GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פיני גלינקביץ: אז אנחנו לקחנו את המודל של משרד הקליטה, עם המוקד ליוצאי אתיופיה ואנחנו מתחילת הדרך אמרנו שזה לא רק מוקד שנותן שירות, זה המטה העירוני ליוצאי אתיופיה, זה המקום שצריך להכיר את כל התחומים, את כל הצרכים, את המנהיגות הקהילתית, להיות בקשר ולדאוג לזה שהמערכת העירונית תדע לתת את השירות ולאט לאט באמת היחידה הזאת הפכה למחלקה, בשנה האחרונה גם העובדים נקלטו בעירייה בעזרת פרויקט 'הדרך החדשה' והמחלקה לקליטה ושילוב יוצאי אתיופיה, בין שאר הדברים שהיא עושה היא גם מתכללת את העבודה העירונית של 'הדרך החדשה'.
פיני גלינקביץ: אני אתן אולי דקה או כמה דקות למספין לנסות לתת תמונת מצב של הדרך החדשה בירושלים במספר שקפים קטן.
30700: פיני, במחילה, אני רוצה להודות לכם שבאתם, אני צריך להמשיך, אבל תודה שבאתם, אני משאיר אתכם בידיים טובות.
פיני גלינקביץ: אז המחלקה לקליטה ושילוב יוצאי אתיופיה, רק השבוע היה יום עיון מדהים שהיא הובילה בנושא של מיגור הגזענות, אז היא בהחלט עושה עבודה נהדרת בתחום של התעסוקה, קהילה, פיתוח מנהיגות נוער וכו'.
פיני גלינקביץ: אני אתן למספין, תציג את עצמך ואת 'הדרך החדשה' בירושלים.
מספין אלמיהו: שלום לכם, אדוני היושב ראש ועדת העלייה והקליטה.
מספין אלמיהו: שמי מספין אלמיהו, מנהל המחלקה לקליטת ושילוב יוצאי אתיופיה בעיריית ירושלים.
מספין אלמיהו: כדי לסבר את האוזן, הנתונים פה בגרף, חלקכם לא ראיתם את הנתונים של הפילוח של יוצאי אתיופיה, מאחר שהגרף התייחס רק לחמש השנים האחרונות, לכן לא נכנס הנתון של יוצאי אתיופיה.
מספין אלמיהו: יוצאי אתיופיה לא נכנסו בגל לירושלים החל מ-2008, מאחר שאין בירושלים מרכז קליטה לכן אנחנו לא רואים.
מספין אלמיהו: מי שנכנס זה בטיפין, במספרים בודדים שנכנסים או עוברים מערים אחרות, זה כל הזמן ישנו, אנחנו רואים את זה לכן זה לא בא לידי ביטוי.
מספין אלמיהו: נמצא לידכם, רובכם קיבלתם, מי שלא קיבל יוכל לקחת כאן, לפני שבוע אנחנו עשינו כנס גדול בנושא של 'הדרך החדשה' שהתייחס לכל ההיבטים בטיפול בקליטת יוצאי אתיופיה בהתייחס ל'דרך החדשה'.
מספין אלמיהו: פה לא הרחבנו את הנתונים במצגות, הכול נמצא לידכם.
מספין אלמיהו: מי שלא קיבל יכול לקחת.
מספין אלמיהו: אנחנו מדברים על סך הכול 0.7% יוצאי אתיופיה מכלל תושבי העיר שפזורים בשש שכונות.
מספין אלמיהו: המענים ניתנים באמצעות מוקדי קליטה וכמובן באמצעות המטה.
מספין אלמיהו: במטה יושבים אחראי על תחום תעסוקה, נוער, חינוך וכמובן תכנית הרווחה ברמה העירונית שנותנת את המענה.
מספין אלמיהו: אין לנו תכניות מבדלות.
מספין אלמיהו: זה אחד הדברים שעיריית ירושלים מתגאה בו, בשונה מערים אחרות, מאז ומתמיד אנחנו מנסים, אם אין סיבה כלשהי שמצדיקה לקיים, כגון אולפן או השלמת השכלה או תכנית למבוגרים, אין לנו תכנית ייעודית ליוצאי אתיופיה.
מספין אלמיהו: על זה מתלבשת התכנית של 'הדרך החדשה', בעצם השילוב המיטבי וקידום צמצום פערים, כל מה שמשתמע.
מספין אלמיהו: מכלל התכניות נכנסו כ-20 תכניות לעיר על ידי כמה משרדים, משרד הרווחה, משרד החינוך, המשרד לבטחון פנים, משרד הביטחון, שמכלל התכניות אתם רואים את הגרף, חוץ משתי תכניות, זה בעצם גם מה שנשאלנו בשאילתה מהכנסת, מה קורה על פי הדוח שהוצג לכם בכנסת בוועדת עלייה וקליטה.
מספין אלמיהו: שתי התכניות כרגע, שאנחנו מבררים ובודקים אותן, זה הנושא של משרד הבריאות, שעדיין לא קיבלנו את התקנים של המגשרים, באיזה אופן, למה וכמה ואנחנו פנינו למשרד, לד"ר שלומית שמרכזת את הנושא הזה, ועדיין לא קיבלנו תשובה ומענה לעניין הזה, למה העיר, מאז 2016, כשקיבלנו את הנספח שבעיר אמורים לקבל עדיין לא קיבלנו.
