GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: לפני כמה שנים נתתם לפרויקט הזה 1 מיליון שקל.
אברהם נגוסה: שיקום השכונות והתחדשות עירונית זה לא רק בניינים, צריכה להיות גם הקהילה והתושבים.
אברהם נגוסה: מנוף חינוכי, חיזוק, העצמה ודברים מעין אלה.
אברהם נגוסה: הפרויקט שעושים העצמה, במקום שאנשים קשישים ישבו בבית או בספסלים, מעסיקים אותם וזה טוב לבריאותם ולחיי החברה שלהם, זה חשוב מאוד.
אברהם נגוסה: מה את יכולה לבשר לנו היום, הם רוצים תמיכה, לא מיליונים רבים.
אברהם נגוסה: האם אפשר לקבל 2 מיליון?
אברהם נגוסה: להכפיל את זה?
דניאלה פוסק: זו בדיוק הסיבה שבגללה חששתי שאולי אני לא נציגת האגף שקיוויתם לו, כי אני לא האגף שמחזק ומחלק כסף אבל אני כן האגף - - -
אברהם נגוסה: אני יודע שאת לא, הבנתי את זה.
אברהם נגוסה: אבל אני רוצה שהמסר שנקבל בכתב גם, כשתגיעי למשרד האוצר לאגף הנכון - - -
דניאלה פוסק: אני מבטיחה ומתחייבת שכל מסר שתעבירו דרכי יעבור.
אברהם נגוסה: בכתב, ויגיע לוועדה.
דניאלה פוסק: עם זאת אני כן מבקשת לסכם בשני משפטים נוספים.
דניאלה פוסק: שני משפטים אחרונים.
דניאלה פוסק: תראו, התפקיד שלנו בעולם התכנון - - -
אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת אזולאי, חבר הוועדה.
דניאלה פוסק: התפקיד שלנו בעולם התכנון הוא להסתכל קדימה.
דניאלה פוסק: מתוך ההיום להסתכל על המחר ולדאוג שהמחר יהיה הרבה יותר טוב מהיום.
דניאלה פוסק: זה תכנון.
דניאלה פוסק: תכנון זה יצירת התנאים למחיה לעוד חמש, עשר, 15 שנה.
דניאלה פוסק: בהיבט הזה, השיח שמתקיים פה ומתקיים גם אצלנו במוסדות התכנון הוא שיח מקדם ואני חושבת שזה מאוד מאוד חשוב.
דניאלה פוסק: אני לומדת היום, באתי לפה מהוועדה לקידום מעמד האישה, עכשיו אני כאן, אנחנו שומעים ומאוד חשוב שנשמע את הקולות האלה כי הדיונים האלה מייצרים עבורנו את הכלי שאיתו אנחנו יכולים לקדם את התכנון.
דניאלה פוסק: אז תודה רבה על זה.
אברהם נגוסה: מאוד חשוב לי שתבינו שהתחדשות עירונית היא לא רק החלפת בניינים.
אברהם נגוסה: זה צריך להיות עם קידום התפתחות והעצמה של התושבים.
דניאלה פוסק: לחלוטין.
אברהם נגוסה: אנשים ממתינים בחוץ להיכנס לדיון הבא.
אברהם נגוסה: קודם כל אני מודה לכולם שהגעתם לפה, אני מברך את חברת הכנסת תמר זנדברג יוזמת הדיון היום בכנסת וגם אני מברך את כל האנשים על שבאתם.
אברהם נגוסה: גינות קהילתיות הן פרויקט חשוב וראוי לשיפור השילוב של העולים ובמיוחד קשישים.
פזית שביד: גם אתרי טבע.
אברהם נגוסה: תוסיפו מה שאתם רוצים.
אברהם נגוסה: חשוב ליצור מנגנונים כלכליים שיאפשרו לאוכלוסיות עולים חלשות להשתלב בשכונות יותר חזקות וכך למנוע כניסתם לשכונות עוני.
אברהם נגוסה: זו החלטה או סיכום הדיון שלנו של ועדת העלייה הקליטה והתפוצות.
אברהם נגוסה: אנחנו נשלח את הסיכום למשרדים הרלבנטיים.
אברהם נגוסה: זה הדיון הרביעי שאנחנו מקיימים היום.
קסניה סבטלובה: אני מקווה שיותר בהצלחה מאשר הדיון הראשון שהתחלנו.
אברהם נגוסה: יש בכל דיון הצלחות.
אברהם נגוסה: אני רוצה לברך את חבר הכנסת לשעבר שמעון סלומון, תודה שהגעת.
אברהם נגוסה: כמובן חבריי חברי הכנסת, חברת הכנסת טלי פלוסקוב שיזמה את הדיון וחברת הכנסת קסניה סבטלובה, מנכ"ל משרד הקליטה אלכס קושניר וכמובן ברוכים הבאים נציגי הארגונים וגם נציגי התאגיד.
אברהם נגוסה: אנחנו היום מקיימים דיון המשך, זה לא הדיון הראשון אלא דיון מעקב, איך אנחנו מתקדמים.
אברהם נגוסה: חברי הכנסת מקבלים פניות בעניין הזה כי אתם יודעים שרדיו רק"ע לעולים חדשים שמגיעים, זו התחנה היחידה שבאמת לאלה שלא מדברים עברית ואנגלית, זו התחנה היחידה שמקשרת אותם גם בתוך הארץ וגם לחוץ לארץ.
