GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חגית משה: אני אומר שבסך הכול תקציב הפעילות לתכניות, להפעלת תכניות, זה 700,000 שקל.
חגית משה: זה כלום.
חגית משה: כשמדובר בכל העולים.
חגית משה: זה פשוט אבסורד.
חגית משה: אבל באמת גם משרד הקליטה עסוק בלהביא אותם, לא עסוק ב - - -
פלר חסן-נחום: זה אבסורד ומשרד הקליטה גם נותן, אבל זה לא מספיק.
אברהם נגוסה: תיכף אחרי חברי המועצה נציגת משרד הקליטה תתייחס בעניין הזה.
פלר חסן-נחום: קודם כל אנחנו לא שמים את זה בסדר עדיפות של התקציב של העירייה.
פלר חסן-נחום: זה דבר שכואב.
פלר חסן-נחום: זה נכון וזה שערורייה.
פלר חסן-נחום: זה דבר ראשון.
פלר חסן-נחום: דבר שני, אנחנו בוכים כל הזמן בירושלים על הגירה שלילית.
פלר חסן-נחום: 7,000 ומשהו כל שנה הגירה שלילית וכל שנה יש אוכלוסייה שבוחרת לבוא ולגור בירושלים ומה אנחנו עושים כדי להחזיק אותם?
פלר חסן-נחום: לא מספיק.
פלר חסן-נחום: אני רוצה לדבר על שתי סוגיות, הכי חשובות בעיניי.
פלר חסן-נחום: אני עשיתי כמה שולחנות עגולים, גם עם הקהילה הצרפתית וגם הקהילה האנגלוסקסית ואני גיליתי דברים חשובים.
פלר חסן-נחום: האחד זה העניין של תעסוקה.
פלר חסן-נחום: אם אנשים לא יכולים לפרנס בכבוד הם לא יכולים להישאר בעיר.
פלר חסן-נחום: והעיר קשה מספיק ויקרה מספיק, אז אנחנו חייבים לחשוב יצירתית.
פלר חסן-נחום: יש הרבה ארגונים טובים, יש קעליטה לצרפתים ויש גבהים, שאני מאוד מעורבת איתם הרבה שנים, אבל עדיין אנחנו כעירייה צריכים לקחת אחריות על העניין של תעסוקה ולראות, אפילו לפתוח את זה שוב.
פלר חסן-נחום: ארגון או תת ארגון שהוא רק לשים אנשים בעבודות המתאימות.
פלר חסן-נחום: הדבר השני שמאוד מדאיג אותי, היו לנו סיפורים הזויים מאוד, זה העניין של נוער בסיכון.
פלר חסן-נחום: מה שקורה לעולים חדשים שמגיעים לפה, משפחות, כמו שמישהו אמר קודם שהרוב משפחות, הנוער הזה, הם לא רוצים להיות בארץ, כי איזה נער רוצה לעבור ממדינה בגיל ההתבגרות?
פלר חסן-נחום: זה מאוד מאוד קשה.
פלר חסן-נחום: אז הם באים לפה, הם כועסים שהם פה, הם מסיימים את בית הספר באחת או בשתיים כשבמדינה שממנה הם באו הם מסיימים אולי בארבע, אולי בחמש ויש גם את כל המעטפת המשפחתית של סבא וסבתא, והם מגיעים לפה ובאחת וחצי או שתיים הם ברחוב ויש לנו בעיה של נוער בסיכון, גם לסיכון וגם נוער בסיכון.
פלר חסן-נחום: היה לנו מקרה מאוד טרגי לפני שנתיים, רצח של עולה מצרפת, נוער, על רקע סמים קלים.
פלר חסן-נחום: אין שום סיבה שאנחנו לא נפתח פה, ואני קוראת גם לגיל ולפיני לחשוב, אני יכולה להתחייב להביא תורמים ותרומות למען הדבר הזה, לפתוח מענה רציני ורחב מאוד לנוער עולים בסיכון.
פלר חסן-נחום: אלה שני הדברים, תעסוקה ונוער בסיכון.
פלר חסן-נחום: ושוב פעם אני קוראת, גם לממשלה לעזור לנו וגם לעיריית ירושלים, וסגנית ראש העיר, להילחם ביחד איתנו, אני ודן ומרינה, כדי להגדיל את התקציבים לאגף הקליטה.
פלר חסן-נחום: תודה.
דן אילוז: שלום.
דן אילוז: קודם כל יפה מאוד ששלושת חברי המועצה האחרונים שדיברו, כולל אני, כולנו עולים חדשים וכולנו ממקום אחר בעולם.
דן אילוז: נראה לי שזה אומר הרבה על מה שקורה פה בירושלים, מברית המועצות לשעבר, מגיברלטר ואני מקנדה וגם אני לא יודע אם אני אצל דוברי צרפתית או דוברי האנגלית בתוך הגרף, אבל אני שם, איפה שהוא בפנים.
דן אילוז: אני רוצה להתחיל בפרגון מאוד גדול.
דן אילוז: אני חבר מועצה חודשיים, אני מתעסק בתחום של עלייה וקליטה הרבה זמן לפני כן, גם בתוך ירושלים, ואני עובד עם הרשות לאגף הקליטה פה בירושלים ואני חייב להגיד שעם התקציבים הקטנים שיש להם הם עושים נסים ונפלאות, הם תמיד חושבים, תמיד מנסים ליזום דברים חדשים.