אברהם נגוסה: זו הסיבה שכתוב בדיווח הארצי 'לא אותר ברשות'?
מספין אלמיהו: נכון.
אברהם נגוסה: הבעיה אותרה, לא?
מספין אלמיהו: לא, 'לא אותרה' זה תכנית אחרת.
מספין אלמיהו: 'לא בוצע'.
אברהם נגוסה: אז מה המשמעות של 'לא אותר ברשות'?
אברהם נגוסה: נגיד בירושלים לא מצאו את הבעיה הזו.
אברהם נגוסה: אני רוצה להבין בדיוק, האם אתם יודעים על הבעיה ומשרד הבריאות לא יודע?
אברהם נגוסה: או אתם לא הבאתם והצגתם למשרד הבריאות את הבעיה?
אברהם נגוסה: מה המשמעות?
מספין אלמיהו: הסמנטיקה, 'לא אותר ברשות' ו'לא בוצע', זה סמנטיקה של משרד המטה שהכניס את זה.
מספין אלמיהו: מבחינתנו לא אותר ולא בוצע, שניהם אותו דבר.
מספין אלמיהו: אנחנו הצגנו את זה בתחילת הדרך וגם במטה וגם במשרד עצמו, גם לגב' טלל שמתכללת את הנושא במשרד רוה"מ, וגם במשרד הבריאות, בכמה כנסים, בכמה פורומים וגם באופן ישיר, פנינו והצגנו להם.
מספין אלמיהו: התכניות האלה, אני כמתכלל ראשי, בעצם ברגע שהמכתב מגיע אלינו אנחנו מפנים את זה ליחידה שאמונה על הנושא הזה, 'להלן קיבלנו תקציב, תכנית, משאב, אנא תתחילו לבצע את הפעולות', ואז כשעושים את הבדיקה מול המשרד, בעצם הכול על הנייר, אבל אין תכלס מאחורי האמירה הזאת.
מספין אלמיהו: לכן מבחינתנו 'לא בוצע', 'לא אותר' זה אוו דבר.
נורית יכימוביץ כהן: זה נכון שהמשרד השיב לכם שאתם לא מתועדפים בגלל מספר יוצאי אתיופיה בירושלים?
מספין אלמיהו: נכון, זה בעצם התשובה שהעברתי קודם.
מספין אלמיהו: אנחנו פנינו למשרד ושאלנו מה הסיפור, למשרד יש את סדרי העדיפויות ברמה הארצית איפה ומתי אנחנו נכנסים.
מספין אלמיהו: על פי הלמ"ס, על פי הקריטריונים שלהם, אנחנו, ירושלים, כנראה, לא יודע, אולי בתום התכנית, אבל זו התשובה שקיבלנו.
מספין אלמיהו: כנ"ל לגבי קידום נוער, אותו דבר, אנחנו פנינו למשרד החינוך, לגב' עירית בירן, שמתכללת, גם למפקח המחוזי, לשלום מוחא, הצגנו את הנושא הזה, עדיין לא קיבלנו תשובה, הנושא נמצא בבירור.
מספין אלמיהו: זה בעצם שתי התכניות שעדיין לא באו לידי ביטוי בשטח.
מספין אלמיהו: כלל התכניות, חלקן התחילו, בגלל התהליכים, צריכים לגמור אותם, צריך לאשר אותן, אבל בעיקרון הן כבר יצאו לדרך והן פועלות.
אברהם נגוסה: בכל זאת אני רוצה לשאול שאלה בנושא הזה.
אברהם נגוסה: הנתונים שלפניי, קיבלנו את זה מהצוות המרכז במשרד ראש הממשלה, ביצוע והיישום של התכניות.
אברהם נגוסה: בירושלים, מתוך התכניות שאתה ציינת, לפחות חמש תכניות הן לא פועלות.
אברהם נגוסה: למשל, בעיה אחת, כמו שאמרתי, בתחום הבריאות, הדבר השני זה בתחום החינוך, אנחנו גם נשמע את ההתייחסות של משרד החינוך בנושא.
אברהם נגוסה: חינוך, חברה ונוער, 'קשיי ביצוע' כתוב פה, הדבר השני זה חינוך פדגוגי, גם 'קשיי ביצוע'.
אברהם נגוסה: שוב חינוך פדגוגי, קידום נוער, לא בוצע, חינוך פדגוגי תגבור לימודי גם לא בוצע.
אברהם נגוסה: אז אני רוצה להבין למה, מה הבעיה שלכם פה ברשות.
אברהם נגוסה: אני מבין שברמת השלטון המרכזי הם כבר העבירו את התקציב לתכנית, אבל בשטח התכניות האלה לא בוצעו.
אברהם נגוסה: אתה יכול להסביר לנו למה?
מספין אלמיהו: אני לא יודע ממתי הדיווח - - -
קריאה: מלפני שבועיים.
מספין אלמיהו: האם הוא מתייחס לסוף 2017?
מספין אלמיהו: אינני יודע, אנחנו מתייחסים נכון לכרגע, תכניות של משרד החינוך זה בית ספר להורות שהיה אמור לצאת בנובמבר 2017 ורק יצא בפברואר 2018 לכן מבחינת
מספין אלמיהו: כם קיבלתם דיווח עליו שהוא לא בוצע, זה ההבדל.
