GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמוס רוזנצויג: אם אני עושה נכון את החשבון של 12% בערך של אנשים שנדחו ונאמר להם שאין להם זכאות, לגבי שאר הגורמים שעדיין לא קיבלנו את התשובה, זה נעשה בתהליך.
עמוס רוזנצויג: אז לגבי ההערה, קודם כל מרבית הבקשות התקבלו, חסר חתימה או חסר חותמת וכולי, כל השינויים הבירוקרטיים והפקידותיים האלה שהיו דרישות, אגב, זה לא שלא הייתה חתימה, הייתה חותמת של הפקיד, אבל הם ביקשו פרוצדורה מסוימת, שבנוסף לחתימה תהיה גם חותמת, דרישות ספציפיות, הייתה פה משלחת מרוסיה, היא הסבירה בדיוק מה הם מבקשים ברמה הבירוקרטית כדי שהטופס יניח את דעתם, אז התיקונים האלה נעשו כפי שראיתם, הייתה היערכות מסיבית, בכל סניפי המוסד לביטוח לאומי.
טלי פלוסקוב: שאלה לי אליך, ה-700 שנדחו, האם אתם יודעים מה הסיבות לדחייה ואם אנחנו עוזרים לאנשים כן לעשות בקשה חוזרת או לעזור להם כן להגיש?
עמוס רוזנצויג: אני אגיד שכבר כשהייתה פה המשלחת, הם באו ואמרו שהם גם לגבי אלה שנדחו, או לגבי אלה שלא הגישו מספיק פרטים הם עושים תהליך שנקרא תהליך של מיצוי זכויות, הם מנחים מה יש לעשות כדי להשלים את הפרטים החסרים, הם מציינים את זה - - -
טלי פלוסקוב: מי זה הם?
עמוס רוזנצויג: הקרן הרוסית.
עמוס רוזנצויג: כי בסך הכל קביעת הזכאות נעשית על ידי הקרן הרוסית.
עמוס רוזנצויג: הם צריכים לוודא שהנתונים שנמסרו הם אותנטיים, גם לגבי תקופת העבודה, גם לגבי מקומות העבודה, גם לגבי שיעור ההשתכרות, והם אלה שנותנים את הפרטים החסרים - - -
טלי פלוסקוב: זאת אומרת אתם כבר לא עושים שום דבר בשביל האנשים האלה, אתם כבר סומכים על הצד הרוסי שהם יעשו את המשך העבודה?
עמוס רוזנצויג: בהתאם לאמנה, הזכאות, היקף הזכאות נקבע על ידי הצד המשלם.
טלי פלוסקוב: זה ברור לי, אבל יכול להיות שאדם לא מילא משהו כי הוא לא ידע, השאלה אם אתם ממשיכים ללוות את אותו אדם בתהליך כדי שהוא כן בסוף יגיע למיצוי זכויות.
עמוס רוזנצויג: תלוי מה הדחיה.
עמוס רוזנצויג: למשל היו מספר די ניכר של בקשות של אנשים שלא עבדו ברוסיה, עבדו במולדובה, עבדו באוקראינה, ולכן הם נדחו.
טלי פלוסקוב: זה בסדר - - -
עמוס רוזנצויג: אז בדבר הזה התשובה היא ברורה.
עמוס רוזנצויג: יש מקומות שבהם אנשים מתבקשים לתת פירוט יתר לגבי מקום העבודה, ואין להם אפשרות או לא הצליחו לאתר את פנקס העבודה והם צריכים עזרה מול הארכיון ודברים כאלה, בדברים האלה אנחנו כן עוזרים להם, אומרים להם "תשמעו, אפשר לבקש בערוץ כזה או בערוץ אחר את הפרטים החסרים".
טלי פלוסקוב: אז במקרה כזה אתם כן ממשיכים ללוות את הבנאדם, זה חשוב מאוד.
עמוס רוזנצויג: בהחלט.
קסניה סבטלובה: רציתי לשאול אותך לגבי אותן הבקשות שהוגשו כבר בחודש אוקטובר, נובמבר, דצמבר, אנשים אומרים שהם לא מקבלים מענה מכם.
קסניה סבטלובה: זאת אומרת אתם עונים כשמתקשרים ומבררים, קודם כל אי אפשר כמעט להתקשר לביטוח לאומי, אבל כשכבר עונים אומרים ש"אין שום מידע לגבי זה ותמתינו בסבלנות".
קסניה סבטלובה: אז מה המערך של הבדיקה, איפה הדברים עומדים, כי הרי מישהו שהגיש באותו זמן עם מישהו אחר, ששניהם הגישו בחודש אוקטובר, אחד קיבל ואחד לא קיבל, מה המעמד וכיצד בעצם המנגנון הזה עובד כי אנשים מבוגרים, צריכים לדעת שהם יכולים לקבל מענה, הם יכולים להמתין, אבל צריכים לדעת למה ומה התהליך בדיוק.
טלי פלוסקוב: מישהו צריך באמת ללוות אותם כדי להסביר להם מה בדיוק הם צריכים להשלים.
טלי פלוסקוב: כי תבינו, אנחנו מדברים פה על אנשים ש- - -
קסניה סבטלובה: אולי יש משהו באינטרנט אבל אתם יודעים שאנשים בקטגוריה הזאת לא בדיוק משתמשי אינטרנט.