דן אילוז: הבעיה היא אצלנו, חברי המועצה, שאנחנו לא נותנים להם את הכלים שדרושים ואנחנו חייבים לשנות את זה.
דן אילוז: עלייה וקליטה זה דבר שהוא חשוב לירושלים, קודם כל מבחינה כלכלית, אסטרטגית, דמוגרפית.
דן אילוז: בפרקטיקה, אם אנחנו רוצים לראות את ירושלים מצליחה אז עולים יכולים לעזור לזה, אבל זה גם משהו ערכי יותר.
דן אילוז: אם אנחנו מסתכלים על ירושלים כעיר שמחברת בין כל העם היהודי, אז נציגות של עולים חדשים פה בירושלים היא משהו שהוא חשוב.
דן אילוז: גם אם אנחנו מסתכלים על ירושלים כעיר מגוונת, ששם יש ייצוג לכל מיני יהודים, אז ייצוג גם של עולים חדשים זה משהו חשוב.
דן אילוז: אני יכול לחזק רק את מה שנאמר על ידי פלר מבחינת התקציבים ואני רוצה להוסיף רק מרכיב אחד קטן וזה העובדה שבירושלים גם יושבים פה המטות הארציים של רוב ארגוני העולים שיש בארץ וזה רק מחזק את העובדה שאנחנו צריכים עוד תקציבים.
דן אילוז: כשקעליטה או נפש בנפש, או מה שזה לא יהיה, אמי"ת, CNEF, כל הארגונים האלה, כשהם עושים פעילויות בירושלים למען העולים זה לא רק לירושלמים, מגיעים מכל הארץ לפעילויות שלהם ולכן יש עוד צורך בתקציבים דווקא פה בירושלים והעובדה שהתקציבים כל כך קטנים זה פשוט, סליחה שאני אומר, זה ביזיון באמת ואנחנו צריכים לשנות את זה.
אברהם נגוסה: כולכם דיברתם על בעיה תקציבית, ולכן אנחנו פונים לנציגת משרד העלייה והקליטה, זה המשרד, הייתי אומר שאחראי בתחום העלייה והקליטה מטעם ממשלת ישראל, מדינת ישראל, ואנחנו פונים לשמוע למה בעיריית ירושלים, כאשר העירייה קולטת 10% מהעולים החדשים בכל הארץ, אין מספיק תקציב בכל התחומים, בתעסוקה, בנוער בסיכון ותרגום, הנגשה לשונית וכל זה.
קטיה טוב: אני בשמחה אתייחס לשאלות, אני רק רוצה להדגיש שהכובע שלי לתת תשובות ברמה של המשרד שאני עובדת בו ולפחות חלק מהבעיות שאתה העלית עכשיו קשורות למשרדי ממשלה אחרים וכפי שכבר ציינו רוב הדוברים שדיברו על שיתוף הפעולה בינינו, אני חושבת ששיתוף הפעולה שקיים בין עיריית ירושלים למשרד הקליטה הוא מדהים ובאמת מודל מיוחד.
קטיה טוב: עכשיו לגופו של עניין.
קטיה טוב: עולה שעולה לירושלים קודם כל מגיע אלינו, למשרד הקליטה, אנחנו נמצאים ברחוב הלל 15, פה בירושלים, יש לנו גם סניף בבית שמש כי אנחנו משרתים אזור הרבה יותר גדול ולא רק ירושלים.
קטיה טוב: המרחב שאני מנהלת ארוך מבחינת השפות ומבחינת החומרים, העובדים שנמצאים שם מדברים את כל השפות הנדרשות, רוסית, אמהרית, ספרדית, אנגלית, צרפתית.
קטיה טוב: התמיכה שלנו בעולים וברשויות מתקיימת בשלושה ערוצים עיקריים, קודם כל טיפול בפרט, העולה שמגיע מקבל סל קליטה, הפנייה לאולפן, הבטחת הכנסה בשנה הראשונה, קורסים מקצועיים, התמיכה רחבה מאוד.
קטיה טוב: היום אפילו האפשרויות של רכישת השפה הרבה יותר מגוונות ממה שהיה, יש בתי ספר פרטיים שאנחנו גם עוזרים בהפעלתם, יש עברית תעסוקתית.
קטיה טוב: אני אומרת שכל מסלול מורכב, חשבו הרבה ובאמת משקיעים בכל דבר הרבה, לא רק מבחינת הכסף, אלא גם מבחינת המחשבה.
קטיה טוב: אנחנו כמובן מטפלים גם בנושא התעסוקה, יש לנו חברה, 'עתיד ביישום', שמחפשת עבודה לעולים, אנחנו מאוד תומכים בתחום היזמות ומבצעים את העבודה באמצעות מת"י, ופה אני רוצה להדגיש שהעיר ירושלים מובילה לא רק במספר העולים אלא גם במספר העסקים של עולים חדשים וזה נתון למחשבה כי יכול להיות שאת התחום אפשר למנף פה ולתת יותר ביטוי.
קטיה טוב: למשל התכנית היפה, אם מדברים על שיתופי פעולה בין משרדי ממשלה, מענק ירושלים, אני לא מדברת על המונח המסורתי, אבל משרד לירושלים ומורשת החליט בשנת 2016 שלעסקים של עולים מאוד קשה לשרוד פה והעביר למשרד שלנו תקציב משמעותי, שאחרי כמובן מבחנים וועדות, 63 עסקים של עולים חדשים קיבלו מענק, לא הלוואה שהם צריכים להחזיר, מענק שהממוצע שלו 36,000 שקל.