מספין אלמיהו: כרגע, נתון, רק שתי התכניות האלה כל השאר יצאו לדרך בפועל, חלקן כבר הסתיימו.
מספין אלמיהו: זה בחלק הפדגוגי.
מספין אלמיהו: אותו דבר בתחום של ה - - -
אברהם נגוסה: רגע, מספין, אני רוצה להבין וכמובן גם כולם.
אברהם נגוסה: מה שהתחילו אני לא ציינתי, בוצע חלקית, התחלה וכל זה, אני לא ציינתי, אני שאלתי על 'קשיי ביצוע' ו'לא בוצע', דברים כאלה.
אברהם נגוסה: אם אתה אומר שהתכנית הגיעה אליכם בספטמבר, אנחנו נמצאים היום ביוני, אז אנחנו רוצים להבין מה הבעיה, האם לא קיבלתם את התקציב?
אברהם נגוסה: לא קיבלתם את התקן?
אברהם נגוסה: לא קיבלתם מקום לביצוע ויישום התכנית?
מספין אלמיהו: אני אסביר.
מספין אלמיהו: התכניות הפדגוגיות של משרד החינוך, בעצם העברת התקציב או מספר שעות אל בית הספר.
מספין אלמיהו: מאחר שהתכנית לא הגיעה בספטמבר בגלל הבירוקרטיה והסדרת הדברים בתוך משרד החינוך, עד שזה יעבור למפקח המחוזי, הוא ייכנס לתמונה ויחלק את זה ויבחרו את המסגרות, זה לקח זמן.
מספין אלמיהו: לכן בדיווח, אני מדבר נכון להיום, מה שאתה מציין זה נכון לסוף 2017.
מספין אלמיהו: משרד החינוך מתייחס על פי שנת לימודים, לא על פי שנה קלנדרית, לכן הוא נכון, אני מתייחס נכון לעכשיו, הכול בוצע פרט לשתי התכניות שדיברתי עליהן.
מספין אלמיהו: כל השאר, בהתחלה היו באגים, לא בגלל הרשות המקומית, אלא אותו משרד שמחלק את התקציבים, עד שהוא מעביר אותם, עד שהוא מחלק, באיזה צורה.
מספין אלמיהו: למשל אחת התכניות, לפני כשנתיים התכנית פעלה באמצעות ENP, אנחנו קיבלנו החלטה שהתכנית יוצאת ונכנס במקום זה תכנית - - - התכנית הזו, לקח זמן איך הנושא הזה יוסדר ברשות המקומית מאחר שירושלים פרוסה, מספר התלמידים פרוסים בכמה בתי ספר והיה קשה לחלק ואיך.
מספין אלמיהו: לכן זה התעכב, אבל לא אומר שלא מבוצע, נכון לעכשיו הכול בוצע.
אברהם נגוסה: נכנסה סגנית ראש העיר, חגית משה.
אברהם נגוסה: ברוכה הבא.
אברהם נגוסה: אם יש לך להגיד משהו אנחנו נשמח, אבל אני רוצה להמשיך בעניין הזה.
אברהם נגוסה: מספין נתן לנו את ההסבר.
אברהם נגוסה: בקיצור, מה שאתה אומר, שהדיווח שמטה המעקב העביר זה עד סוף 2017, אבל מ-2018 התכניות האלה התחילו, זה מה שאני מבין.
אברהם נגוסה: חוץ ממשרד הבריאות.
מספין אלמיהו: נכון, חוץ ממשרד החינוך וקידום נוער.
אברהם נגוסה: וקידום נוער.
אברהם נגוסה: אז אני אשמח להמשיך בקו הזה, לשמוע מנציגי משרד החינוך למה עניין קידום הנוער מתעכב.
אברהם נגוסה: התכניות התחילו, מה ששאלתי, למעט קידום הנוער.
אברהם נגוסה: עכשיו אנחנו רוצים לשמוע למה זה מתעכב.
אברהם נגוסה: משרד החינוך, אגף הנוער וחברה, יש מי שעונה לנו?
אברהם נגוסה: יש שני נציגים ממשרד החינוך.
מספין אלמיהו: הנציגים לא כאן, מי שאמור לתת מענה.
מספין אלמיהו: הם חינוך למבוגרים, אין לנו תכנית של 'הדרך החדשה' חינוך מבוגרים.
אברהם נגוסה: אין מישהו ממשרד החינוך שיכול לענות לנו על תכנית קידום הנוער?
אברהם נגוסה: זו תכנית משולבת.
אברהם נגוסה: טוב, אוקיי, אני אדלג על זה.
שושי שהם: אנחנו אחראים לתכניות אחרות.
פיני גלינקביץ: אני אגזול מזמנכם עוד כמה דקות כדי להציג כמה דברים מרכזיים וייחודיים שיש בירושלים ואין אותן ברשויות אחרות.
פיני גלינקביץ: את הנושא אתם מכירים, כי זה מה שראש העיר אמר, הנושא של פרודקט מנג'ר, רשות הקליטה כמתכללת את השירותים ורואה איזה שהוא תהליך של ליווי של העולה לאורך כל הדרך.
פיני גלינקביץ: פרויקט נוסף שהוא מאוד מאוד ייחודי ולא קיים במקומות אחרים זה מנהלי מוקדי הקליטה השכונתיים, הנגשת השירות הפרטני והקהילתי.