אברהם נגוסה: לכן מאוד חשוב לפתח את הנושא הזה ולהרחיב אותו, על כך אנחנו רוצים לשמוע בעיקר מנציגי התאגיד.
אברהם נגוסה: אם יש בעיות תציגו לנו מהן, איזה מכשולים וחסמים יש ואנחנו נעבוד איתכם ביחד לטובת העולים החדשים.
אברהם נגוסה: אני רוצה לתת את רשות הדיבור ליוזמת הדיון חברת הכנסת טלי פלוסקוב.
יוליה מלינובסקי: אני יזמתי את הדיון הזה, פניתי אליך.
אברהם נגוסה: תדברי אחריה.
טלי פלוסקוב: תודה רבה אדוני היושב ראש, אדוני המנכ"ל, חברי הכנסת.
טלי פלוסקוב: הדיון הזה הוא אחד מהדיונים שקבענו לעצמנו לקיים לפני שנה כשדיברנו על הקמת התאגיד ודיברנו על רדיו רק"ע ושמענו פה הבטחות מהנהלת רק"ע וחשוב לנו מאוד לדעת היום, שנה אחרי, האם כל מה שהובטח לנו כאן וכל מה שחשבנו שיהיה, מתקיים.
טלי פלוסקוב: נכון להיום אנחנו יכולים לספר על כמה דברים ורוב המידע שאנחנו יודעים, אני בכל אופן יכולה לספר על עצמי, זה מידע שמגיע מהציבור כי אני לא תמיד שומעת רדיו רק"ע, אנחנו יותר דבוקים לרשת ב' אבל אין מה לעשות.
טלי פלוסקוב: הציבור כן נותן ציונים.
טלי פלוסקוב: אני חושבת שמאוד חשוב שגם נציגי התאגיד ידעו מה חושבים עליהם.
טלי פלוסקוב: אני רוצה להזכיר לכם מה מטרת רדיו רק"ע, מה המטרה של רדיו שמדבר בשפה אחרת מעברית.
טלי פלוסקוב: מטרת רדיו כזה היא לתת שירות לאלה שלא מבינים טוב עברית, שאולי הגיעו בגיל יותר מבוגר ולא הצליחו ללמוד עברית וגם אם לומדים עברית, אני חייבת להגיד לכם שלהבין עברית של רשת ב' מאוד מאוד קשה.
טלי פלוסקוב: לכן אנשים נשארים עם אותה השפה שהם מבינים טוב כדי להבין את הדברים כמה שניתן בצורה טובה.
טלי פלוסקוב: מה לעשות, רוב האנשים וזה לא סוד, כולנו יודעים, רוב האנשים שזקוקים לרדיו בשפה שלהם הם אנשים מבוגרים ואנשים מבוגרים, זה סוג של יעד, אדוני אתה יודע שאני מטפלת בדברים של אזרחים ותיקים ברוב המקרים והרבה פעמים אנחנו זקוקים לתקשורת איתם ולתקשורת שלנו, אם אני מדברת על רדיו ומדברת על עיתונות ואתרי אינטרנט, יש להם תפקיד מאוד מאוד משמעותי, גם אפילו בנושא, אדוני היושב ראש, שאנחנו כל הזמן מדברים עליו, הנושא של מיצוי זכויות.
טלי פלוסקוב: זו בעצם פלטפורמה שגם אנחנו כמחוקקים וגם משרדי הממשלה יכולים דרכה להעביר את הדברים שקורים לנו פה וכל החידושים, וברוך השם יש לא מעט, שאנחנו כאן מעבירים.
טלי פלוסקוב: אני כרגע אתייחס למה שאני יודעת ברדיו רק"ע בשפה הרוסית ואשמח אם יש פה מישהו שיוכל להתייחס בשפה האמהרית וכן הלאה.
טלי פלוסקוב: הבנתי שרדיו רק"ע בשפה הרוסית החליטו שהם רוצים לפנות לקהל יעד נוסף ולפנות יותר לצעירים וזה לגיטימי לחלוטין, זו מדיניות והחלטה של התאגיד, אבל – ואת האבל הזה אני חושבת שכולם צריכים לדעת – האזרחים הוותיקים, האנשים המבוגרים, אלה שזקוקים לכם יותר מכל אחד אחר, נשארו קצת, וקצת זו מילה עדינה, אבל הם לא מקבלים את מה שהיו מקבלים והיו מצפים מרדיו רק"ע.
טלי פלוסקוב: אני כבר לא מדברת על הסברה שהייתה יותר מאשר היום.
טלי פלוסקוב: אולי היום קצת יותר שעות רדיו רק"ע מדבר אבל יותר אולי מוזיקה, יותר תוכן אחר, אבל אני חושבת שאנחנו צריכים שוב לשים את הדגש וכאן אני פונה להנהלת התאגיד ולנציגיה, תבינו, רדיו רק"ע בשפות זה יותר מופנה לאנשים המבוגרים.
טלי פלוסקוב: אין מה לעשות.
טלי פלוסקוב: אם אתם הייתם אחד מרדיו בשפה העברית, אני מבינה את הגישה והמדיניות, אבל פה אתם צריכים לדעת שהאזרחים הוותיקים הם קהל היעד שלכם, הם כל הזמן שומעים לכם.
