GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דבורה ליאון: מה שנפלא זה שהפדרציה היהודית שולחת כל שנה נציגים לישראל להיפגש עם מנהיגי הקהילה, לשמוע מהם איך מתקדמת התוכנית ולשתף את המידע הזה עם הקהילות שלהם מוונקובר ועד הליפקס; לדבר על מה שקורה בישראל גם עם הקהילות היהודיות בקנדה וגם עם הקהילה הרחבה יותר.
דבורה ליאון: תמיכת הקהילה היהודית הקנדית בישראל היא איתנה ומלווה לא רק במילים אלא גם במעשים.
דבורה ליאון: למרות שיש סיבה לחגוג, עדיין יש הרבה עבודה ולצערי מורשת יהודי קנדה לא מחוסנת, כפי שמתרחש ברחבי העולם, בפני אנטישמיות.
דבורה ליאון: שרת החוץ שלנו קריסטה פרלינלד דיברה בהזדמנויות רבות וגם בנאומה האחרון בקונגרס היהודי העולמי מה עושה קנדה כי להילחם באנטישמיות.
דבורה ליאון: אנחנו הקנדים יודעים שגיוון הוא החוזקה שלנו אבל זו גם המציאות כשמסתכלים על המארג החברתי שלנו.
דבורה ליאון: מה יותר חשוב?
דבורה ליאון: ההבחנה שלפי דעתי גם הועדה הזו צריכה לעשות מדי פעם היא הכללה.
דבורה ליאון: הכללה היא בחירה ועבודה קשה.
דבורה ליאון: צריך לשים לב כל הזמן.
דבורה ליאון: אבל זו השאיפה של קנדה והממשלה הקנדית עובדת קשה כדי לשמור על זכויותיהם של כל אזרחיה – להיות חופשיים לנהוג לפי אמונתם ותרבותם.
דבורה ליאון: אנחנו עובדים קשה גם מבחינה בינלאומית בנושא הזה.
דבורה ליאון: קנדה תמכה במספר יוזמות בשיתוף עם ישראל וארצות הברית לזכור וללמוד מהשואה, לשפר את החינוך בקשר להשמדת עם ולהתנגד לאנטישמיות.
דבורה ליאון: אנחנו חברים אקטיביים בברית הבינלאומית לזיכרון השואה והיה לנו תפקיד חשוב בהשלמת ההגדרה של המילה אנטישמיות בה משתמש אותו ארגון.
דבורה ליאון: אנחנו עובדים עם אחרים שההגדרה הזו תתקבל על כולם.
דבורה ליאון: קנדה היא גם תורמת גדולה לאונסקו עבור תוכניות חינוך בנושא השואה.
דבורה ליאון: בשעה שארצות החברות באונסקו נוקטות לצערי בגישה אנטי ישראלית די בקביעות, קנדה ממשיכה לעבוד קשה להתנגד להם על ידי חיזוק הצוות המקצועי באונסקו ובתוכניותיו לחלוק כבוד לעם היהודי.
דבורה ליאון: אנדרטת הלאומית לשואה באוטווה, אשר אני מקווה שיצא לכם לראות, מבטיחה שהקנדים ימשיכו לראות ולזכור את השואה ואת התרומה הענקית של ניצולי השואה לקנדה.
דבורה ליאון: כמו כן, במוזיאון המלחמה בקנדה יש תצוגה על הספינה סנט לואיס.
דבורה ליאון: הסיפור שלה מתואר בתערוכה שנפתחה השנה ובעקבות העבודה הנפלאה של משפחת אספר יש לנו מוזיאון ברמה עולמית לזכויות האדם בוויניפג.
דבורה ליאון: המוזיאון הזה לזכויות אדם עובד בצמידות רבה עם יד ושם על נושאים רבים שהזכרנו מקודם בקשר ללימודי השואה אבל גם לקבל הבנה מעמיקה יותר לגבי קהילות, כיצד הם משתמשות במוזיאונים כדי להרחיב את הפרספקטיבה וההבנה של אנשים.
דבורה ליאון: אסור שבאף מקום בעולם לא תהיינה דעות קדומות, אלימות, חוסר סובלנות, רצח עם ורדיפות.
דבורה ליאון: אתם כמובן כבר יודעים זאת, אבל שיתוף הפעולה בין קנדה לישראל עוזר לקנדים להבין זאת טוב יותר.
דבורה ליאון: אני רוצה לשתף אתכם בדבריה של אישה קנדית צעירה שהשתתפה בשנה שעברה במצעד החיים.
דבורה ליאון: מה שהיא אמרה היה כל כך עמוק שאנחנו משתמשים בזה בכמה מתערוכות השואה שלנו.
דבורה ליאון: בשעה שהיא ישבה והתבוננה במחנות היא אמרה לעמיתיה, לחבריה הצעירים לספסל הלימודים: "יש עוד מישהו שחש שבסוף היום הלבבות שלנו למדו לגדול באותו רגע בו הם נשברו?"
דבורה ליאון: אני חושבת שזו תזכורת נהדרת לכולנו כמה זה חשוב לזכור, להכיר, להיות כנים לגבי הטעויות שעשינו בעבר ולהיעזר בניסיון הזה לדחוף את עצמנו קדימה.
דבורה ליאון: ראש הממשלה טרודו הדגיש את מחויבותה של קנדה למולדת בטוחה לעם היהודי.