פיני גלינקביץ: אתם תראו ברשויות אחרות, יש שם רכזים לפי שפות, יש פרויקטורים, אין בשום מקום בארץ, ואנחנו מכירים את צורת העבודה, רמה של הנגשה כזאת של שירות לתושב עד ממש ליד הבית, מישהו שמתכלל ונותן את המענה.
פיני גלינקביץ: אנחנו משתדלים שבשכונה שבה הרוב דוברי אמהרית הרכז יהיה דובר אמהרית, בשכונה שיש הרבה מאוד דוברי רוסית הרכז יהיה דובר רוסית, בשכונה כמו בקעה רבתי, שיש שם גם דוברי רוסית, אנגלית, צרפתית ואמהרית אנחנו משלבים ומנסים להיעזר במגשר ובמתנדבים שיעשו את העבודה.
פיני גלינקביץ: אחד הדברים המאוד מעניינים שאנחנו פיתחנו כאן בעיר זה את רצף השירות לעולה.
פיני גלינקביץ: אנחנו מתחילים איתו למעשה בחו"ל.
פיני גלינקביץ: סך הכול, יש כאילו הרבה גופים שמטפלים בעולים, זה יכול להיות הסוכנות היהודית, זה יכול להיות עמותות שונות, זה יכול להיות נציגים של משרדי ממשלה, הרשויות השונות, והעולה עובר מאחד לשני ואתם תתפלאו, אבל המידע לא כל כך עובר בין המערכות השונות.
פיני גלינקביץ: לא כל גוף שמח להעביר מידע לגוף השני ואנחנו צריכים לטפל בעולה ואנחנו צריכים לדעת שהעולים מגיעים לארץ ומגיעים לירושלים.
פיני גלינקביץ: אז איך הכול מתחיל?
פיני גלינקביץ: הכול מתחיל ברשות אל מול הסוכנות היהודית, למעשה העולה נרשם ומתחיל את התהליך בסוכנות, פותח את התיק, מתחיל את הליווי.
פיני גלינקביץ: אנחנו מקבלים מידע מדי שבוע על העולים שמגיעים בשבוע הבא לירושלים.
פיני גלינקביץ: היום לדוגמה קיבלתי בבוקר שני מיילים, המיילים אומרים '
פיני גלינקביץ: בשבוע הבא יגיעו לירושלים ג'ו מארצות הברית', הנה הכתובת הראשונית שלו, הנה הפרטים, הנה האי-מייל, 'וסשה שמגיע מאוקראינה' ומגוון שלם.
פיני גלינקביץ: כל אחד ואחד מהם מקבל מייל יפה, 'ברוך הבא, קיבלת החלטה טובה לבוא לירושלים, אנחנו שמחים על ההחלטה', הכול כמובן בשפה שלו, 'הנה ההפניה לפייסבוק, ליוטיוב, לאינטרנט, לכל האתרים שלנו.
פיני גלינקביץ: אנחנו לרשותך, בברכה', עם שמות הפרויקטורים, שיידעו שאנחנו מלווים אותם כבר מאז.
פיני גלינקביץ: 50% לא מגיבים, לא יודעים מי זה, 20% קיבלו ושמרו ויש כאלה שאומרים לנו 'תודה' ומשתמשים בזה.
פיני גלינקביץ: אבל העולה מגיע לירושלים וכשהוא מגיע לירושלים השלב הראשון שלו בדרך בכל מקרה זה להגיע ליועץ הקליטה.
פיני גלינקביץ: יועץ הקליטה של משרד הקליטה נמצא כאן בעיר, העבודה בינינו, תיכף אני אספר כמה היא הדוקה ומשולבת ולמעשה אנחנו פעם בחודש מקבלים בצורה מסודרת מייל, כבר יותר עדכני, מי מגיע ואיפה הוא גר.
פיני גלינקביץ: זאת אומרת עכשיו אנחנו מתחילים כבר להצליב מידע כי זוכרים לפני דקה את המודל הקודם של רכזי הקליטה בשכונות, קמה בבוקר רכזת הקליטה בפסגת זאב, פותחת את המחשב, לוחצת על התוכנה המיוחדת שפיתחנו והיא מקבלת את רשימת העולים שהגיעו לפסגת זאב, עם הכתובת והטלפון, הכול מעודכן על ידי המידע של היועצים של משרד הקליטה.
פיני גלינקביץ: עכשיו יש כבר עוד משפך נוסף שאנחנו אמורים להגיע לעולים והתפקיד של רכזת הקליטה בפסגת זאב זה גם להגיע לעולה, בכל הצורות שיכולות להיות, בטלפון, לפעמים בביקור בית, לפעמים באס.
פיני גלינקביץ: אמ.
פיני גלינקביץ: אס, ולהגיד לו 'אתה בשכונה, אני בשכונה, אני לידך, יש כאן חוגים, רישום לכיתה א', תבוא ותראה איך משתלבים, מה אתה עושה בליל הסדר?
פיני גלינקביץ: ', אנחנו מנסים להקיף כמה שיותר את העולים בכל מקום.
אברהם נגוסה: הנגשה לשונית, הטפסים באגף העירייה, בחינוך, ברווחה, בארנונה, האם הטפסים האלה תורגמו לשפות של העולים החדשים?