טלי פלוסקוב: יש הרבה אגב שמוותרים היום, כך אומרים לי, אני לא רוצה פה לפתוח את כל מה שכותבים לי אבל יש אנשים שמוותרים ואומרים שזה כבר לא מה שהיה.
טלי פלוסקוב: לכן הייתי רוצה לדעת ולשמוע מכם מה התכניות שלכם לעתיד, האם יש בכוונת
טלי פלוסקוב: כם להרחיב תכניות – ובמיוחד שוב אני חוזרת ואומרת – לאזרחים הוותיקים, וגם לשמוע אולי יש לכם קשיים שאנחנו יכולים – ולא פעם התערבנו ולא פעם עזרנו ולא פעם הוספנו – אז גם את זה אנחנו רוצים לשמוע.
טלי פלוסקוב: עברה שנה, הייתי חייבת לתת את הציון הזה כי אני זה קול של הרבה אנשים שאולי לא יכולים להגיע לכאן לכנסת, וזה מה שרציתי להגיד.
טלי פלוסקוב: אני אשמח מאוד לשמוע מכם איך אתם ממשיכים.
אברהם נגוסה: יוזמת הדיון חברת הכנסת יוליה מלינובסקי בבקשה.
יוליה מלינובסקי: תודה אדוני היושב ראש, אני לא מחפשת פה קרדיטים, אני מאמינה שגם אני, גם טלי, גם קסניה, אנחנו בסוף נדבר באותה שפה ועל אותן בעיות.
יוליה מלינובסקי: כשנוסד התאגיד לפני שנה סוכם שרדיו רק"ע בשפה הרוסית ישדר 24/7, אני חושבת שאני לא מחדשת.
טלי פלוסקוב: נכון מאוד.
יוליה מלינובסקי: סוכם שלרדיו רק"ע יהיה מנהל משלה, מנהל שינהל את התחנה הזאת ולצערי אפשר להגיד, יש פה שמחה לאיד, ליאור, אתה קודמת לסמנכ"ל, נכון?
יוליה מלינובסקי: אבל אתה ממשיך גם כמנהל רדיו רק"ע וזה לא מה שהיה בסיכומים לפני שנה, כי אחת הדרישות בעת הקמת התאגיד הייתה שרדיו רק"ע יזכה סוף סוף למנהל עצמאי שגם ינהל תוכן וגם ינהל את התקנים כי אין תוכן בלי תקנים.
יוליה מלינובסקי: אז אני מברכת אותך על הסמנכ"לות אבל אי אפשר לשבת בשני כיסאות בו זמנית כי זה תמיד מקום לנפילה.
יוליה מלינובסקי: אני לא אכנס לבוטות.
אברהם נגוסה: למה את מתכוונת באותו מקום?
אברהם נגוסה: הוא נשאר כמנהל?
יוליה מלינובסקי: הוא גם מנהל רדיו רק"ע והוא גם סמנכ"ל התאגיד.
אברהם נגוסה: מנהל רק"ע או מנהל רק"ע בשפה הרוסית?
יוליה מלינובסקי: מנהל רק"ע בשפה הרוסית.
יוליה מלינובסקי: אנחנו דיברנו שלרדיו רק"ע בשפה הרוסית, ויש על זה פרוטוקולים בדיונים בוועדה, אנחנו כולנו היינו שם, אני מאמינה שזה לא מה שעומד בספק - שלרדיו רק"ע בשפה הרוסית היה מכרז לתפקיד הזה, ליאור זכה במכרז – יהיה מנהל עצמאי כי התחנה הזאת משרתת מיליון איש היום בישראל, אמורה לשרת.
יוליה מלינובסקי: בפועל, וזה בסדר גמור שאדם מתקדם ואני רק יכולה לברך, סמנכ"ל תאגיד זה תפקיד מאוד בכיר, אבל אני מצפה ברגע שהתקדמת, שיהיה מנהל רק"ע בשפה הרוסית כפי שזה סוכם מלכתחילה.
יוליה מלינובסקי: עוד דבר, אנחנו דיברנו שכאשר רדיו רק"ע התחילה לשדר במסגרת התאגיד הם התחילו עם 30 תקנים אדוני היושב ראש, וכמובן הם לא התחילו 24/7, הם התחילו 12 ועדיין זה 12 וזה בניגוד לסיכומים אבל הם התחילו עם 30 תקנים.
יוליה מלינובסקי: היום אנחנו נמצאים במצב שיש לנו 12 תקנים ועוד פרילנסר אחד, שזה לא בסדר.
יוליה מלינובסקי: זאת אומרת התקנים שהתחילו, לאט לאט משהו קרה איתם, העבירו את התקנים האלה למקומות אחרים, וזו בדיוק הבעיה שאין מנהל עצמאי לתחנה הזאת, זאת אומרת לא רואים את זה כגוף חשוב ואינטרסים של אותו גוף אלא משחקים עם התקנים למשהו אחר, ורק לתשומת ליבם של חברי הוועדה וחברי הכנסת, תחנת רדיו שמשדרת בערבית שזה פחות או יותר אותו יעד אוכלוסייה של מיליון איש, 50 תקנים.
יוליה מלינובסקי: פה רדיו רק"ע, אני מצטערת שאני אומרת את זה, בזמני כשהייתי עולה חדשה, זה היה כלי התקשורת המרכזי שלי, משם שמעתי חדשות, משם שמעתי את סקירת התקשורת, העיתונאים כי אז לא יכולתי לקרוא ולהבין את זה, אבל יש לי הרגשה שפשוט רוצים, הריגה.