קטיה טוב: אז יש מקומות שאולי בהיעדר מקומות עבודה בירושלים אפשר לחשוב על כיוונים אלטרנטיביים ובאמת לחשוב באיזה כלים נותנים פרנסה לעולים.
קטיה טוב: מסלול נוסף, קליטה בקהילה וזו התמיכה המסיבית - - -
אברהם נגוסה: עכשיו לא ניכנס לכל התכניות של משרד הקליטה - - -
קטיה טוב: לא, זה דווקא קשור לתקציבים.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתעני בקיצור, כי הזמן שלנו גם רץ, מה ששמענו פה, יש חוסר תקציב.
אברהם נגוסה: משרד הקליטה הוא מתכלל את נושא הקליטה ולכן גם אם משרדים אחרים שותפים בעשייה של קליטת עלייה, אז מי שמרכז ומתכלל את עניין הקליטה זה משרד הקליטה.
אברהם נגוסה: האם אתם, ממחר בבוקר, עזבי מה שהיה, אני רוצה לצאת מפה עם האגפים פה של העירייה, ממחר אתם יכולים לשבת ממשרדים שונים עם העירייה, לשבת, לבדוק איפה חסר להם ואז אתם תמלאו את החור?
קטיה טוב: אז קודם כל אני מוכנה להעביר את זה להנהלת המשרד ולהציף את הבעיה, אבל אני רוצה להגיד שהתמיכות שאנחנו נותנים זה בהתאם לנתונים של הרשויות ועיריית ירושלים כעיר קולטת עלייה, דרך אגב אני גם תושבת העיר, זו עיר קולטת עלייה, מקום ראשון או שני בארץ, זה משתנה משנה לשנה (לבדוק במקור), היא מקבלת את התקציב הגדול ביותר, הם מקבלים מאיתנו רק בתחום של קליטה בקהילה קרוב לשלושה למיליון שקלים ובגלל זה העירייה הזו כל כך הפעילות כל כך מגוונת ומותאמת לאוכלוסיות שונות ומותאמת לגילאים שונים.
חגית משה: זאת אומרת התקציב שלכם הוא שמונה מיליון?
קטיה טוב: כמעט.
אברהם נגוסה: טוב, תראי, אני מבקש, כמובן אנחנו לא מצפים עכשיו לפתרון בנושא.
קטיה טוב: קרוב לשלושה מיליון שקל.
אברהם נגוסה: אנחנו נפנה למשרד.
חגית משה: זה מעניין אותי לדעת, כמחזיקת תיק הכספים בעירייה.
חגית משה: את מדברת על שלושה מיליון שקל והתקציב של חמישה מיליון שיש לפיני?
חגית משה: זה תוספת?
פיני גלינקביץ: לא, יש תקציב עירוני שהוא כולל הכול, שהוא כתוב בספר - - -
חגית משה: שזה חמישה מיליון?
פיני גלינקביץ: נכון, ויש תקציב מותנה שהוא גם לא - - -
חגית משה: המותנה או הנוסף שזה עוד שלושה, בסך הכול יש לכם בסעיפים שמונה מיליון שקל.
חגית משה: זה התקציב של ה - - -
פיני גלינקביץ: הסך הכול של התקציב, כולל הכול, כולל המותנה - - -
אברהם נגוסה: אני מציע, תשבו עם משרד הקליטה.
אברהם נגוסה: אנחנו בכל זאת נפנה למשרד הראשי, למשרד הקליטה, שבעקבות הדיון שמענו מנציגי העירייה שהם סובלים מחוסר תקציב.
פיני גלינקביץ: אני הייתי מציע לנסח את זה אחרת, שיש צרכים - - - תהיה דיפלומט, תהיה פוליטיקאי.
אברהם נגוסה: אתם אמרתם את זה.
אברהם נגוסה: 'אתה מציג לנו בעיות, אבל אין לנו - - -', מה אני אגיד?
קריאה: יש צרכים רבים ואין מספיק תקציב.
אברהם נגוסה: אני לא יודע אם יש יותר דיפלומט ממני, בכל זאת מה שאני אומר, חשוב מאוד שתשבו ובאמת תציגו את הצרכים, כמו שאתה אומר, אני לוקח את הניסוח שלך, את צרכים ותציגו להם ושהם ייתנו פתרון ובכל זאת אנחנו נקבל החלטה שיש צרכים שמשרד הקליטה צריך לענות לצרכים.
חגית משה: על זה אנחנו מסכימים, זה לא עניין של ניסוח.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע עכשיו, הזמן שלנו רץ, את נציגי ארגוני העולים.
אברהם נגוסה: בבקשה, סם קדוש, מעולי צרפת.
סם קדוש: כן, שלום.
סם קדוש: היושב ראש יודע שכשיש לי ביקורת על הממסד אני אומר את זה, אני אומר את זה בכנסת, אבל פה צריך להגיד שיש דברים חיוביים, צריך להגיד את הדברים החיוביים.