פיני גלינקביץ: הטפסים בכל אגפי העירייה הם כרגע בשפה העברית, הגישה אליהם היא בשפה אנגלית או צרפתית או ערבית, יש מהלך ביחד עם הרשות לשיפור השירות בעיריית ירושלים וזה חלק מהמהלך שאושר כבר בתכנית העבודה לשנת 2018, התחלה של תהליך של תרגום איזה שהוא דף נחיתה ראשוני בשפות לעולים, זה מהלך שאמור להיות השנה, כל יתר הטפסים הם - - -
אברהם נגוסה: בהתחלת הקדנציה בוועדת העלייה והקליטה בכנסת, אנחנו קיבלנו החלטה בנוכחות של כל נציגי המשרדים, כולל גם עיריית ירושלים והייתה הסכמה מקיר לקיר לתרגם את הטפסים, שתהיה הנגשה לשונית לעולים חדשים בשפתם שלהם באגפים השונים.
אברהם נגוסה: אז מה הסיבה, מה הקושי לעשות את זה?
אברהם נגוסה: האם זה קושי תקציבי?
אברהם נגוסה: האם זה מתורגמים?
אברהם נגוסה: תסביר לנו, כי אנחנו רוצים להתקדם, קדימה.
פיני גלינקביץ: להבנתי הקושי הוא ברמת המדיה הדיגיטלית לתרגם את הטפסים, יש כאן בעיה שמינהל פיתוח בעירייה מתמודד איתה.
פיני גלינקביץ: לא יודע להגיד לך בדיו איפה זה נמצא, אני יודע שזה חלק מתכניות העבודה שם.
אברהם נגוסה: מה אתם מתכוונים לעשות?
אברהם נגוסה: האם אתם הולכים לשנות את המצב?
אברהם נגוסה: יש תכנית?
אברהם נגוסה: יש תקציב לעשות את זה?
פיני גלינקביץ: אני לא יודע אם יש תכנית או יש תקציב, אנחנו נבדוק את זה מול מינהל פיתוח בעירייה ונציף את הסוגיה הזו.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמח לקבל תשובה בשאלות האלה בכתב לוועדת עלייה וקליטה, כי זה הרבה זמן מאז שקיבלנו את ההחלטה.
פיני גלינקביץ: הסוגיה היא לא רק תרגום של טופס, הסוגיה היא מערכת שיודעת לקלוט את הטופס ולהפנות בן אדם שנרשם לדוגמה לבתי הספר, אבל אני פחות איש מקצוע בנושא הזה, אז קטונתי.
פיני גלינקביץ: הנושא הזה יועבר למינהל פיתוח לקבל את המענה.
פיני גלינקביץ: בכל אופן אתה צודק, זה נושא שהוא מאוד חשוב, אני חושב שאין ספק שצריך לשים עליו את הדגש.
אברהם נגוסה: תסבירו לנו בכתב, גם מבחינת לוח הזמנים, כדי שאנחנו נוכל לפנות.
אברהם נגוסה: אם יש בעיה של תקציב וכל זה, אנחנו נפנה לגורם הרלוונטי.
מרינה קונצביה: סליחה, אני יכולה להסביר קצת את המצב של שפות.
מרינה קונצביה: יש לנו בעיריית ירושלים את מוקד 106 שמדבר בכל השפות וגם שם יכולים לעזור ולעדכן ולתת המלצות לאן ואיך.
מרינה קונצביה: זאת אומרת חלקית הבעיה לא כל כך קיימת, אם יש הרבה שאלות בשפה.
מרינה קונצביה: הם יכולים לקבל את ההסבר לפחות על מה מדובר בטפסים ומה הם צריכים לדעת.
מרינה קונצביה: אם יש להם איזה קושי להבין מה כתוב בעברית אז בכל השפות הם יכולים לקבל את ההסבר במוקד של עיריית ירושלים.
מרינה קונצביה: בעניין של מה שאמרת, אם יש את ההחלטה הממשלתית אז צריך לחשוב על זה ואנחנו נוכל לדבר על זה עם ראש העיר, שהוא בדרך כלל בכל הבעיות מוצא את הפתרון דווקא בתחום של עולים.
אברהם נגוסה: אני חוזר אליך.
אברהם נגוסה: פיני, אני רוצה שתסביר האם אתם עוקבים אחרי נתוני התעסוקה של עולים חדשים בעיר, אתם יודעים כמה מצאו עבודה, כמה לא מצאו עבודה?
אברהם נגוסה: מה דרך הסיוע שאתם נותנים להם?
פיני גלינקביץ: הנושא של תעסוקה לעולים הוא נושא מאוד מרכזי, המגוון של הסיוע הוא גדול, למעשה בכל מוקד היום שנותן שירות תעסוקה, אתה יודע שעיריית ירושלים היא הגוף היחידי שמפעיל למעשה רשות תעסוקה עירונית באחריות העירייה.
פיני גלינקביץ: ברשות התעסוקה יש מספר מוקדים, מוקד שנותן שירות לקהילה החרדית, לדוגמה מוקד שנותן שירות לקהילה של העולים, בכל מוקד כזה ישנו שירות לעולים במגוון שירותים.
פיני גלינקביץ: מגוון השירותים, החל מהכנת קורות חיים, ליווי לתעסוקה, השמה, גם רכז כמובן דובר אמהרית לליווי הקהילה, פרויקטים שונים, החל מ'למרחק' ופרויקט גבהים ו'עולים על הגל' וכו'.