יוליה מלינובסקי: לאט לאט הורגים את התחנה כי ברגע שאין תקנים או מה שהיה לך לוקחים למקומות אחרים, עוד מספר שנים או אפילו יותר מהר אנחנו נראה שהעסק הזה לא עובד.
יוליה מלינובסקי: אז אני גם כן שואלת, אסור לנו לשכוח שרדיו רק"ע בעצם מתנהל מכספי ציבור, אם לא רוצים אותם, אם אתם החלטתם שרדיו רק"ע, אנחנו כמדינה צריכים אותה והתקנים הולכים למקומות אחרים, תחזירו את הכסף, נבטל, נסגור את הבסטה ונלך כולנו הביתה.
יוליה מלינובסקי: אם זו החלטה לטווח ארוך.
יוליה מלינובסקי: רגע אני רוצה לסיים.
יוליה מלינובסקי: מה שביררתי, כל תקן עולה בסביבות 160,000 עד 200,000 שקל, אלה פחות או יותר העלויות.
יוליה מלינובסקי: היום כדי שרדיו רק"ע יתפקד בצורה נורמלית, לא כמו תחנה ערבית, לא עם 50 תקנים אבל נורמלית, שהם יוכלו לרשום ולהביא עיתונאים נורמליים, להביא תוכן נורמלי, הם צריכים עוד חמישה תקנים.
יוליה מלינובסקי: אז בחשבון גס, אני אומרת שזה מיליון שקל בשנה, למרות שאמרתי שבין 160,000 עד 200,000, זאת אומרת בחשבון גס זה עוד מיליון שקל בשנה.
יוליה מלינובסקי: אני מאמינה שבכסף שנמצא בתאגיד והושקע בתאגיד ולא חסרים שם בזבוזים, אני מאמינה שהתאגיד יכול למצוא את הכסף הזה, חייב למצוא את הכסף הזה - - -
טלי פלוסקוב: רק צריך לרצות.
יוליה מלינובסקי: חייב.
יוליה מלינובסקי: ולא יקרה שום דבר ושיחזרו למה שהיה מלכתחילה, או שתגידו בפה מלא "אנחנו לא רוצים את רדיו רק"ע.
יוליה מלינובסקי: זה דבר שאנחנו חושבים שהוא מיותר" ונסגור את הבסטה ונחסוך כספי ציבור.
קסניה סבטלובה: אני אדבר בקצרה כי אנחנו רוצים להתקדם עם הדיון ולשמוע גם שאלות ודעות נוספות, לשם זה אנחנו פה, אבל קודם אני רוצה לומר שבמהלך השנה שחלפה אני שמעתי לא מעט דעות על מה שקורה בתאגיד ועל רדיו רק"ע.
קסניה סבטלובה: אני חייבת להגיד גם מילה טובה, אני שומעת גם הרבה מאוד מחמאות.
קסניה סבטלובה: אני גם שומעת מאנשים שנהנים ואוהבים את השינויים שקורים, אבל יש גם ביקורת.
קסניה סבטלובה: יש את זה ויש את זה ואני כעיתונאית לשעבר סולדת בכל עומקי נשמתי מהתערבות פוליטית בתכנים ובקביעה של תכנים כאלה ואחרים בתכניות.
קסניה סבטלובה: זה לא צריך להיות.
קסניה סבטלובה: אני חושבת שזה דבר מיותר.
קסניה סבטלובה: יחד עם זאת אנחנו כחברי כנסת תפקידנו לדאוג לכלל האוכלוסייה, ועניין שכמובן אני חייבת לגעת בו זו כמובן הדאגה לאוכלוסייה המבוגרת ולפריפריה.
קסניה סבטלובה: כשאנחנו מדברים על כך שמדינת ישראל לא צריכה להיות בה פריפריה, אנחנו קצת שוכחים מזה שעדיין יש לנו אזורים בארצנו שזקוקים לתשומת לב מיוחדת כי הבעיות שלהם מיוחדות.
קסניה סבטלובה: אני תמיד קוראת וקראתי לך ליאור, דיברנו על זה לא פעם, להקדיש יותר תשומת לב למה שהקהל מבקש ולהיות קשוב למה שנאמר על ידי אנשים, אנשים שמפוזרים בכל הארץ, בצפון ובדרום, רוצים לדעת מה קורה מבחינת החדשות המקומיות בערים שלהם, במקומות ששם הם גרים, בלי שאנחנו נקבע לך "תעשה תכניות כאלה או אחרות" אבל כמובן שהעניין הזה של פיזור גיאוגרפי ושילוב של חדשות מקומיות בתוך הנרטיב ובתוך מה שמשודר, זה כמובן חייב להיות.
קסניה סבטלובה: נקודה נוספת שאציין, רדיו רק"ע שונה בתכלית מתחנות מסחריות.
קסניה סבטלובה: זה חלק מתאגיד שידור ציבורי וציבורי זו מילת המפתח פה.
קסניה סבטלובה: כאשר אני שומעת, וזה דבר שהייתי שמחה מאוד אם נתעכב עליו ונקבל תשובות הולמות, זה נציגים של הציבור, כך הם אומרים, ואני קיבלתי על זה תלונות לא פעם ולא פעמיים, שמרגישים מודרים מהתחנה.
קסניה סבטלובה: זה דבר שלא צריך להיות מקובל, זה דבר שהוא בעייתי.