סם קדוש: אני בתור ארגון שמטפל בצעירים דוברי צרפתית וגם עוד ארגון שאני בוועדות, כמו קעליטה וכו', שאני בהנהלה, אני חושב שעמוד האש, הארגונים ובפרט ה-CNEF שעובד עם רשות הקליטה, הוא צריך להיות המודל של כל הממסד.
סם קדוש: אני לא אומר בגלל שאנחנו יושבים פה, כי זה בדיוק המודל.
סם קדוש: מה אני מתכוון?
סם קדוש: שהעירייה, ואני עובד עם הרבה עיריות, מבינה שהארגונים הם כוח, הכוח שלהם, ואנחנו יכולים וחייבים לעבוד במשותף ולא רואים את הארגונים כעוד מתחרה ושהוא ייקח חלק מהעבודה של איזה מחלקה, פה באה ההצלחה.
סם קדוש: הצלחה היא בשטח, זה לא מילים.
סם קדוש: אני לוקח את הפעילות רק של ה-CNEF בשלושה חודשים, בדצמבר, בדחיפה של פיני והצוות שלו עשינו את ה-30 שנה בירושלים של ה- CNEF עם 800 צעירים.
סם קדוש: הבאנו 800 צעירים וזה אקטואלי.
סם קדוש: חודשיים אחר כך, לפני כחודש עשינו, גם בדחיפה של אלה, במרכז ערמונים, יריד של הצעירים בציבור החרדי דוברי צרפתית.
סם קדוש: זה היה מקסים, הבאנו 200 צעירים חרדים שלא יודעים אם הם ילמדו בשנה הבאה או לא ילמדו והם באו.
סם קדוש: סך הכול אני כל הזמן קיבלתי מענה של העירייה.
סם קדוש: ועוד פעם, דיברתי על הפעילות בעתיד וזה רק הקצה.
סם קדוש: בעוד שבועיים, גם בדחיפה של פיני ושל אלה וגם של הצוות שלה ושל ליזה וגם אדווג', אנחנו עושים יום עיון כדי להבין את הציבור של דוברי הצרפתית.
סם קדוש: אנחנו עושים את זה וכבר חודשים שכל הצוותים, גם של העירייה וגם של הארגונים, עובדים ביחד כדי להוציא משהו לקהילה ונראה לי שאם זה יכול להיות מודל בכל משרדי הממשלה ובכל העיריות אז עשינו את זה.
קריאה: כל הכבוד, סם.
קריאה: אני מסכימה איתך, אתה מודל.
קטיה טוב: אני רוצה להתייחס למה שסם אמר ובאמת במשפט.
אברהם נגוסה: אבל הוא שיבח.
קטיה טוב: את העבודה עם הרשות והוא הציע למשרדי הממשלה לקחת דוגמה משיתוף הפעולה.
קטיה טוב: אז אני רוצה להגיד לסם שהוא חבר ושותף ותיק ויקר, אני רק רוצה להגיד כל מה שסיפרת עכשיו מבוסס על תקציבי המשרד שלנו וגם האנשים שהזכרת אותם זה פרויקט של המשרד.
קטיה טוב: אני מבינה שקשה להבדיל ברמת השטח מה נתמך על ידינו ומה לא, אבל המשרד שלנו מופיע בכל דבר שציינת כרגע.
אברהם נגוסה: אני מסתובב בכל הארץ, ברשויות המקומיות, מה זה אני?
אברהם נגוסה: הוועדה, מנציג ארגוני העולים שמענו דברים חיוביים ושבחים לירושלים, אז יישר כוח.
אברהם נגוסה: נשמע את דרסה ואחר כך נעבור אלייך.
אברהם נגוסה: דרסה, בבקשה.
אדנפה דרסה: אני מגיע מקרית מנחם, אני נציג של שכונת קרית מנחם וקרית יובל, אבל בקרית מנחם הקהילה הכי גדולה בירושלים.
אדנפה דרסה: דיברתם על התכניות, על התעסוקה ועל הטיפול בבני נוער בסיכון, אני אגיע לתכניות שמתוכננות עבור הקהילה, נכון, ברמה המשרדית יש הרבה תכניות, אבל בשטח תכלס דברים לא זזים, כי רואים את התוצאות, שום דבר לא מתקדם, שום דבר לא זז.
אדנפה דרסה: זה קורה, יש תכניות שמתכננים, אבל תכלס בשטח זה לא מתבצע כי אנשים לא מגיעים לשטח.
אדנפה דרסה: אני נתקל באנשים שהם בעלי תפקידים, תפקידים חשובים, אבל בשטח אנחנו לא רואים אותם.
אדנפה דרסה: אני פעיל, מתנדב בקהילה מעל שמונה שנים ואנחנו לא מקבלים עזרה מכל מיני משרדים שאמורים לייצג אותנו.
אברהם נגוסה: אתה יכול לפרט דוגמה?
אברהם נגוסה: יש תכניות שהוצגו פה, למעט התכניות שאני ציינתי שאני ראיתי בדיווח שלא בוצעו, אז אנחנו קיבלנו ממספין שאכן מספטמבר התכניות האלה החלו חוץ מקידום נוער ותחום הבריאות.
אברהם נגוסה: האם יש לך דוגמה שאתה יכול לציין, מהתכניות שנאמרו, שאין בשטח?