פיני גלינקביץ: התכנית היום העירונית היא לבדוק את ההשמה של העולים, זה מאוד מגוון, כי יש לך עולים במקצועות שונים, יש לך עולים שהם שנה, שנתיים ושלוש בארץ, בכל אופן זו תכנית עבודה מאוד ממוקדת שלנו בפוקוס של רשות הקליטה ורשות התעסוקה שנת 2018.
אברהם נגוסה: השאלה אם יש להם נתונים, כי במצגת לא נתתם לנו נתונים בעניין התעסוקה.
אברהם נגוסה: לכן אני שואל אם יש לכם נתונים בעניין תעסוקה.
אברהם נגוסה: תן לנו נתונים.
גיל ריבוש: דקה 1:0625 לבדוק בגיבוי.
אברהם נגוסה: מה אתה מתכוון הלקוחות?
גיל ריבוש: מכלל העולים - - - כל מרכז ומרכז וכל תכנית עירונית שלנו, יש לנו נתונים להגיד כמה הגיעו, כמה קיבלו שירות ומה קרה איתם.
אברהם נגוסה: אז אנחנו נשמח אם תעדכנו אותנו בכתב, תשלחו לנו את הנתונים כי לא קיבלנו היום מכם.
אברהם נגוסה: סגנית ראש העיר, גב' חגית משה, בבקשה.
חגית משה: בוקר טוב.
חגית משה: אני שמעתי את הדוברים מהרגע שנכנסתי.
חגית משה: אני מבינה שיש תקציבים שמשרד הקליטה מעביר למשרדים אחרים, זאת אומרת תכניות שהתקציבים עוברים למשרד החינוך, למשרד הרווחה, בריאות וכו' וכו'.
חגית משה: השאלה שאני הייתי רוצה להבין מהוועדה, האם יש איזה שהיא היתכנות שהתקציבים יגיעו לרשות, אנחנו יודעים לעשות את זה, במיוחד שיש מענקי ירושלים ויש מענק בירה, אז זה הרבה יותר קל מבחינת ההתנהלות הכספית בין המשרדים מכיוון שכשיושב פיני מול תכניות שאמורות להתקדם פה בעיר והן תלויות בבירוקרטיה, זה לא בירוקרטיה, זה בנהלים ותכניות במשרדים השונים, אז גם למשרדים מאוד קשה להביא אותם לפועל ובזמן נתון וגם לרשות להיכנס עכשיו תוך כדי שנת לימודים, למורכבות של הפעלת תכניות, לפעמים הזמן הזה הוא זמן מאוד יקר ומתבזבז.
חגית משה: לכן אני חושבת שהוועדה מאוד יכולה לסייע כשהאמירה תהיה שאנחנו מעבירים את התקציב לעיריית ירושלים במסגרת מענק הבירה וזה יעבור לכל התכניות המאוד טובות שקיימות כאן, אבל לרשות תהיה אפשרות גם להיות הרבה יותר מעורבת, הרבה יותר לקצר את כל הליכי הבירוקרטיה, חוזים, התקשרויות של משרדים עם עיריית ירושלים.
חגית משה: זה דבר אחד שמאוד יכול לעזור אם הוועדה תוכל לסייע לנו כרשות.
חגית משה: הדבר הנוסף שהייתי רוצה להתייחס אליו, דיברת על הנושא של תרגום.
חגית משה: אני חושבת שהנושא של התרגום הוא מאוד חשוב, אנחנו כולנו מבינים מה המשמעות של לתרגם ולהנגיש לעולים את המידע, אבל זה לא מספיק.
חגית משה: אני חושבת שצריכה להיות חשיבה קצת יותר עמוקה שאומרת שזה לא רק להנגיש מידע ולתרגם, זה גם לתת מענה מעבר להסבר והתרגום, שזה בעצם אומר שאם היינו מעודדים רשויות בכלל בארץ, אבל בטח רשות כמו העיר ירושלים, שמספר העולים כאן הוא מאוד מאוד גדול, לתת תמריצים לרשויות להעסיק עובדים במחלקות ובטח מחלקות של נותני שירות.
חגית משה: אני יכולה לספר שכשאני עבדתי בביקור הסדיר, ניהלתי את המחלקה לביקור סדיר בעיריית ירושלים, היה ברור לי שיהיה קצין ביקור סדיר מהעדה האתיופית, יש קצינת ביקור סדיר מחבר העמים ויש עכשיו קצינת ביקור סדיר של העולים מצרפת.
חגית משה: יש כאן תרבות, יש כאן ערכים נוספים שזה מעבר ללתת תרגום של מידע וטפסים לדעתי.
חגית משה: אם הוועדה תוכל באמת לתת תמריצים לרשויות, כמו שעושים במקומות אחרים.
חגית משה: אנחנו יודעים שכשרוצים להכניס עובדים לתוך מנגנונים גדולים כמו רשויות, משרדי ממשלה וכו' וכו', יודעים לעשות את זה.
חגית משה: לכן זה ערך מוסף שלא יסולא מפז והייתי רוצה שתחשבו על זה.
אברהם נגוסה: השאלות שאני שאלתי, התכניות שכבר אושרו ויש להן תקציב שמשרדי הממשלה הקדישו ולכן אני מסכים איתך, בלי תקציב אי אפשר לעשות, אבל השאלות שאני שאלתי, שבתכנית הממשלתית לשילוב יוצאי אתיופיה התקציבים עברו.