קסניה סבטלובה: הייתי רוצה שנברר פה עכשיו ברוח טובה וחברית מה קורה עם העניין הזה, אבל אם יש פה ארגונים לגיטימיים שקיימים ומייצגים ציבור רחב של עולים ובמקרה הזה עולים מחבר העמים, ויושב פה נציג של ארגון "חזית הכבוד" שיכול אולי לספר על זה קצת יותר לעומק, בהחלט היינו רוצים לדעת.
קסניה סבטלובה: אני בטוחה שחבריי שותפים לזה להבין למה זה קורה.
קסניה סבטלובה: זה עניין משמעותי מאוד.
קסניה סבטלובה: כל ארגון יש לו לגיטימיות, כל ארגון שמייצג כמות כזאת או אחרת של אנשים, הקולות צריכים להישמע, גם אם אלה קולות שלפעמים צורמים ודורשים ושואלים שאלות לא נוחות.
יוליה מלינובסקי: כשיזמתי את הדיון הזה ביקשתי להתמקד בנושא התקנים, הנושא הניהולי.
יוליה מלינובסקי: אני לא יכולה להתערב בנושא התוכן ואין ברצוני בכלל להתערב בזה.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת יוליה כל חבר כנסת יכול להגיד משהו.
קסניה סבטלובה: תוכן זה דבר אחרון שאנחנו יכולים להתערב בו.
יוליה מלינובסקי: אני לא מתערבת בזה.
אברהם נגוסה: אני מכוון את הדיון לכן אני מכוון לפי הנושא שקבענו.
יואל רזבוזוב: קודם כל אני שמח שהדיון הזה מתקיים, אם הוא מתקיים סימן שישנן בעיות, גם אני לא פעם מקבל פניות ללשכתי כמו חבריי, אבל יש גם מחמאות.
יואל רזבוזוב: אנחנו כאן בשביל לפתור את הבעיות אז אם אנחנו מתמקדים בנושא התקנים, אני שמעתי עכשיו מחברת הכנסת מלינובסקי – אמנם איני יודע ממי נלקחו הנתונים – אבל בשביל תפקוד נורמלי צריכים עוד חמישה תקנים וחמישה תקנים זה פחות ממיליון ₪.
יואל רזבוזוב: אני יכול להגיד לכם שזו אפילו לא טעות סטטיסטית, בשום תקציב.
יואל רזבוזוב: גם לא בתקציב של משרד הכי קטן זה לא טעות סטטיסטית.
יואל רזבוזוב: אלה באמת סכומים שאפילו מצחיק לדבר עליהם, אנחנו רואים איזה העברות כספים נעשות בשנייה אחת.
יואל רזבוזוב: רק היום בעשר בבוקר, אני לא אכנס לדברים פוליטיים, אבל ביד אחת נתנו 750 מיליון ₪ לסקטור מסוים והורידו 5.5 מיליארד ₪ ב- - -.
יוליה מלינובסקי: זה הכל ענין של רצון אתה אומר.
יואל רזבוזוב: זה הכל עניין של סדר עדיפויות ורצון טוב ואני חושב שרדיו רק"ע זה רדיו לקליטת עליה, אני חושב שיש פה ציבור שלם ולא קטן שחייב את הרדיו הזה, הוא פשוט לא יכול בלעדיו.
יואל רזבוזוב: אני שומע ומקבל לא מעט פניות שאנשים פשוט חייבים את הרדיו.
יואל רזבוזוב: זה המקור, בין היחידים שלו לקבל את החדשות ולא רק אקטואליה, גם בידור.
יואל רזבוזוב: כך שאני חושב שיש כאן מגוון של חברי כנסת ממפלגות שונות, אין כאן קואליציה ואופוזיציה, אני חושב שיש כאן מספיק כוח בשביל להתערב, חס וחלילה לא בתוכן, לא מעניינת אותנו ההתערבות בתוכן אבל כן לתת מענה הולם לציבור שלם ולא קטן שחייב את הרדיו הזה.
יואל רזבוזוב: כמובן שנצטרך לשמוע כאן את אנשי המקצוע שיגידו איפה הם רואים את הבעיה ומה צריך להוסיף ומה לא, אבל חשוב שבאמת ניתן מענה ולא נוותר כי באמת צריכים את זה.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת לשעבר שמעון סולומון בבקשה.
23633: תודה אדוני היושב ראש, חברי כנסת, מנכ"ל.
23633: קודם כל, זו פעם שניה השבוע שאני פה, אני מפחד שלא אתרגל לזה בסוף.
23633: אני צריך להרגיע קצת את עצמי אבל אתמול הייתי פה וגם היום, אחרי כמעט חצי שנה, שבעה חודשים שלא הייתי כאן בכלל.
23633: הרבה שאלו אותי מה אני עושה היום, אני עוסק בחינוך בארץ ובחו"ל ומאוד מרוצה תודה לאל.
23633: כולנו מכירים את רק"ע מכל הזוויות של עולים חדשים והמטרה של רק"ע זה לא מסחרי כמו שנאמר, זה בשביל באמת שיהיה משהו חיוני לעולים החדשים שיבינו את מה שקורה בארץ ואולי גם יותר מעבר להבנה, להעביר מסרים וכולי.
23633: אני באתי לדבר היום על השפה תיגריניה.