אדנפה דרסה: אני לא זוכר בדיוק כל מה שמספין אמר, אבל אני יכול להגיד מבחינת רשות הקליטה, יש להם נציג רכז קליטה בשכונה ואני יכול לדבר על רכז הקליטה - - - לפני שנה וחצי רכז הקליטה הקודם שהיה, שישבנו איתו, ניסינו לתכנן תכניות, שזה כמובן תכנית לנוער ולמבוגרים או לזקנים, אבל צריך תקציב, עד חודש ספטמבר באותה שנה הוא לא קיבל תקציב בכלל.
אדנפה דרסה: אם הוא יקבל את התקציב עד ספטמבר אוקטובר, יש לו רק כמה חודשים ליישם את התכניות שאנחנו מתכננים.
אברהם נגוסה: אני אשאל אותך שאלה.
אברהם נגוסה: למשל פה בתכנית רווחה, משפחות ומועדונים לקשישים, בוצע במלואו.
אברהם נגוסה: האם למשל יש משפחות ומועדונים לקשישים בשכונות?
אדנפה דרסה: יש, אבל אחת הבעיות שיש, יש משרד הרווחה, יש רשות הקליטה - - - התכניות גם לא מתואמות.
אדנפה דרסה: לפני שבוע נכחתי בפגישה, אני שומע על כל מיני תכניות שבעצם עושים אותן במקביל ועל זה גם צריך לשים לב.
אדנפה דרסה: מזה הקהילה מפסידה, שכולם מושכים אותם לכאן או לכאן ובסוף הם יוצאים מפסידים, לא שם ולא פה.
קריאה: תיאום בין משרדים.
אברהם נגוסה: דרסה, מה שאתה אומר, שיש פה בעיה בתיאום בין המשרדים.
אדנפה דרסה: כן.
אברהם נגוסה: אבל אני רוצה לשאול, יש פה רשות קליטה, אנחנו מדברים עכשיו בעירייה, הפעילות בשכונות בתוך העירייה, אז מי שמתכלל ומרכז את פעילות העירייה זה רשות הקליטה, האם אתה רואה שברשות הקליטה ונציגי משרדי הממשלה, כמו רווחה, חינוך, בריאות, יש בעיה של תיאום?
אברהם נגוסה: תבהיר.
אדנפה דרסה: כן, ממש ישיבה ותיאום בתכניות.
אדנפה דרסה: דוגמה שנתתי תכנית לקשישים, אני שומע שני חבר'ה שמתווים את אותן תכניות, ממש אותו דבר באותו שבוע.
אדנפה דרסה: אז שאלתי, אני שאלתי אותו 'האם דיברת איתם?
אדנפה דרסה: ' זה לא שמע את זאת וזה לא שמע את זה בכלל.
אברהם נגוסה: הם יענו.
אברהם נגוסה: בנושא נווה יעקב, אני רוצה להדגיש מה שראש העיר אמר.
אברהם נגוסה: יש לך עוד מה להוסיף?
אדנפה דרסה: יש עוד כמה דברים בנושא תעסוקה, התעסוקה שדיברנו על העולים כאן ירושלים, יש לנו בעיה בנושא תעסוקה, אין לנו מספיק נציגים במשרדי ממשלה, אני יכול לתת גם דוגמה כאן בעיריית ירושלים, אין לנו מספיק נציגים בכל מיני תפקידים.
אדנפה דרסה: כשאני הולך למשרדי ממשלה, כשאני מגיע, אני יכול לפגוש בן אדם ממוצא אתיופי שומר בכניסה, לא יותר מזה.
אדנפה דרסה: אני חושב שגם בזה צריך לטפל, שיהיו לנו נציגים.
אדנפה דרסה: לא חסר חבר'ה, יש חבר'ה משכילים, יש חבר'ה רציניים שכן יכולים להביא תוצאות ויכולים לעבוד בכל מיני תפקידים, שלא יישארו בתחתית המדרגה, זה מה שקורה כרגע.
מספין אלמיהו: נשמח להתייחס.
מספין אלמיהו: יש פער בין להגיד לא לבין - - -
אברהם נגוסה: מספין, רגע, אני בסוף אתן לכם לענות לשאלות.
אברהם נגוסה: תרשום, בבקשה.
אברהם נגוסה: נא לקצר.
אדנפה דרסה: כן, עוד בעיה, עוד דבר שאני רוצה להעלות.
אדנפה דרסה: אגב, כמו שציינתי קודם, יש קהילה הכי גדולה בירושלים שמתגוררת בקרית מנחם, אין לה בית כנסת.
אדנפה דרסה: נכון שיש מקום שהוא מושכר על ידי העירייה ומשרת את הקהילה, אבל יש מקום אחד, שהוא בעצם רק בית כנסת, אין מקום להפעיל תכניות למבוגרים, למשל אפשר להפעיל עניינים תרבותיים, לדוגמה - - - ותפירה, כל מיני תכניות שאנחנו יכולים להפעיל.
אדנפה דרסה: אין לנו מקום כזה, גם המקום הזה הוא לא מקום קבוע.
אדנפה דרסה: הקהיל לא מרגישה שזה המקום שלה.
אדנפה דרסה: זה זמני שם, זה לא מקום שלה.
אדנפה דרסה: אנחנו מבקשים כבר שנים בית כנסת שכן יהיה מגיע לקהילה, בית כנסת סלאש מרכז תרבות לקהילה הכי גדולה בירושלים.
אברהם נגוסה: אתה מתכוון בעיר גנים?