חגית משה: למשרדים.
אברהם נגוסה: תפקידי לשאול מה הבעיה, אני לא מאשים פה אף אחד.
אברהם נגוסה: אנחנו, הוועדה, באנו לפה לשמוע אם יש קשיים ואז אנחנו נחזור ונלחץ את הממשלה.
אברהם נגוסה: למיטב ידיעתי התקציבים הגיעו, ביררתי במטה היישום של התכניות האלה ולכן אני שאלתי וגם צדקתי, כי הוא אמר, הוא הסביר לנו, נכון, הדיווח שהעבירו לכם זה דיווח של עד סוף 2017, אבל בינתיים 'אנחנו התחלנו את התכניות'.
אברהם נגוסה: כלומר שהתקציב הגיע.
חגית משה: כן, אבל השיח הוא בין המשרדים, בין משרד הקליטה למשרד החינוך, בין האוצר למשרדים השונים ואני אומרת שאם הייתה איזה שהיא חשיבה שעושה קצת יותר קיצור דרך, מעבירה, לעיריית ירושלים במקרה הזה, תקציב פעילות שכולל הרבה מאוד תכניות שמאושרות, אז בעצם התקציב, אם היינו שואלים את פיני מה התקציב לפעולות אתה תשמע שהתקציב הוא מאוד מאוד קטן.
חגית משה: הוא תלוי כל הזמן במשרדי הממשלה, ברפרנטים שלהם, כדי שהתכניות ייצאו לפועל.
חגית משה: גם במשרד החינוך וגם באגף חברה.
חגית משה: אבל אם תקציב הפעולה היה במינהל קליטה אני מאמינה שהיה יותר קל לרשות להפעיל את התכניות האלה ולא לחכות למשרד שהוא צריך להתארגן על שעות חינוך וכו' וכו'.
חגית משה: זאת צריכה להיות החשיבה.
אברהם נגוסה: התכניות אושרו, יש להן תקציב, משרד החינוך קיבל את התקציב והתקציב גם ירד לשטח.
אברהם נגוסה: אני לא אומר שכל המשרדים פועלים אותו דבר, לפחות ממשרד החינוך, מה שאנחנו קיבלנו, התקציב ירד לשטח.
אברהם נגוסה: אני מבין שיש בעיה בתחום הבריאות, זה לא רק פה בירושלים, גם ברשויות המקומיות ברחבי הארץ, זה אנחנו מטפלים ברמה הארצית.
אברהם נגוסה: אבל בעניין של ירושלים, שאנחנו מדברים, כשאני רואה את התכניות שאושרו והתקציבים הגיעו לכל התכניות האלה ואז אני רואה שפה לא בוצע, יש קשיים לבצע, אז אני שאלתי מה הבעיה.
אברהם נגוסה: עכשיו הבנתי מה שמספין הסביר, שהתגברנו על כל הקשיים, התכניות התחילו, אז אנחנו מתקדמים.
חגית משה: זה היה הרבה יותר מקל עלינו.
מספין אלמיהו: לחדד את מה שחגית אומרת, לפחות אם ניקח את משרד החינוך, פרט למשרד הרווחה, נטו, כל ה-1,500,000 שקל שמגיע לעירייה והעירייה בונה גם את התקנים לכוח אדם וגם את התכניות, זה המנדט, זה לא אותו דבר לגבי החינוך.
מספין אלמיהו: החינוך, פרט לשעות, כל התכניות - - -
אברהם נגוסה: שמעתי, ברווחה יש בעיה, אני הולך לשאול את משרד הרווחה.
מספין אלמיהו: לא, לא אמרתי שיש ברווחה, אני אומר שבמשרד החינוך רוב התכניות הן תכניות של גוף חיצוני ולא עיריית ירושלים.
מספין אלמיהו: אנחנו רק מבקרים של התכניות של גופים מפעילים.
מספין אלמיהו: סתם ניתן דוגמה, תנועות הנוער.
מספין אלמיהו: בתנועות הנוער מקבלים את הכסף בעצמם וזה לא מגיע לעיריית ירושלים, לכן זו בדיוק ההתייחסות.
אברהם נגוסה: אוקיי, אם זה לא מגיע, שאלנו.
אברהם נגוסה: אנחנו כמובן נשמע את נציגי הארגונים, נציגי העולים, אבל אני רוצה קודם כל לתת לחברי מועצת העיר.
אברהם נגוסה: מרינה, בבקשה, ולאחר מכן פלר וגם חבר המועצה.
אברהם נגוסה: ניתן קודם לחברי המועצה, אם לא, יגרשו אותנו מהאולם.
מרינה קונצביה: תודה רבה, מר נגוסה.
מרינה קונצביה: אנחנו מתראים הרבה פעמים וממש אתמול דיברנו וגם על כמה בעיות שקשורות לעולים החדשים ובכלל לקהילת העולים.
מרינה קונצביה: קודם כל אני רוצה להגיד שאני מאוד גאה שאני זכיתי לקבל את תיק העלייה והקליטה, שאני חושבת שבעצם זה התיק הכי חשוב פה בעיריית ירושלים, כי התחום של עלייה וקליטה של אנשים שמגיעים לארץ שלנו הוא נותן את האפשרויות לעבוד בכל התחומים, זה גם ספורט וגם תרבות וגם אמנות, זה גם מדע, זה נוגע בכל דבר בחיים שלהם, בהחלט בעיר האהובה שלנו, בירושלים.