דבורה ליאון: אני יודעת שכולם רואים את ישראל כמקום מקלט ליהודים במצוקה בכל רחבי העולם, אבל שיהיה ברור שגם קנדה רוצה להיות מוכרת כמקלט לעם היהודי; שאזרח יהודי קנדי חייב להרגיש מוגן, בטוח ומחוזק על ידי החוק, הממשלה והחברה שלו כמו כל אזרח קנדי אחר.
דבורה ליאון: כפי שהוזכר כאן, אנחנו בעל ברית חזק וידיד קרוב של ישראל, אנחנו ממשיכים בדרכנו המשותפת והמועילה שמקדמת את שתי המדינות במשך 70 השנים האחרונות.
דבורה ליאון: אני יכולה להמשיך ולדבר על הדברים הרבים הקורים במערכת היחסים לגבי התקדמות בנושא החידושים, בנושא הסחר החופשי (חתמנו על הסכם לאחרונה), במספר חילופי תוכניות אמנות ותרבות, הסכם ה-60 שיש לנו בין אוניברסיטאות בקנדה ובישראל, חילופי הסטודנטים וכן אדוני היו"ר חלק מהישראלים הללו יהגרו לקנדה, אבל זה ישתווה לקנדים שעושים עלייה.
דבורה ליאון: כפי שאמרתי, אנחנו חולקים.
דבורה ליאון: אני רוצה שנייה לדבר על ה-BDS ולומר שהממשלה שלנו מתנגדת בחריפות לתנועה הזו.
דבורה ליאון: זוהי הצהרה שהוצאה על ידי הממשלה שלנו ב-2016 שחזרה והדגישה שחרם וסנקציות אינם מקובלים על בית הנבחרים ומבקשת מהממשלה לגנות כל מאמץ של ארגונים קנדיים, קבוצות או אינדיבידואלים לעודד את תנועת ה-BDS בקנדה או מחוצה לה.
דבורה ליאון: אני רוצה שתדעו ש-90% מהפרלמנט שלנו הצביעו בעד ההחלטה הזו.
דבורה ליאון: העם הקנדי עומד לצד ישראל והממשלה הקנדית עומדת לצידה של ישראל ללא קשר למפלגת השלטון.
דבורה ליאון: ואחד הדברים שאני מקדמת באופן קבוע כשגרירה, הוא לוודא שישראל לא תעבור תהליך של פוליטיזציה בקנדה כאילו זה נושא מפלגתי.
דבורה ליאון: מבחינת ישראל אין לכך כל יתרון.
דבורה ליאון: יחסי ישראל-קנדה היו כל כך חזקים ב-70 השנים האחרונות ואפילו לפני כן.
דבורה ליאון: גיליתי שבן-גוריון התאמן בקנדה עם הצבא הבריטי לפני הקמת מדינת ישראל.
דבורה ליאון: יש לנו הרבה קשרים והם ימשיכו להיות חלק מהבסיס שמחזק את שתי המדינות.
דבורה ליאון: כשגרירת קנד,ה חשוב לי כל הזמן לספר את הסיפור הקנדי-ישראלי וזה מה שעשיתי בשלושת החודשים האחרונים כסיירתי לרוחבה של קנדה.
דבורה ליאון: ומה שאני רואה בכל עיר בה אני מבקרת זה פוטנציאל גדול.
דבורה ליאון: פוטנציאל של עבודה משותפת של האוניברסיטאות שלנו, שהדור הצעיר שלנו ילמד סובלנות והכללה, שהמנהיגים הפוליטיים והעסקיים שלנו וגם מנהיגי הקהילות שלנו יעמדו ויתנגדו לנאומי שנאה, לאנטישמיות, פוביה מאיסלאם שזה גם נושא איתו אנו מתמודדים, ולקדם את שתי החברות קדימה.
דבורה ליאון: הרשו לי לסיים עם נושא אחד שאני חושבת שהוא מאד רלוונטי לוועדה הזו – מחפשי המקלט כאן בישראל – הקהילה האריתראית והסודנית.
דבורה ליאון: קנדה עובדת ביחד עם ארגון פיפה ועם נציגי הממשלה הישראלית ומתמודדת עם הנושא הזה בדרך שאנו חושבים שהיא תומכת בישראל.
דבורה ליאון: קנדה קלטה ב-4 השנים האחרונות בערך 1,000 אריתראים וסודנים בכל שנה.
דבורה ליאון: אנחנו ממשיכים לבדוק את המספרים האלה ומנסים ביחד עם הממשלה שלנו למצוא דרך לעזור לישראל לטפל בנושא הקליטה שמדאיג מאד את הממשלה הישראלית.
דבורה ליאון: נמשיך לעשות זאת.
דבורה ליאון: דיברתי עם השגריר בקנדה ועם שגרירים אחרים בניסיון לשכנע אותם להיפגש אם הממשלה הישראלית ולמצוא דרך כדי להבטיח מציאת פתרון שיעבוד גם עבור האריתראים והסודנים וגם עבור ישראל.
דבורה ליאון: כקנדים, ושוב זה רלוונטי לוועדה זו, אנחנו מודעים לכך שאנחנו מוקפים על ידי שלושה אוקיינוסים גדולים וקרים.
דבורה ליאון: השכנה שלנו בגבול הדרומי היא די ידידותית רוב הזמן ולכן איננו מתמודדים עם בעיות הגירה או בעיות פליטים שאיתם מתמודדות מדינות אחרות.