אדנפה דרסה: בעיר גנים, בקרית מנחם.
אדנפה דרסה: עוד בעיה שאני רוצה לציין על נוער בסיכון.
אדנפה דרסה: בשנה שעברה סבלנו מהמון בעיות, בני נוער בקיץ שמשוטטים ואין הרבה תכניות עבורם, אנחנו מפעילים תכניות בשעות הערב, כי אנחנו שעובדים בהתנדבות ואנחנו לא יכולים להפעיל שבעה ימים בשבוע, בעיקר חמישי-שישי אנחנו מכינים תכניות לבני נוער עד השעות הקטנות של הלילה בשביל למנוע שלא ייצאו בחוץ, שלא ייכנסו לכל מיני דברים.
אדנפה דרסה: בשנה שעברה הייתה לנו בעיה של אלימות בני נוער, השנה גם, אנחנו ביוני, בעצם השבוע יוצאים לחופש, יש את הבעיה הזאת.
אדנפה דרסה: נשמח לשיתוף פעולה.
קריאה: לפני החופש הגדול.
אדנפה דרסה: גם לנו יש רעיונות, נשמח לשבת ולתכנן תכניות בשביל למנוע את הבעיות של אלימות בני נוער.
אדנפה דרסה: ברגע שבני נוער מגיעים למצב של סיכון, קשה להחזיר אותם, צריך להפעיל תכניות מניעה, לפני שהם מגיעים באמת לסיכון.
אברהם נגוסה: ברוריה מנדל ממשרד החינוך, בבקשה.
ברוריה מנדל: אני רציתי להמשיך את הכיוון של האדון שדיבר קודם, באמת לציין לשבח את שיתוף הפעולה הנהדר שיש למשרד החינוך בעיר ירושלים עם מי שעובד בשטח.
ברוריה מנדל: כל עיריית ירושלים, באמת גם בחשיבה משותפת, העברת מידע.
ברוריה מנדל: אם קודם צוין שאין העברת מידע, אנחנו מקיימים ישיבות משותפות, נטליה היא המרכזת של התלמידים העולים במוסדות החינוך בירושלים, עם המגשרים.
ברוריה מנדל: אנחנו גם עובדים בצורה מאוד יסודית, מאוד רצינית, במוסדות החינוך, כדי להקל על המוסדות, כדי להבנות ביחד את המערכות, שהתלמידים יקבלו את כל התכניות, גם של משרד החינוך וגם את של עיריית ירושלים.
ברוריה מנדל: לכן אנחנו גם יושבים מחוץ למוסדות החינוך, בישיבות משותפות, וגם בתוך מוסדות החינוך, אנחנו מגיעים ביחד ומפתחים את התכניות כדי שהתלמידים באמת יקבלו את מה שמגיע להם.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו מפיני או מספין, תענו לשאלות שענו.
אברהם נגוסה: יש עוד נציגי ארגון שרוצה לדבר?
אברהם נגוסה: אז כמובן בעניין של מבנה בנווה יעקב, ראש העיר אמר שיש תקציב, הכול מוכן ובהקדם הם יתחילו את זה.
אברהם נגוסה: זה בעניין נווה יעקב, אני עונה, כי הגעתם באיחור.
מנגיסטו סאטאו: קטמון.
אברהם נגוסה: קטמון, בסדר.
מנגיסטו סאטאו: שני דברים.
מנגיסטו סאטאו: יש לנו עד עכשיו - - -
אברהם נגוסה: אתה אומר תכנית לנוער.
מנגיסטו סאטאו: כן, תכנית.
מנגיסטו סאטאו: אני מוכן גם להציג את העובדות, יש כמה - - -
אברהם נגוסה: אוקיי, תציג לנו את זה בכתב, גם כמובן לרשות הקליטה, ואנחנו נשמח לקבל את הנתונים האלה.
מנגיסטו סאטאו: דיברו גם על תרגום וזה שאנשים זקנים הולכים לקופת חולים, ברגע שאין להם מישהו שיתרגם להם, במקום לקנות את התרופה חוזרים בלי לקנות את התרופה.
מנגיסטו סאטאו: זה הנושא של התרגום.
מנגיסטו סאטאו: בלשכת הרווחה כמעט לא קיים.
אברהם נגוסה: בבקשה, רשות הקליטה, תענו לנו לשאלות שעלו פה בתחום התעסוקה, בתחום נוער, נוער בסיכון, בתחום בית כנסת ומקום התכנסות ורווחה, אנחנו רוצים לשמוע סיכום.
אברהם נגוסה: שמעתם את השאלות.
מספין אלמיהו: אדוני היושב ראש, כפי שאתה מכיר, גם כתושב העיר, הנושא של מבנה רוחני לכלל התושבים בעיר, בעיקר לארבע השכונות, זה תהליך שהתחיל בזמנו בהשתתפות ראש העיר ונשיא קרן הידידות, אחד הצליח, אנחנו כרגע נמצאים אחרי אישור תכנית לוועדה מקומית לקומה השנייה בתלפיות.
מספין אלמיהו: לגבי נווה יעקב, הנציגים שותפים בכל תהליך, כרגע התיק בהכנה לוועדת מכרזים.
מספין אלמיהו: הנושא של התקציב, אין לו בעיה.
