.
פיני גלינקביץ: בית קהילות העולים, ששם למעשה יש התאחדויות וארגוני עולים שתורמים לקליטה.
פיני גלינקביץ: לא הכול נעשה על ידי הרשויות השונות, המגזר השלישי, המתנדבים, הם חלק קריטי וחשוב בכל הנושא של תהליך הקליטה.
פיני גלינקביץ: ירושלים, כמו שכולנו יודעים, היא עיר של שכונות.
פיני גלינקביץ: לכל שכונה יש אופי, לכל תת שכונה יש תפיסה שונה ורגישויות שונות.
פיני גלינקביץ: מודל מאוד מאוד ייחודי שקיים בירושלים זה רכזי הקליטה השכונתיים.
פיני גלינקביץ: אנחנו למעשה מנגישים את השירות העירוני עד לרמת השטח, תושב עולה בבקעה שרוצה לצאת ולקבל עזרה, תמיכה, ליווי, ייעוץ, סנגור, יו ניים איט, יוצא למתנ"ס ומקבל את השירות.
פיני גלינקביץ: הם אוהבים להגיד 'את השירות בנעלי בית', כי זה ממש קרוב אליהם.
פיני גלינקביץ: יש לנו 16 מוקדי קליטה בשכונות שהן שכונות עתירות עולים ומנהל מוקד השליטה בשכונה הוא רשות קליטה בזעיר אנפין.
פיני גלינקביץ: היא למעשה נותנת שירות, גם פרטני, רכז הקליטה בשכונה אמור להכיר את כל העולים באותה שכונה, לדעת להגיע אליהם, למסור את המסר, 'הלו, אנחנו כאן לעזרתך', 'אם אתה צריך עזרה אנחנו לידכם', תיכף נספר איך זה פועל, וגם כשצריך לעשות ארגון, ליל סדר קהילתי, או סדנה להורים או פעילויות קהילתיות.
פיני גלינקביץ: היום אנחנו בתקופה שבה העלייה נעשית מתוך בחירה, אנשים לא תמיד בורחים, מה שהיה פעם עלייה מתוך בריחה, אלא בחירה, אנשים יושבים בפריז, ניו יורק או מוסקבה, ומתלבטים לאן להגיע.
פיני גלינקביץ: הם יכולים לעזוב את פריז ולעבור לאביניון והם יכולים לעזוב את פריז ולנסוע ללונדון או למונטריאול, וגם להגיע לארץ ובארץ הם מתלבטים בין רעננה, תל אביב וכו' וחלק מהתפקיד שלנו זה לעודד את העלייה לירושלים ולהגיד להם מה יש בירושלים ו'למה כדאי לכם ואיך אתם תשתלבו בעיר' ואנחנו עושים את זה בעזרת הפרויקטורים לעידוד עלייה בשפות השונות.
פיני גלינקביץ: הם פועלים כאן והיתרון שלהם שאנחנו בעבודה הזאת מכירים את העולים טרום העלייה שלהם ומלווים אותם בשלבים הראשונים של הקליטה.
פיני גלינקביץ: אתם רואים את הפירוט של השירותים.
פיני גלינקביץ: זה נעשה גם בנסיעות לחו"ל, בירידים לעידוד עלייה כשאנחנו פוגשים אותם פנים אל פנים, גם בפייסבוק, גם ביוטיוב בסרטים, גם בווידיאו קונפרנס ובכל השיטות, העיקר שיידעו, ומי שמתעניין בעיר, אנחנו שם כדי לתת לו מידע.
פיני גלינקביץ: אולפני עברית.
פיני גלינקביץ: אחד הדברים המרכזיים והחשובים בעיר זה הנושא של אולפני עברית.
פיני גלינקביץ: יש בעיר מספר אולפנים בשפות שונות, במגוון שונה.
פיני גלינקביץ: מי שמפקח ואחראי עליהם זה משרד החינוך שנמצא כאן, שושי.
פיני גלינקביץ: אנחנו מפעילים אולפן אחד ברמה עירונית, את אולפן בית העם, אבל יש אולפנים נוספים, אנחנו מנסים לעזור ולהיות בקשר עם כל האולפנים, שפה עברית זה מאסט.
פיני גלינקביץ: בן אדם שלא עובר ולא יודע את השפה, הקושי להשתלב הרבה יותר קשה אחר כך.
פיני גלינקביץ: עולים צעירים.
פיני גלינקביץ: הזכרנו את העלייה הצעירה לירושלים, הזכרנו את עידוד העלייה.
פיני גלינקביץ: ירושלים היא עיר שקולטת צעירים, יש לנו את מרכז הצעירים בירושלים, יש את רשות הצעירים.
פיני גלינקביץ: אנחנו בנינו את הוון סטופ שופ ב'צעירים במרכז', יש לנו רכזת קליטה שם, יש לנו פעולות, אנחנו הולכים לפתוח קורס מנהיגות עולים, יש לנו משם הכוונה לשירותים של תעסוקה, תרגול, ליווי, הכנת קורות חיים וכו'.
פיני גלינקביץ: מחלקה לקליטה ושילוב של יוצאי אתיופיה.
פיני גלינקביץ: כאן ייקח עוד כמה דקות ונתמקד מעט, כי אחד הדברים שעלו זה הנושא של 'הדרך החדשה'.