23633: יש בשפה האמהרית כמובן את השידור בתוך רק"ע ובזמן התאגיד כשהיו דיונים על התאגיד ועל הרפורמות וכולי, אותן דקות בודדות שהיו לשפה התיגריניה, שזה בערך 30% מתוך אוכלוסיית יוצאי אתיופיה שהחיוניות שלה היא באמת כמו כל קבוצה אחרת, ומאז הדיונים על התאגיד ועל השינויים ועל הרפורמות שהיו אז, 2013-2014, בעצם גם אותן דקות שהיו נעלמו לגמרי.
אברהם נגוסה: בדיון הקודם דיברנו על זה ואני זוכר שבתאגיד אמרו שהם מוכנים לקחת מישהו שדובר תיגרית, ושהם ייענו.
אברהם נגוסה: אני מאוד מופתע שעד עכשיו, מה הסיבה שאין עובד או שדרן בשפה התיגרית?
23633: אני רוצה להבהיר גם, אנחנו לא מדברים על תוספת, לא מדברים על מיליונים.
23633: אנחנו צנועים, יואל, ממש להחזיר את מה שהיה.
23633: מה שקרה זו בעיה טכנית, באותה שנה זה שעבד 20 שנה יצא לפנסיה, לא הספיק, יש אלף סיבות, אבל בתקופה הזאת שמישהו לא נכנס בשביל למלא את המקום שהיה, לכן אני חושב שצריך לראות, אנחנו לא מבקשים תוספת ולא לשדרג ולא להרחיב, אולי אחר כך נדבר על זה, אבל לפחות להחזיר את מה שהיה, כי בגלל בעיה טכנית, בגלל שמישהו פרש ובתקופה שלו הוא לא דאג, יש 1001 סיבות, אבל אמרנו זה ציבורי אז אנחנו צריכים לדאוג, כי יש קבוצה מאד גדולה ובעידן הזה היום שיש לנו בעיות נוער וחברה - - -
אברהם נגוסה: הייתה הסכמה בדיון הקודם ואני רוצה לדעת למה זה מתעכב.
אברהם נגוסה: אני רוצה שיענו אחר כך, כשנגיע אליהם.
אברהם נגוסה: אבל בדיון לא ראיתי התנגדות לנושא, כולם מבינים את הצורך ואין מחלוקת.
אברהם נגוסה: למה עד עכשיו זה לא קיים.
23633: זהו, אנחנו צריכים באמת לשמוע מכם באופן די קונקרטי למה, אני לא חושב שצריכה להיות בעיה, ויש לנו שדרנים גם.
23633: אני רק רוצה להביא מהציבור, אני באמת מאוד מעורב בקהילה, המרמור והכעס שיש, אומרים שיש סבלנות אבל יש ממש חוסר הבנה, אנשים בשטח לא מבינים איך פתאום ביום אחד במקום לשדרג, לשפר, שמעתם את השיחה פה, זה לשפר ולשדרג, אז למה אנחנו צריכים ללכת אחורה גם את מה שיש, אותן דקות בודדות?
23633: יש קבוצה קטנה, שקטה, חלוצית, שעלתה בין הראשונים שנמצאת בתוך הבעיות, אני חושב שצריך - - -
אברהם נגוסה: שמעון הזמן קצר.
אברהם נגוסה: אין מחלוקת בנושא למיטב ידיעתי, לפי הדיון הקודם.
אברהם נגוסה: באותו זמן בתאגיד אמרו שלא מצאו אדם ולא התמודד וכל הדברים האלה, הם אמרו שיחפשו.
אברהם נגוסה: אברהם ירדן היה פה, לכן אנחנו רוצים לשמוע למה עד עכשיו לא יצא.
אברהם נגוסה: אני רוצה שנגיע לפתרון.
יצחק לאקברהן: רק להוסיף משפט אחד, גם פנינו במכתב לכל האחראים.
יצחק לאקברהן: זאת אומרת לא שתקנו, גם פנינו.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע מה הם יגידו.
אברהם נגוסה: נמצא כאן המדען הראשי של משרד הקליטה והוא מבקש להראות לנו מצגת שקשורה בנושא הדיון היום.
אברהם נגוסה: בבקשה ד"ר זאב חנין.
זאב חנין: תודה רבה ד"ר נגוסה.
זאב חנין: אני באמת התבקשתי לפני זמן מסוים מהמנכ"ל לעשות מחקר של צרכי תקשורת בקרב העולים.
זאב חנין: סיימנו את המחקר על צרכי תקשורת בקרב דוברי רוסית, אנחנו בעיצומו של המחקר לגבי דוברי צרפתית ואמהרית, אנגלית וספרדית, ועכשיו אני מבין שגם תיגרית.
23633: תמיד היה, זה העניין.
קריאה: חבל שאתה לא יודע.
זאב חנין: אני במקרה ד"ר ללימודי אפריקה אז אני יודע.
זאב חנין: אמנם השפה שלמדתי זו האוסה, אבל אני יודע שיש גם שפות אחרות.
זאב חנין: בכמה מילים, קודם כל השאלה היא באמת האם יש צורך לתקשורת בשפות זרות, כולל גם שפה רוסית, האם באמת יש התעניינות בקרב הציבור והאם באמת לאור הנתונים שקיבלנו אפשר לתת תשובה איפה הדברים עומדים.
זאב חנין: כפי שאתם רואים קיבלנו בברכה ב-27 השנים האחרונות כמיליון וחצי עולים, כשלושת רבעי מהם עולים מברית המועצות לשעבר.