דבורה ליאון: לכן אנחנו מתייחסים לנושאים האלו בצניעות רבה.
דבורה ליאון: אני חושבת שבנושא הזה קנדה הצליחה לעבוד בצורה טובה עם ישראל ואני גם אשמח להמשיך לעבוד על זה עם הועדה שלכם.
דבורה ליאון: לסיכום, ברצוני לומר שהקהילה היהודית בקנדה (400,000 וגדלה במהירות) מעשירה ומשפרת את קנדה.
דבורה ליאון: גם הישראלים הקנדים שהגיעו לאחרונה והתיישבו בקנדה מעשירים אותה.
דבורה ליאון: היחסים עם ישראל גם מעשירים אותנו.
דבורה ליאון: הדבר היחיד שמדאיג אותי בתור שגרירה הוא שסיפור היחסים בינינו אינו מסופר מספיק בישראל או בקנדה.
דבורה ליאון: ולכן שמחתי מאד לשתף אתכם ואת הכנסת בתערוכה הזאת ואני מאד מקווה שתהיה לכם הזדמנות לצפות בה.
דבורה ליאון: אבל היו בטוחים שחלק מעבודתי ועבודת הצוות שלי בשגרירות הוא לספר לאזרחי קנדה את הסיפור של ישראל ועל יחסיה הקרובים עם קנדה.
דבורה ליאון: בנאומי במסע שלי ברחבי קנדה אני שוב ושוב אומרת לקנדים שלא רק שהיחסים עם ישראל מחזקים אותנו, אלא שאני מאמינה שישראל וקנדה ביחד יצליחו לרפא את העולם.
דבורה ליאון: אדוני היו"ר הייתי רוצה שדר' פרידמן יגיד כמה מילים על התערוכה.
אברהם נגוסה: כן, אני אתן לו את רשות הדיבור, הוא נמצא ברשימה.
אברהם נגוסה: אני רוצה להודות לאנשים שנמצאים כאן, נציגי משרד החוץ ונציגי ארגונים שונים כגון "נפש בנפש", קרן הידידות, קרן אספר ועוד.
אברהם נגוסה: בשביל הפרוטוקול, נושא מחפשי המקלט עליו דיברת אינו חלק מהוועדה שלנו ואומר לך מדוע.
אברהם נגוסה: כאשר אנחנו מדברים על עלייה, קליטה ותפוצות הכוונה היא להגירה יהודית.
אברהם נגוסה: כפי שאת יודעת לישראל אין חוק הגירה.
אברהם נגוסה: יש לנו את חוק השבות המאפשר לכל יהודי לבוא למדינת ישראל, שזה דבר ייחודי לישראל.
דבורה ליאון: כמובן.
אברהם נגוסה: הכנסת כן מטפלת בנושא הזה, אולם זה באחריות ועדת הפנים והביטחון.
אברהם נגוסה: אשמח להעביר ליו"ר הועדה את היוזמה שלך בקשר לנושא הזה.
דבורה ליאון: תודה רבה, כן, זה חשוב.
אברהם נגוסה: רק רציתי להבהיר את הנושא.
אברהם נגוסה: בבקשה דר' צ'ארלס פרידמן.
צ'ארלס פרידמן: תודה רבה אדוני היו"ר.
צ'ארלס פרידמן: זוהי זכות בשבילי להיות נוכח כאן
צ'ארלס פרידמן: ביחד עם השגרירה ולדבר על התערוכה הזאת.
צ'ארלס פרידמן: לפני שאעשה זאת ארצה להוסיף עוד שתי הערות לדברי השגרירה.
צ'ארלס פרידמן: ראשית, לא רחוק מכאן יש רחוב שנקרא דב יוסף.
צ'ארלס פרידמן: דב יוסף היה המושל הצבאי של ירושלים וחבר בקבינט הישראלי בראשית דרכו.
צ'ארלס פרידמן: הוא נולד במונטריאול.
צ'ארלס פרידמן: שנית, לא מזמן הייתי בהרצאה של דיקן מישראל והוא ניבא שקנדה תעבור את צרפת מבחינת גודלה של הקהילה היהודית ותהיה השלישית בגודלה בעולם.
צ'ארלס פרידמן: כקנדי גאה וכישראלי גאה אני שמח להיות כאן כנציג של טובה לינץ' שהייתה הכוח המניע של היוזמה הזו.
צ'ארלס פרידמן: טובה הייתה כאן לולא התחייבותה הקודמת להיות עם הנכדים שלה בלוס-אנג'לס.
צ'ארלס פרידמן: כאשר דנו בחגיגות יובל ה-150 שנה של קנדה, טובה, ביחד עם אחרים, העלתה את הרעיון לעשות משהו להוקרת התרומה של הקהילה היהודית להיסטוריה של קנדה.
צ'ארלס פרידמן: זוהי יוזמה התנדבותית לגמרי אשר בעזרת מספר תורמים שכוללים כמובן את משפחת אספר, אשר איחדה מספר אנשים מדהימים שעשו עבודה נפלאה בכל הקשור לפיתוח הפנלים, פיתוח הרצאות שעליהן אדבר עוד מעט, העברת התערוכה למקומות שונים בקנדה כשנקודת ההתחלה הייתה במספר מקומות באוטווה.
צ'ארלס פרידמן: יש גם אתר באינטרנט בשתי השפות הרשמיות שלנו – אנגלית וצרפתית כדי שזה יהיה נגיש לכל מי שמעוניין לראות מהי התרומה של הקהילה היהודית לקנדה.