מספין אלמיהו: גם ממפעל הפיס, אם צריך עוד גופים, גם ראש העיר התחייב, הנושא התקציבי לא בעייתי, רק עניין של אישורים וסגירת הקצוות.
מספין אלמיהו: אנחנו מניחים שאם לא יהיו עיכובים בתקופה כה קצרה, שיהיה איזה שהוא - - - כדי לצאת שם.
מספין אלמיהו: הנושא של עיר גנים, גם בזמנו כשפתחנו, כשאתה היית נוכח, אם וכאשר המקום עצמו יהפוך למקום קבע, זה היה אחד הרעיונות שעלו, אבל נכון לעכשיו המבנה משמש.
מספין אלמיהו: כרגע זה מה שיש, מבחינת המבנה הוא משמש בעיקר כשלוחה לטובת הקהילה, יש לו גם פעילות של נוער, פעילות של מרכזי הלמידה.
מספין אלמיהו: אנחנו מחפשים מבנה קבע, זה נמצא בתהליך יחד עם יושב הראש שנמצא כאן, יחד עם מנהל המינהל, הם הגישו בקשה וזה נמצא בתהליך, צריך לבדוק איפה זה עומד, אבל בעיקרון זה נמצא בתהליך, לא שמו אותו בצד, אבל הקהילה כן שותפה.
מספין אלמיהו: קטמון, בשכונה נכנס לא מזמן ועד חדש, היו בעיות שם בתוך השכונה, אבל כרגע נכנס ועד חדש, מצאנו פתרון לנושא, פשוט צריך לבדוק מבחינת הוועד, לשבת ביחד ולבדוק איפה הצרכים.
מספין אלמיהו: לגבי התכניות, אחד הדברים שאנחנו אומרים גם לקהילה, עם כל הכבוד שאנחנו כמטה נמצאים בעירייה, אבל אנחנו לא האחראים, הקהילה היא כמו כל קהילה בתוך השכונה, מקבלת שירות מכלל הארגונים.
מספין אלמיהו: אנחנו מייצרים שולחנות עגולים בכל אחת מהשכונות, כדאי להסתכל, יש מצב, כל יחידה ויחידה רואה את התכנית והיא בונה, לא תמיד יש סיכום בעניין הזה, לכן אנחנו מקיימים ועדות בתוך השכונות.
מספין אלמיהו: אנחנו מבקשים שגם נציגי הקהילה יהיו חלק מהתהליך, כפי שהוא גם ציין, לא תמיד בהכרח יש להם את הזמן, הוועדות לא מתקיימות בשעות הקטנות, הוועדות מתקיימות בשעות הבוקר, לא תמיד יש נכונות או זמן, הם גם עסוקים, להיות כדי לשמוע.
מספין אלמיהו: חלק מהתכניות מבוצעות בבית הספר, אז יש עניין של חיסיון מי מקבל ומי לא מקבל, אלא אם כן הכול אצלנו נמצא על השולחן, אין איזה שהיא תכנית כלשהי שהקהילה ביקשה ואנחנו לא מצאנו לזה מענה.
מספין אלמיהו: הכול בדיאלוג.
מספין אלמיהו: יש דברים שהם לא ברמה שלנו, הם ברמת העיר, הנושא בבדיקה, בתהליכים, כל התכניות האחרות מבוצעות.
מספין אלמיהו: התכניות בקיץ לנוער, זו כבר השנה החמישית, גם במסגרת תכנית 360, קטמון מקבלת את תכנית נוער בקהילה, זה כבר קיים, ישנו, כבר יצא הפרסום השבוע לקראת הקיץ.
מספין אלמיהו: כמדי שנה 60 בני נוער מועסקים במסגרת של שבוע מלגה של כ-1,000 שקל, אנחנו עושים את זה באמצעות יחידת נוער, זה לא באחריות של מוקד הקליטה או רשות הקליטה, זה באמצעות היחידות.
מספין אלמיהו: אנחנו נותנים ליחידות את התמיכה הכלכלית כדי שהם יובילו את התהליך, אנחנו לא בונים תכנית מבדלת, הילדים הם ילידי הארץ כמעט רובם, צריך להבין.
אברהם נגוסה: קודם כל אני מאוד מברך את עיריית ירושלים בראשות ראש העיר, כמובן חברי מועצת העיר וכל הצוות המקצועי, על המשימה הלאומית בקליטת העלייה.
אברהם נגוסה: קליטת העלייה היא אחד מאבני היסוד של מדינת ישראל ולא צריך להיכנס לתרומת העולים לחיזוקה ולשגשוגה של מדינת ישראל, לא רק במובן הדמוגרפי, גם במובן הכלכלי, ביטחוני, בכל התחומים.
אברהם נגוסה: המשימה שאנחנו עושים היא משימה לאומית מדרגה ראשונה ולכן אני מאוד מודה לכם בשם הוועדה על העבודה שאתם עושים.
אברהם נגוסה: יחד עם זאת אנחנו רוצים להביא לתשומת לבכם כמה נושאים שעלו בדיון וחשוב מאוד שהעירייה וכל המחלקות בעירייה יפעלו ולעשות כמה שיותר ולחזק את העשייה יותר בשיתוף פעולה עם משרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: אחת, ועדת העלייה והקליטה קוראת לחזק את העשייה בתחום התעסוקה לעולים חדשים כדי למנוע הגירה שלילית, הוועדה דורשת לקבל נתונים בתחום הזה, בתחום התעסוקה.