זאב חנין: בשנים האחרונות כפי שאתם רואים המגמה היא אותה מגמה, כפי שאתם רואים פה משתי מדינות, רוסיה ואוקראינה, מגיעים בשנים האחרונות מחצית מהעולים, רבע מצרפת ורבע ממדינות אחרות אבל גם עולי אתיופיה בזמן האחרון, גם הזרם מתגבר אז כמובן צריך להתייחס גם לזה.
זאב חנין: אם נשאל האם יש ביקוש, אז הנה חבריי מוריי ורבותיי, יש לנו ליתר דיוק נכון להיום 1,014,595 עולים שחיים איתנו כרגע שהם דוברי רוסית, כולל דור שני, קצת יותר מ-100,000 נמצאים בחו"ל אבל לפי הערכה שעשינו לא מזמן לפחות חצי, ומחצי עד שני שליש זקוקים לתקשורת בשפה הרוסית ממדינת ישראל, כולל גם את הרדיו.
זאב חנין: אם אנחנו מדברים על גילאים, כמובן התקשורת בשפות קהילתיות, אם אפשר להגדיר בצורה כזאת זה בהחלט בעיקר לפי הסטיגמות למבוגרים יותר, אבל יש גם קבוצות גיל אחרות בקרב קהילת יוצאי ברית המועצות.
זאב חנין: השאלה היא האם באמת האנשים האלה עדיין משתמשים בשפה, בעבודה זה סיפור אחר אבל מה מדברים בבית, איפה שבאמת מקבלים את רוב התקשורת הטלוויזיונית, הרדיו והאינטרנט, כפי שאתם רואים גם הגילאים הצעירים שבין 18 ל-25 יותר מחצי משתמש בבית ברוסית וקצת עברית וכמובן השימוש בשפה הזאת עולה עם הגיל.
זאב חנין: אם תסתכלו עד כמה חשובה או לא חשובה להם העובדה שהילדים או הנכדים, אפילו אם אין עדיין, שידעו ויכירו את התרבות הקהילתית והשפה, בשנתיים שעשינו את המחקר, 2017 ו-2018 קיבלנו תמונה כמעט זהה של קרוב לשני שליש שעדיין מעדיפים, זה מאוד חשוב להם שלא רק הדור הזה, אלא גם הדור הבא תהיה לו אופציה לגשת לאלמנטים תרבותיים ותקשורתיים בשפה הזו.
זאב חנין: כל הזמן מדברים עכשיו על דור וחצי, אז תסתכלו מה הדור וחצי רוצה.
זאב חנין: הדור וחצי אומר לנו שהתקשורת בשפה הרוסות מאוד חשובה להם או די חשובה.
זאב חנין: בשביל מה, זה סיפור אחר.
זאב חנין: הבדיקה הנוספת שבדקנו, מביאה אותנו למסקנה מאוד מעניינת.
זאב חנין: הם מחפשים לא כי הם לא יודעים עברית או אנגלית או שפה אחרת, אלא מחפשים אינפורמציה לכל השפות כי ברוסית הם יכולים לקבל מה שאין בשפה אחרת.
זאב חנין: זה גם כמובן די כפוף לשנת העלייה, אבל גם אלה שהגיעו בתחילת שנות התשעים עדיין מעוניינים בתקשורת בשפה הזו.
זאב חנין: הייתה שאלה האם ציבור דובר רוסית מתעניין באופן אישי, לא שאלנו אם בעד או לא בעד שיהיו את רק"ע, ערוץ 9, רדיו באמהרית עם אלמנטים של שידורים בתיגרית, אנגלית ספרדית וכולי, אלא שאלנו את השאלה "האם אתה באופן אישי זקוק לתקשורת בשפה הזו" וקיבלנו ב-2014, שלושת רבעי אמרו לנו כן, ב-2017 שני שליש אמרו לנו כן וב-2018 שנה לאחר מכן, זה כמעט הגיע למספרים גדולים יותר וזה לא משתנה, זה עדיין באותו עניין.
זאב חנין: אם תראו לגבי אמצעי תקשורת כמובן גם טלוויזיה, גם אינטרנט, גם תקשורת מודפסת וגם רדיו, תסתכלו מה קורה.
זאב חנין: אין לי מספיק אינטליגנציה להסביר מה קרה בשנה האחרונה, אבל יש קפיצה מאוד דרמטית בהתעניינות ברדיו.
לי-אור אברבך: קרה משהו בשנה האחרונה ברדיו.
לי-אור אברבך: אני חושב שקרה משהו מאוד ברור ברדיו.
זאב חנין: אתה יודע יותר טוב ממני.
זאב חנין: אם אתם מסתכלים על מה שנקרא, זה לא רייטינג, אל תתפסו אותי בלשון.
זאב חנין: אנחנו לא עשינו את הרייטינג, אנחנו עשינו מחקר סוציולוגי.
זאב חנין: כפי שאתם רואים רק"ע וגלגל"צ אלה שתי תחנות התקשורת שהן בביקוש גדול ביותר בקרב יוצאי ברית המועצות.
זאב חנין: קחו בחשבון גבירותי ורבותי, שיותר משליש מהאוכלוסייה דוברת הרוסית מאזינה לתחנת רדיו אחת.
זאב חנין: תנחשו איזו.
זאב חנין: מהבחינה הזאת השאלה האם יש צורך, התשובה היא כן.