צ'ארלס פרידמן: השגרירה דיברה הרבה על כך ואני חושב שזה די ברור גם דרך הנאום שלה וגם דרך הפנלים כמה היהודים תרמו לאורך השנים וגם מה היו הקשיים.
צ'ארלס פרידמן: המעורבות שלי התחילה בקיץ שעבר כשהייתי באוטווה ועשיתי פרזנטציה על לואיס רמינסקי שהיה אחד מאותם יהודים והיה הנגיד השלישי של בנק קנדה (דומה לבנק ישראל).
צ'ארלס פרידמן: הוא היה אדם דגול ויש המאמינים שהוא היה הנגיד השני לולא האווירה האנטישמית באותה תקופה.
צ'ארלס פרידמן: בתחקיר שעשיתי אין הוכחה חותכת, אבל יש הרבה עדויות לכך.
צ'ארלס פרידמן: הוא נעשה נגיד בשנת 1961 והיה נעשה נגיד בשנת 1954 לפני ג'יימס קווין, את זוכרת את המחלוקת של קווין.
צ'ארלס פרידמן: בכל מקרה, זכיתי להכיר אותו לאחר שהצטרפתי לבנק קנדה, הוא בדיוק פרש.
צ'ארלס פרידמן: הוא כיהן כראש ועדת הגיוס ביערות גרפטון (Grafton woods) היכן שקרן המטבע הלאומית והבנק הלאומי נוסדו.
צ'ארלס פרידמן: לפני כן הוא עבד בחבר הלאומים.
צ'ארלס פרידמן: הוא חזר לקנדה כדי לעבוד בבנק קנדה כסגן הנגיד והיה שגרירה של קנדה בקרן המטבע הלאומית והבנק הלאומי ובסופו של דבר נעשה נגיד הבנק.
צ'ארלס פרידמן: הוא היה אדם נפלא ומאד מוערך על ידי הבנק.
צ'ארלס פרידמן: הוא גם היה ציוני נלהב.
צ'ארלס פרידמן: הוא היה אדם מאד חשוב בחיי.
צ'ארלס פרידמן: אני רוצה להזכיר עוד כמה אנשים שהיו מעורבים, אבל כמו שאמרתי טובה הייתה הרוח החיה מאחורי הפרויקט.
צ'ארלס פרידמן: היא ישראלית גאה וקנדית גאה.
צ'ארלס פרידמן: היא הבינה את חשיבות הדבר וכפי שאתם יכולים לראות מהפנלים שנעשתה כאן עבודה נהדרת ותרומה חשובה לחגיגות ה-150.
צ'ארלס פרידמן: תודה רבה.
אברהם נגוסה: אני קורא לחברת הכנסת דר' ענת ברקו שהיא יו"ר אגודת הידידות הבין-פרלמנטרית ישראל-קנדה לשאת את דבריה.
ענת ברקו: תודה דר' נגוסה.
ענת ברקו: זהו עונג עבורי להיות כאן היום עם חברתי השגרירה, היא מדהימה ואני חושבת שמערכת היחסים שלנו כל כך הדוקה שכאשר חבר הכנסת יואל חסון ואני ביקרנו בקנדה ראינו כל כך הרבה דברים דומים ברוח הקנדית שהזכירה לנו את הרוח הישראלית.
ענת ברקו: אני חייבת להודות שאנחנו צריכים לשים את יהודי קנדה ויהודי ארצות הברית על אותה רמה.
ענת ברקו: אני מרגישה לפעמים שהציונות הטהורה בה נתקלתי שם, בעזרה של הממשלה, של הפרלמנט, התמיכה (לא מהמפלגות) הבלתי מעורערת של העם הקנדי – הייתה מדהימה.
ענת ברקו: ביקרנו בפדרציה היהודית וראינו את התערוכה.
ענת ברקו: הם גם עושים עבודה מצוינת.
ענת ברקו: באירוע אחר פגשתי גם את מר הרפר, ראש הממשלה לשעבר.
ענת ברקו: אני חושבת שגם מר הרפר וגם מר טרודו, ראש הממשלה, הם חברים טובים של ישראל.
ענת ברקו: אנחנו רואים זאת כאשר הם מצביעים לטובתנו באו"ם ואנחנו מנסים לעזור לכם להיות חברים זמניים בועדת הביטחון.
ענת ברקו: אנחנו משתפים פעולה בתיקון עולם, פעולות בקניה שמבוצעות על ידי הפדרציה ו-CIJA (התערוכה) ביחד עם יהודי קנדה.
ענת ברקו: יש בינינו דיאלוג אסטרטגי ואני יכולה להגיד לכם כראש תת הועדה לאבטחת סייבר שאנחנו יכולים וצריכים לעשות יותר בנושאים האלה והתרגשתי לשמוע אותך מספרת על עלה המייפל ביחד עם מגן דוד.
ענת ברקו: אני חושבת שהמחווה הזאת היא מאד יפה ומגיעה מעומק הלב.
ענת ברקו: כאשר רואים את סמלה של קנדה, עלה המייפל ביחד עם מגן דוד יודעים שאנחנו באותו צד, תומכים אחד בשני ומשתפים פעולה.
ענת ברקו: יש לי משפחה גדולה בטורנטו ובמונטריאול.
ענת ברקו: הרבה יהודים עירקים עזבו את בגדד ישירות לקנדה.