מרינה קונצביה: אני גם זכיתי שאני קיבלתי תמיכה גדולה בכל הפרויקטים ובכל הדברים שאנחנו עושים פה מראש העיר, שחבל שהוא עזב אותנו מוקדם, והצוות המקצועי שלנו, שבראש עומד מנהל רשות העלייה והקליטה, פיני גליקביץ, שנתן לנו עכשיו תמונה מאוד ברורה של מה שקורה אצלנו בעיר.
מרינה קונצביה: אני, גם כעולה חדשה שהגעתי לארץ ב-1985, שזה בין שני גלי העלייה, אני גם הכרתי, גם בתור עיתונאית, אני יותר מ-30 שנה, היום אני חוגגת 33 שנה בארץ, והייתי כותבת מהשטח בירושלים על העלייה, על קליטה, על פרויקטים, על כל מה שמגיע חדש לעיר, אני מכירה את התחום הזה טוב מאוד.
מרינה קונצביה: אני רוצה להגיד שכשאני חקרתי את הנושא הזה, לא רק בירושלים, בכל הערים בארץ, אני הבנתי שמערכת הקליטה בירושלים הכי טובה.
מרינה קונצביה: לא במקרה אנחנו בשלוש שנים האחרונות פה בירושלים זכינו במקום הראשון בקליטת מספר עולים בעיר.
מרינה קונצביה: זה לא במקרה.
מרינה קונצביה: לא הזכירו פה, לא שמעתי, עוד דבר אחד שקיים אצלנו, זה 'צעירים במרכז', זה ארגון שעובד ביחד עם משרד הקליטה ואני רוצה להגיד תודה לקטיה טוב, שאנחנו עובדים איתה ביחד מאוד מאוד באופן צמוד ומבינים את כל הבעיות ומגיעים ביחד.
מרינה קונצביה: מרכז הצעירים זה גם חלק של משרד הקליטה, זה שיתוף פעולה של משרד הקליטה ועיריית ירושלים עם רשות העלייה והקליטה.
מרינה קונצביה: אני רוצה רק להזכיר את הקשיים.
מרינה קונצביה: אני אגיד כמה דברים שאני חושבת על מה אנחנו צריכים לעבוד.
מרינה קונצביה: קודם כל העלייה זה העתיד של ירושלים, זה מובן לכולם ואני רוצה להדגיש את זה.
מרינה קונצביה: הדבר שהזכיר ראש העיר, אנחנו צריכים דירות קלט בהחלט, כי מגיעה לפה עלייה עם השכלה גבוהה ואנשים מערים גדולות והם צריכים לקבל את המענה והמענה הזה, ירושלים היא העיר היחידה בישראל שאין לנו מרכז קליטה.
מרינה קונצביה: אני חושבת שהגיע הזמן להקים את זה ופה אני פונה גם לאנשי הממשל שלנו שצריך לדבר על זה.
מרינה קונצביה: אולפנים גם, ולהרחיב את אולפן עציון, שמגיעים לשם אנשים צעירים ולתת להם גם מענה.
מרינה קונצביה: זה מה שאני חושבת שאנחנו צריכים לשים כיעדים ראשונים שלנו.
מרינה קונצביה: ודבר אחרון, כמו שאני מסיימת את כל הנאומים שלי, תזכרו, בירושלים חלומות מתגשמים.
פלר חסן-נחום: תודה רבה על היוזמה הזאת, זה באמת מחמם את הלב לראות שהכנסת גם באה אלינו מדי פעם.
פלר חסן-נחום: אני עליתי בארץ ב-2001, אני 17 שנה בארץ, אני מגיברלטר, אני אחת מדוברי גם אנגלית וגם ספרדית.
פלר חסן-נחום: זה מחמם את הלב שיש כל כך דאגה, אבל יש לנו בעיה בעיריית ירושלים.
פלר חסן-נחום: אגף הקליטה והעלייה הוא הפחות מתוקצב מכל ספר התקציבים בעיריית ירושלים.
פלר חסן-נחום: אנחנו באים לפה וזה נחמד לדבר על תכניות ויש תכניות יפות ויש הרבה כוונות טובות, אבל פשוט אין מספיק כסף כי לא מקדישים מספיק כסף לנושא של קליטה.
פלר חסן-נחום: ואני אסביר לכם מה קורה פה.
פלר חסן-נחום: יש לנו באמת קטנים, כמו שאמרתי ארבעה, חמישה מיליון שקלים ופיני מנסה לעשות פלאים עם התקציב הקטן הזה והוא מצליח, אבל זה לא מספיק.
חגית משה: זה לא תקציב פעילות אפילו.
פלר חסן-נחום: לא, ואז מקבלים עוד כסף ממשרד העלייה וקליטה.
חגית משה: לא, התקציב של פיני הוא לא חמישה מיליון שקל פעילות, התקציב של פיני הוא הרבה יותר קטן.
פלר חסן-נחום: נכון, אבל אני לא מדברת על פעילות, אני אומרת מה אנחנו כעירייה נותנים לו, הוא אחר כך ממנף את זה עם כל מיני תקציבים נוספים.
חגית משה: וזה חמישה מיליון כולל תקנים.