זאב חנין: לדעתי הצנועה.
זאב חנין: אם נשאל את השאלה מה באמת קרה בשנים האחרונות, המחקר הראשון שזה מחקר פנים אל פנים ב-2013 נתן לנו את העובדה שקצת יותר מרבע מעולי ברית המועצות מגדירים את רדיו רק"ע כמה שנקרא הכפתור הראשון.
זאב חנין: אחר כך, בתחילת 2017 הייתה קפיצה, זה כמובן עדיין לא בגלל כל מיני שינויים אלא כנראה בגלל התעניינות, תמיד יש עניין למוצר חדש.
זאב חנין: אחר כך במהלך השנה לאחר מכן אנחנו רואים שהמספרים חזרו למה שהיה קודם.
זאב חנין: אם נעשה השוואה מבחינת הגילאים, אנחנו רואים שבמהלך השנה שעברה אכן יש הצלחה מבחינת התוכן.
זאב חנין: הצליחו להביא את האוכלוסיות החדשות שהיו פחות מחוברות לרדיו רק"ע, קודם כל צעירים ומה שנקרא young adults, וגילאי ביניים מוקדמים.
זאב חנין: אבל יחד עם זאת יש הפסד של גילאים מבוגרים יותר.
אברהם נגוסה: תקצר כי הזמן שלנו קצר.
זאב חנין: אני מבין.
זאב חנין: קטונתי מלהביא מסקנות ניהוליות ואדמיניסטרטיביות, שזה כנראה אותו דבר, אבל נראה לי שאלה שאומרים פה שכנראה יש לנו פה הצלחה משמעותית מבחינת התוכן ובעיה מבחינה ניהולית וכנראה הפתרון לבעיה זה ריכוז המשאבים התקנים והתוכן באותן ידיים, אני חושב שכנראה יש לזה משמעות.
אברהם נגוסה: נשמע את השדרן צבי זילבר.
צבי זילבר: אני שדרן לשעבר.
צבי זילבר: הגעתי מוקדם יותר לדיון וישבתי עם אנשים וכולם שאלו אותי למה התפטרתי ולמה אני פה.
צבי זילבר: אותה הסיבה.
צבי זילבר: לדעתי השידור הציבורי בשפה הרוסית גוסס.
צבי זילבר: התפטרתי מאותה סיבה מרדיו רק"ע לפני שלושה חודשים.
צבי זילבר: לפני כן עבדתי חמש שנים ברשות השידור, אני עובד רשות השידור לשעבר, עברתי לתאגיד ומה שאני רואה שתחנת הרדיו ברוסית שינתה את הדנ"א שלה.
צבי זילבר: לפי דעתי יש פה בבסיס אסטרטגיה שגויה שנולדה תוך אי הבנה מוחלטת של הציבור והצרכים שלו.
צבי זילבר: של ציבור המאזינים שלנו והצרכים שלו.
צבי זילבר: רדיו רק"ע בזמנים של רשות השידור מאז 1991 כשהתחנה הזאת נוסדה, בעצם התפקיד של השידור בשפה הרוסית היה להעביר לאנשים אינפורמציה אקטואלית עדכנית על מה שקורה בישראל, לא רק לאנשים שלא מבינים את השפה אלא גם לאנשים שאוהבים לקבל את האינפורמציה בשפה הרוסית והיום זה נהיה תחנת רדיו לעניים, לעלובים, לאנשים טיפשים, לאנשים תלויים, ובעצם אפשר להגיד אנשים סוג ב'.
צבי זילבר: אני לא יודע אם זה נעשה במכוון או שזו פשוט שגיאה בקונספט, לא יודע, אבל קובעי המדיניות והאסטרטגיה של השידור הציבורי בשפה הרוסית היום לא יודעים רוסית, לא מבינים רוסית ולא מבינים את הייחודיות של המגזר.
יוליה מלינובסקי: סליחה, אבל זה היה בתנאי המכרז, שמי שצריך לנהל את רדיו רק"ע צרך להיות דובר רוסית.
יוליה מלינובסקי: זה היה תנאי סף.
יוליה מלינובסקי: אז איך יכול להיות שמי- - -
מיכאל אולשנסקי: דובר על בוריה.
מיכאל אולשנסקי: אלה שני דברים שונים.
יוליה מלינובסקי: לדעתי היה ברור.
יוליה מלינובסקי: אני יכולה לבדוק את זה, אבל היה כתוב שם, היה מכרז, ניגשו הרבה אנשים ואחד מתנאי הסף היה דובר רוסית.
יוליה מלינובסקי: כי אי אפשר לנהל תוכן ברוסית כשאתה לא יודע רוסית.
טלי פלוסקוב: אנחנו נשמע, אולי יש כוונה למנות מנהל.
טלי פלוסקוב: נשמח לשמוע.
אברהם נגוסה: הזמן שלנו רץ תנסה לסכם.
צבי זילבר: המאזינים שלנו צריכים תוכן נורמלי, אקטואלי, עדכני בשפה רוסית ספרותית, בשפה רוסית נאותה, גבוהה, ולא כפי שלפעמים זה קורה אצלנו.
צבי זילבר: בזמנים של רשות השידור בשעה 7:00, כשהתחילו השידורים בשפה הרוסית אחרי מבזק החדשות הייתה סקירת עיתונות בבוקר, כמו שיש בתחנות רבות.