ענת ברקו: ולכן מגיל מאד צעיר אני יודעת שקנדה וישראל חברות הכי טובות.
ענת ברקו: יש לנו ערכים דומים, גיוון, מדינה של מהגרים ורוח העם.
ענת ברקו: אני חושבת שאחד הדברים המשותפים לנו הוא רוח העם.
ענת ברקו: אנחנו נמצאים כרגע במצב מסובך.
ענת ברקו: יש את ההסכם האירני ואף אחד לא מדבר על מה שקורה כאן, אבל אנחנו רואים מה עושים האירנים ללא המטריה הגרעינית.
ענת ברקו: הנשיא טראמפ החליט למעשה לסגת מההסכם הגרוע הזה ואני יודעת שקנדה היא עדיין חלק מההסכם וכאשר אנחנו מדברים על טרור, על דמוקרטיה, על ערכים, על חופש אנחנו צריכים לדבר על מה שקורה עכשיו באירן בה אנשים הרעבים ללחם תורמים את כספם כדי לתמוך בטרוריסטים של חמאס, הג'יהאד האיסלמי, חיזבאללה, המיליציות השיעיות.
ענת ברקו: הם נמצאים בכל המדינות המקיפות אותנו – לבנון, סוריה, עירק, תימן.
ענת ברקו: אני אשמח אם תעשו יותר בנושא הזה מכיוון שאני חושבת שאירן היא איום לכל העולם ולא רק לישראל.
ענת ברקו: ישראל היא רק התירוץ, היא המכנה המשותף, האויב.
ענת ברקו: כמומחית ללוחמה בטרור אני זוכרת פעם אחת כשראיינתי טרוריסט אחד בכלא (ועשיתי הרבה ראיונות בכלא), הוא אמר לי אנחנו הפלשתינים ברי מזל.
ענת ברקו: כששאלתי אותו למה הוא ענה בגלל שהיהודים הם האויב שלהם.
ענת ברקו: אני חושבת שזה משהו שאנחנו צריכים לקחת בחשבון.
ענת ברקו: אירן היא האויב של העולם החופשי וגם של קנדה.
ענת ברקו: אני מקווה שתעשו מה שטוב עבור העולם המערבי, עבור העולם כולו, אפילו עבור האירנים.
ענת ברקו: תראו מה קורה.
ענת ברקו: כאשר אבי עזב את עירק הוא נמלט לאירן וגר שם שנתיים.
ענת ברקו: לאחר מכן הוא עשה עלייה לישראל.
ענת ברקו: באותו זמן אירן הייתה חברה טובה שלנו.
ענת ברקו: לא היינו אויבים.
ענת ברקו: אנחנו צריכים להגיד בקול רם שיש שם בעיה, שיש בעיה עם ההסכם האירני ואני מקווה שמה שאנחנו רואים כרגע יגרום לסילוק השלטון הגרוע הזה שהוא לא טוב לאירנים ולא לשאר העולם.
ענת ברקו: לגבי המלחמה באנטישמיות.
ענת ברקו: אני יודעת שקיבלתם את הגדרת IHRA (הגדרת העבודה לאנטישמיות), את יודעת על מה אני מדברת?
דבורה ליאון: כן.
ענת ברקו: בקשר לאותם מהגרים המגיעים מסודן, מאריתריאה וממקומות אחרים.
ענת ברקו: ישנם מהגרים רבים ופליטים המגיעים מהמזרח התיכון.
ענת ברקו: אני מקווה שהגישה ליהודים ולאנטישמיות לא תשתנה מכיוון שאנחנו רואים מה קורה עכשיו באירופה.
ענת ברקו: אנחנו צריכים לדאוג שהמצב הזה לא יקלקל את היחסים עם יהודי קנדה ולא יפגע בביטחונם.
ענת ברקו: אני חושבת שלאחר הדברים שאמרת כאן אין לי מה להוסיף לגבי התערוכה המצוינת שהבאתם לכאן.
ענת ברקו: זה כל כך טוב להבין ולקבל את כל האינפורמציה על ההיסטוריה, על התרומה, על הקשר העמוק בין ישראל לקנדה.
ענת ברקו: זה כבוד גדול לקיים את הדיון היום ולראות את התערוכה.
ענת ברקו: אני חושבת שהכנסת היא המקום החשוב ביותר להציג בו את התערוכה הזאת.
ענת ברקו: המקום הזה מכבד את התערוכה.
ענת ברקו: בעוד שבועיים אחזור מברלין ישירות לפגישה הזאת.
דבורה ליאון: של אגודת הידידות הבין-פרלמנטרית?
ענת ברקו: אני ראש המשלחת של ה-OSCE (הארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה) ואני חוזרת ישירות בגלל הפגישה הזאת של אגודת הידידות הבין-פרלמנטרית וזה יהיה נהדר.
ענת ברקו: תודה רבה ואני מאד שמחה שאת כאן ועשית עלייה.
ענת ברקו: תודה דר' נגוסה על שארחת את כולנו בדיון הזה.
אברהם נגוסה: אני מתכבד להזמין את נציגת משרד החוץ לשאת את דבריה.
ליאורה הרצל: תודה רבה.
ליאורה הרצל: אני רוצה להודות ליו"ר על האירוח שלנו ועל אירוח התערוכה הקנדית.