אברהם נגוסה: שתיים, הוועדה מבקשת לקבל את לוח הזמנים בעניין של הנגשה לשונית בתרגומים לעולים חדשים שיקלו על שילובם וקבלת שירותים בעירייה במחלקות השונות, הוועדה דורשת לקבל בהקדם האפשרי תרגום לעולים חדשים בשפות שלהם, בשפה האמהרית, בשפה הרוסית, ספרדית, צרפתית ואנגלית.
אברהם נגוסה: זה מאוד חשוב, בעיקר טפסים שהעולים מקבלים שירותים בכל מיני מחלקות, כמו ברווחה, בחינוך, בארנונה ומחלקות אחרות.
אברהם נגוסה: שלוש, אנחנו התרשמנו מהעשייה של העירייה בתחום הנוער, יחד עם זאת יש עדיין בעיות בתחום הנוער, חסר תכניות, יכול להיות שזה, כמו שטענתם, שאין מספיק תקציב ובזה אנחנו מבקשים שתשבו ביחד עם משרד הקליטה, בתיאום עם המשרדים האחרים, כדי להגביר את התכניות האלה כמו נוער בסיכון.
אברהם נגוסה: ארבע, ועדת העלייה והקליטה פונה למשרד העלייה והקליטה, אנחנו נכתוב גם לשרת העלייה והקליטה, בנושא תקציב לצרכים בעיריית ירושלים, בקליטת עלייה.
אברהם נגוסה: אני חושב שאנחנו נמשיך לדרוש ממשרדי הממשלה, בראשם משרד העלייה והקליטה, שמתכלל את נושא העלייה והקליטה במדינת ישראל.
אברהם נגוסה: חמש, אנחנו דורשים מכל משרדי הממשלה תיאום בעניין קליטת העלייה.
אברהם נגוסה: התרשמנו שיש פה אי הבנות, כתוצאה מאי ההבנות אני בטוח שנושאים נופלים בין הכיסאות ולכן התיאום בין המשרדים הוא הכרחי, הוא חשוב ואנחנו דורשים את זה.
אברהם נגוסה: שש, בעניין של צרכים של יוצאי אתיופיה, אנחנו שמענו שבעיות שהובטחו כבר הרבה שנים, בעניין בניית בית כנסת, מקום התכנסות, לפחות בעיר גנים, בקטמון ובנווה יעקב.
אברהם נגוסה: אנחנו מבקשים שדי להבטיח כל הזמן ולמשוך את הזמן.
אברהם נגוסה: אני קיבלתי את המילה של ראש העיר שבקרוב בנווה יעקב הנושא יתחיל, אבל אני רוצה גם שיהיה פתרון בעיר גנים ובקטמון.
אברהם נגוסה: אני לא מקבל את ההסבר שקיבלנו פה שצריך למצוא מקום בעיר גנים, אני לא יודע, העולים החדשים הם לא כל כך מוכשרים בנושא של חיפוש מקום, לעירייה יש אנשים מקצועיים שהם יודעים איזה מקום מיועד לציבור, לשירות הציבור או למבני ציבור ואיזה לא, ולכן ההסבר שהם צריכים למצוא מקום, זה לא מקובל עליי.
אברהם נגוסה: לכן אני מבקש בשם הוועדה למצוא את הפתרון.
אברהם נגוסה: אני מברך על העשייה בתלפיות, יש מקום, כך בדיוק, כמו שנעשה בתלפיות, לעשות גם בשכונות אחרות.
אברהם נגוסה: אני רוצה שוב להודות לצוות מהכנסת, לנציגי הממ"מ וגם לצוות של ועדת העלייה והקליטה, כולם, לנציגי משרדי הממשלה שהגעתם, לחברי מועצת העיר, לסגנית, את גם חברה במועצה, נכון?
חגית משה: כן.
אברהם נגוסה: אז כולל אותך.
אברהם נגוסה: אז תודה לכולם על ההשתתפות.
אברהם נגוסה: מצטרפת אלינו חברת הכנסת שולי מועלם שיזמה את הדיון.
אברהם נגוסה: שלום ובוקר טוב לכולם וברוכים הבאים לוועדת העליה הקליטה והתפוצות.
אברהם נגוסה: היום אנחנו דנים בנושא קליטה והתאקלמות לעולים באמצעות כפרי הנוער והפנימיות - לציון 70 שנות עלייה וקליטה בכפרי הנוער והפנימיות.
אברהם נגוסה: אנחנו כולנו יודעים, מדינת ישראל מאז הקמתה קלטה 3.25 מיליון עולים חדשים במדינת ישראל.
אברהם נגוסה: מדינה שהאוכלוסייה שלה מנתה 600,000 בהקמתה, היום אחרי 70 שנה הגענו ל-6.5 מיליון יהודים במדינת ישראל.
אברהם נגוסה: מתוכם כמעט 50% עלו ממקומות שונות מארבע קצוות תבל.
אברהם נגוסה: כמדינה קולטת עליה, במערכת החינוך, בתעסוקה ובדיור אנחנו רואים את ההצלחות בקליטה, בשילוב בחברה הישראלית והעולים הופכים למנהיגי המדינה.
אברהם נגוסה: אלו ההצלחות שאנחנו רואים של מדינת ישראל כקולטת עליה.