ליאורה הרצל: אני גם רוצה להודות לחברת הכנסת דר' ענת ברקו על תמיכתה ביחסים הקרובים בין ישראל לקנדה לאורך השנים בהתלהבות רבה עלי לומר אותה אני מאד מעריכה ואני בטוחה שהקנדים מעריכים זאת גם.
ליאורה הרצל: אני רוצה גם להודות לשגרירה ליאון על נאומך שהיה יוצא מן הכלל.
ליאורה הרצל: הזכרת שבשלושת החודשים האחרונים סיירת ברחבי קנדה ודיברת על היחסים בין ישראל לקנדה והבאת את המורכבות ואת נקודת המבט של ישראל לדיון הקנדי ואני רוצה שתדעי שאנחנו מאד מעריכים זאת.
דבורה ליאון: תודה.
ליאורה הרצל: אני לא אחזור על הנושאים מכיוון שאני חושבת שדיברת עליהם לעומק ובכנות רבה וזה מאד מוערך על ידינו.
ליאורה הרצל: כאשר אנחנו מתבוננים בהיסטוריה אנחנו מתבוננים בכל הצדדים ומכירים בהם מכיוון שזה למעשה מחזק את מה שאנחנו עושים היום ומה שנעשה בעתיד; וזה מה שעשית בצורה כל כך רהוטה.
ליאורה הרצל: אני רוצה לומר שקיום התערוכה הזאת בכנסת מראה את העניין של כולנו בחיזוק היחסים הללו בין קנדה לישראל.
ליאורה הרצל: זה גם מראה את העניין שיש לנו ביהודי קנדה.
ליאורה הרצל: אם להזכיר מספר אחד, 65% מיהודי קנדה ביקרו בישראל ואני בטוחה שזה המספר הכי גבוה בצפון אמריקה וזה אומר משהו על הקהילה ועל יחסה לישראל, אבל זה גם אומר משהו על הקהילה ויחסה לקנדה ועל מעורבותם ביחסים בין קנדה לישראל.
ליאורה הרצל: שנה שעברה חגגנו בקנדה 150 שנה לקנדה עם תערוכות ישראליות שונות, קונצרטים ועוד.
ליאורה הרצל: הזכרנו גם את מה שאת הזכרת מקודם שבן-גוריון היה הראשון שהתאמן באזור הליפקס עם הבריגדה היהודית של הצבא הבריטי ולמעשה הפקנו סרט מיוחד וקצר על כך, מאותו רגע ועד היום, עבור אותו אירוע.
ליאורה הרצל: מכל כיוון שאני מסתכלת עליו, באם אלו היחסים בין קנדה לישראל, ממשלת קנדה, הממשלות השונות כפי שהזכירה ענת בצדק, הממשלה הקודמת והממשלה הנוכחית וכמובן הפרלמנט, הם כולם יחסים טובים שאנחנו מעריכים ועלינו לשמור עליהם ולחזקם אז תודה שבאתם לכאן ותודה לכל המתנדבים של התערוכה המצוינת הזאת שאני מקווה שתוצג במקומות אחרים אחרי הכנסת כך שאנשים בישראל ידעו קצת יותר על יהודי קנדה ועל תרומתם.
אברהם נגוסה: נציגת קרן הידידות רוצה לומר משהו?
דניאלה סלומון: אני דניאלה סלומון ובשש השנים האחרונות אני הנציגה של ה-IFCJ, קרן הידידות הקנדית בישראל.
דניאלה סלומון: רוב התורמים שלנו בקנדה הם נוצרים, אבל בין 5% ל-7% הם תורמים יהודים.
דניאלה סלומון: התורמים הנוצרים הם אוונגליסטים אוהבי ישראל.
דניאלה סלומון: חלקם מגיעים לביקורים בישראל ואני תמיד שמחה לפגוש אותם, כך שזה לא רק הקהילה היהודית שתורמת אלא גם הנוצרית.
דבורה ליאון: הם מחויבים לישראל במידה רבה.
דניאלה סלומון: לחלוטין.
צ'ארלס פרידמן: המנהיג של הקרן לידידות הוא קנדי, רבי אקשטיין.
צ'ארלס פרידמן: הוא נהג לשחק עם הילדים שלי.
אברהם נגוסה: הוא קנדי?
אברהם נגוסה: הוא לא משיקגו?
צ'ארלס פרידמן: כן, הוא משיקגו אבל הוא גדל באוטווה.
צ'ארלס פרידמן: אביו היה חבר מאד טוב של אבי ז"ל.
אברהם נגוסה: שי, בבקשה.
שי אברמסון: תודה.
שי אברמסון: אני שי אברמסון מקרן אספר ואני מייצגת את קרן אספר בישראל כבר 15 שנה.
שי אברמסון: זוהי קרן קנדית מאד ייחודית שכל כך מאמינה בישראל שיש לה כאן ועדת משנה המייצגת אותה והיא פועלת בכל הארץ למען נוער בסכנה, יד ושם כמובן, IDC (הבינתחומי בהרצליה) היכן שיש לה מרכז ללימודי דיפלומטיה המלמדת צוות חדש של תלמידי תקשורת איך להציג את ישראל בעולם, שאין כאן גמלים ברחובות וכיוצ"ב.
שי אברמסון: כבוד הוא לי להיות כאן ולשמוע את הסיפורים האלה.
שי אברמסון: גם משפחתי במקור היא מקנדה, מקישינב כמובן, אבל הם הגיעו לקנדה לפני שהם עברו ללוס-אנג'לס ומאוחר יותר עברתי לישראל.
שי אברמסון: אני מסתכלת מסביב ורואה כל כך הרבה חברים ותיקים וזה כבוד לשבת לידם.
דבורה ליאון: שי, את חייבת לספר בקצרה, את הסיפור של הסבא רבא שלך.
שי אברמסון: טוב, בקצרה.
שי אברמסון: הסבא רבא שלי היה הסנדק של קישינב.
שי אברמסון: שמו היה משה וקסמן.
שי אברמסון: כשאני אומרת סנדק אתם בטח חושבים על המאפיה, נכון?
שי אברמסון: לאחר תוכנית קישינב הוא סיפר לחסידיו שהוא עובר לקנדה ו-200 משפחות הצטרפו אליו.
שי אברמסון: הם הגיעו לקנדה וקרוב המשפחה הכי מפורסם בקנדה הוא השחקן אל וקסמן.
שי אברמסון: החלק שלי במשפחה עבר ללוס-אנג'לס ונהיו פוליטיקאים.
אברהם נגוסה: אורית, בבקשה.
אורית סמואלס: אני אורית סמואלס, הגעתי לכאן מ-3 סיבות כשהכי חשובה היא, כדי לכבד את מורשת סבי, סם זלצברג.
אורית סמואלס: אני נכדתו הבכורה.
דבורה ליאון: כמובן, הוא מופיע בתערוכה.
אורית סמואלס: כן, לכן באתי.
אורית סמואלס: אני מצפה לראות את התערוכה.
אורית סמואלס: סבתי אמרה שכל מי שיגיע לישראל צריך ללכת לראות את התערוכה ואני הנציגה היחידה.
דבורה ליאון: את צריכה להצטלם ליד התערוכה.
אורית סמואלס: כן, אעשה זאת.
אורית סמואלס: היום הוא היה אמור לחגוג יום הולדת 90.
אורית סמואלס: הוא השאיר אחריו מורשת עשירה.
אורית סמואלס: הסיבה השנייה שאני כאן היא שאני עובדת בארגון שלוה בירושלים שהוא ארגון פנומנאלי וללא כוונת רווח.
אורית סמואלס: מי שהיו התורמים הראשונים לעזור למר קלמן סמואלס להקים את הארגון הזה היו יהלומים.
אורית סמואלס: אמי נולדה באדמונטון וגדלה בוונקובר.
אורית סמואלס: הסיבה השלישית שאני כאן היא כי אני מהיישוב אפרת.
אורית סמואלס: אני חברת מועצה ועודד רביבי מוסר לכם דרישת שלום חמה.
אורית סמואלס: הוא ישמח לארח אתכם באפרת מתי שתרצו.
דבורה ליאון: תודה רבה.
אורית סמואלס: זה בערך הכול, אני מצפה לראות את התערוכה.
אברהם נגוסה: יש עוד מישהו שרוצה לדבר?
אברהם נגוסה: אוקיי, הגענו לסיום.
דבורה ליאון: תזמון מושלם.
אברהם נגוסה: אני רוצה לסכם את הדיון הזה.
אברהם נגוסה: ראשית אנחנו מאד שמחים לארח אתכם כאן ומאד נהנינו לשמוע את דברייך.
אברהם נגוסה: תודה רבה ששיתפת אותנו במחשבותייך ורעיונותייך ושבאת לכנסת כדי להשתתף בדיון החשוב הזה, ותודה רבה גם על התערוכה.
אברהם נגוסה: ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות מעריכה מאד את הקשר החזק הקיים בין קנדה למדינת ישראל.
אברהם נגוסה: אנחנו מאד שמחים שיש מדינה עם ערכים דומים לשלנו של חופש, שלום וזכויות אדם לכולם.
אברהם נגוסה: הועדה מעריכה את התרומה של הקהילה היהודית בקנדה וכמובן גם לישראל.
אברהם נגוסה: כפי שאמרתי זה מאד חשוב שהקהילה היהודית שעברה לגור כאן היא הגשר בין שתי המדינות.
אברהם נגוסה: הועדה הזאת מאד מעריכה ומודה על תרומתם לחיזוק הקשר בין שתי המדינות ותרומת הקהילה היהודית לקנדה כפי שתיארת לפרוטרוט.
אברהם נגוסה: הועדה אסירת תודה לממשלת קנדה שעומדת לצידה של ישראל בזירה הבינלאומית, ולראש הממשלה שלכם אשר מדבר בצורה ברורה וחזקה נגד אנטישמיות ונגד ה-BDS כפי שמתבטא בחוק שהעברתם בפרלמנט שלכם נגד BDS.
אברהם נגוסה: הזכרת את מבקשי המקלט, ולמרות שהוועדה זו אינה מתעסקת בנושא הזה, אנחנו נעביר את הדברים לוועדה שמטפלת בנושא כך שהנושא יטופל.
אברהם נגוסה: נקודה נוספת שארצה להעלות היא שהוועדה הזאת חושבת שחשוב מאד ללמד את הדור הצעיר את הקשר ההיסטורי בין שתי המדינות.
אברהם נגוסה: אנחנו גם אסירי תודה לחברת הכנסת דר' ענת ברקו שלוקחת על עצמה לחזק את הקשר בין שתי המדינות באגודת הידידות הבין-פרלמנטרית.
אברהם נגוסה: אנחנו אסירי תודה לכולכם, למשרד החוץ ולארגונים אחרים אשר עושים עבודה נפלאה לחיזוק הקשר בין שתי המדינות ולרווחתן.
אברהם נגוסה: תודה שבאתם, הדיון הזה תם ונשלם, הישיבה נעולה.
אברהם נגוסה: שלום לכולם נא לשבת.
אברהם נגוסה: הזמן שלנו מוגבל, יש לנו שעה לדיון הזה ולכן אני רוצה להגיד מראש לכל הדוברים, לדבר בתמציתיות.
אברהם נגוסה: הכנסת מציינת היום את יום הזכויות לקהילה הגאה ואנחנו דנים באפליית להט"בים עולים מברית המועצות לשעבר, לבקשת חברת הוועדה מירב בן ארי.
אברהם נגוסה: האפליה מתבטאת בכך שזכויות להט"בים מברית המועצות לשעבר שנישאו במדינה שלישית בעיקר משום שלא יכלו לממש את נישואיהם בברית המועצות, נישואיהם אינם מוכרים במדינת מוצאם.
אברהם נגוסה: כנראה משום כך בני זוג אלה שהם בני זוג מאותו מין, אינם מורשים לקבל אשרת עלייה.
אברהם נגוסה: זכותם לעלות ארצה אינה ממומשת ובקשות לאיחוד משפחות מצד אחד מבן הזוג שזכאי עליה, מסורבות.
אברהם נגוסה: נראה כי רשות האוכלוסין אינה מאפשרת לממש את הנחיית שר הפנים משנת 2014 שנועדה להקנות מעמד עולה מתוקף חוק השבות, לבן זוג מאותו המין.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע את הגורמים ונראה איך אפשר לתת מענה לפגיעה כל כך קשה בזכויות האדם.
אברהם נגוסה: יוזמת הדיון לא הגיעה, אני בטוח שהיא מסתובבת כעת בוועדות ותגיע יותר מאוחר.
אברהם נגוסה: יחד איתי נמצאת חברת הוועדה חברת הכנסת קסניה סבטלובה, האם את רוצה להתייחס בשלב הזה?
קסניה סבטלובה: בוא נשמע קצת.
אברהם נגוסה: נציגי משרד הפנים מינהל האוכלוסין נמצאים כאן ומשרד הקליטה, יש גם משרדים אחרים.
אברהם נגוסה: נמצא מרגריטה פטרנקו נציגת האגודה לזכויות הלהט"ב.
מרגריטה פטרנקו: שלום.
מרגריטה פטרנקו: אני נציגת האגודה לזכויות להט"ב וגם אני נציגה של קהילה דוברי רוסית, אני מובילה פרויקט ללהט"בים דוברי רוסית ומטפלת בזוגות כאלה יום יום.
מרגריטה פטרנקו: רציתי להתייחס דווקא למה שהתחלת לומר.
מרגריטה פטרנקו: נכון שיש לנו הנחיית גדעון סער מ-2014, חוץ מזה הוגשה עתירה לבג"צ ב-2016 ועקב העתירה הזאת הכיר משרד הפנים בזכות של זוגות כאלה מעורבים, זאת אומרת שאחד יהודי ושני לא יהודי, הנשואים במדינה שלישית כלומר במדינה כמו דנמרק, בגלל שבמדינת המוצא שלהם לא מכירים בנישואים חד מיניים.
מרגריטה פטרנקו: עקב העתירה משרד הפנים רשות האוכלוסין הכיר גם בזכות של לא יהודי לקבל סטטוס עולה ואזרחות.
מרגריטה פטרנקו: אחרי העתירה הזאת, ב-2016, אני חייבת להגיד שעלו לארץ בצורה כזאת מוזרה כבר שבע זוגות ובאמת הגישו בקשה מסודרת למשרד הפנים ומשרד הפנים שוב מכיר בזכות של בן זוג לא יהודי, אנשים יושבים כאן הזוגות האלה, הם כבר קיבלו אזרחות.
מרגריטה פטרנקו: נשאלת השאלה למה אנחנו שוב מעלים את הסוגיה הזאת, למה אנחנו שוב מדברים על זה.
מרגריטה פטרנקו: קודם כל, גם אפילו כשהם מגיעים לישראל ומגישים בקשה לא בכל סניף אפשר לעשות את זה בקלות.
מרגריטה פטרנקו: יש לנו סניפים שבאמת אנחנו מצליחים אפילו בלי עורך דין לקבל את כל הזכויות ויש לנו סניפים שהפקידות אפילו לא מכירות את ההנחיה.
מרגריטה פטרנקו: הזוג נדרש לקחת עורך דין בצעד ממש ראשוני כדי להגיש בקשה.
מרגריטה פטרנקו: יש לנו גם סניפים כאלה, אבל מה שהכי חשוב, הזוגות עדיין לא יכולים לקבל אשרת עליה במדינת המוצא.
מרגריטה פטרנקו: הם מגישים את כל המסמכים בקונסוליה, עוברים בדיקות, בדיקת יהדות, קשר זוגי, ובן זוג יהודי מקבל אשרת עליה, בן זוג לא יהודי לא מקבל אשרת עליה.
אברהם נגוסה: מה קורה אם שני בני הזוג יהודיים?
מרגריטה פטרנקו: יהודים יכולים לעלות כיחידנים.
אברהם נגוסה: כל אחד בנפרד, לא בזוג.
מרגריטה פטרנקו: לא.