עמוס רוזנצויג: לגבי פניות, בחלק גדול מהסניפים נשארו עדיין הפקידים הייעודיים עם דלפקים ייעודיים שמטפלים באמנת רוסיה וביישום שלה.
עמוס רוזנצויג: כמובן שאפשר גם לקבל תשובות מהמוקד, אני לא כל כך מקבל את זה שאי אפשר להגיע למוסד לביטוח לאומי.
עמוס רוזנצויג: אבל בהחלט יכול להיות שחלק מהבקשות נענו וחלק לא נענו, לא לפי סדר הגשתן.
עמוס רוזנצויג: ההתנהלות היא התנהלות לפי ההתנהלות של הקרן ברוסיה, היו, כפי שאנחנו יודעים, חלק מהבקשות שעוכבו במכס, נכנסו או לא נכנסו ויכול להיות שזה שיבש את הסדר.
עמוס רוזנצויג: אנחנו לא יכולים להבטיח שזה באמת הולך לפי סדר כרונולוגי של תאריך ההגשה.
עמוס רוזנצויג: הרעיון המרכזי - - -
קסניה סבטלובה: זה בדיוק אני שואלת, האם אתם יכולים ליצור מנגנון משותף עם הקרן הרוסית, כי בסך הכל אנחנו לא מדברים פה על מאות אלפים.
קסניה סבטלובה: אתה יודע, חלק כבר נענו ואנחנו מדברים פה על כמה אלפים שזה מספר מכובד, אבל עדיין, ומגיע לאנשים האלה לדעת.
קסניה סבטלובה: הם הגישו מסמכים, מה התהליך של הבדיקה ומה צפוי להם, למה הם ממתינים.
טלי פלוסקוב: שאלה נוספת, האם הצבתם לעצמכם יעד, מה הצפי שלכם לסיים את הטיפול בבקשות האלה?
עמוס רוזנצויג: בואי נאמר ככה, קודם כל אנחנו כבר רואים שאחרי הגל הראשוני שצפינו שיהיה גל ראשוני, כיום יש התמתנות גדולה מאוד ברצף הבקשות.
טלי פלוסקוב: כי זה לא מספיק רק להגיש בקשה.
טלי פלוסקוב: להגיש בקשה זה דבר של עשר דקות ישיבה, השאלה היא איך אתם מלווים, מה התהליך.
קסניה סבטלובה: נגיד יום שלם - - -
טלי פלוסקוב: לא חשוב.
טלי פלוסקוב: יום אחד, בסדר.
טלי פלוסקוב: אחר כך צריך ללוות ולראות שהבקשה הזאת הגיעה ל- - - ושהקשיש יתחיל לקבל את הפנסיה.
טלי פלוסקוב: זה מה שאני רוצה שתמשיכו לעשות.
עמוס רוזנצויג: יש לנו קשרי עבודה גם בוועדה המשותפת, מלווה אותנו גם משרד החוץ שמיוצג - - -, יש קשרי עבודה שוטפים.
עמוס רוזנצויג: אבל צריך לזכור שהגל הראשון שזו המסה הגדולה מאוד של הבקשות שהופנו לקרן הרוסית, שלפי מה שהם מוסרים בנתונים שלהם זה חסר תקדים.
קריאה: זה ה-18,000.
עמוס רוזנצויג: שזה חסר תקדים מבחינת סך כל הבקשות שהם קיבלו מכל מדינות העולם, נתח מאוד משמעותי.
עמוס רוזנצויג: אז זה פעולה שאני מניח שתיקח, ואנחנו רואים לפי הקצב שכבר הם עונים היום - - -
קסניה סבטלובה: אנחנו כבר נושקים לשנה מאז תחילת ההגשות הראשונות באוקטובר.
קסניה סבטלובה: אז כבר אנחנו ביולי.
טלי פלוסקוב: זה נכון, ודבר נוסף שמאוד- - - אל תשכח שאנחנו מדברים על אנשים מבוגרים מאוד, עבורם הזמן הוא קריטי.
טלי פלוסקוב: יהיו אנשים שפשוט לא יזכו ונורא נורא חבל.
עמוס רוזנצויג: קודם כל אני מאחל שכולם יזכו ושיזכו לאריכות ימים.
טלי פלוסקוב: גם אנחנו, אבל ברור לכולנו שפה צריך לפעול בקצב הרבה יותר גבוה מאשר עוד בקשה אחרת.
עמוס רוזנצויג: בעניין הזה יכול להיות ששווה להפנות קריאה לקרן הפנסיה הרוסית שתוכל, אם היא תוכל להקדיש עוד משאבים כדי לטפל ביותר בקשות.
עמוס רוזנצויג: בוא נאמר, ההתקדמות המסיבית והמאוד דרמטית נעשתה, עכשיו בימים אלה שהקובץ השני מכיל 3,000 זכאויות שזו כמות אדירה, גם מבחינתנו.
קסניה סבטלובה: אנחנו לא מנסים לגמד את זה ש-3,000 ישראלים יקבלו עכשיו את מה שמגיע להם, שכבר מזמן מגיע להם, ויופי שהם יקבלו את זה, אבל עדיין, הגיל הממוצע של אלה שפנו אליכם עומד על 80 פלוס.
קסניה סבטלובה: בגלל זה אנחנו צריכים לדעת שיהיה מנגנון יעיל לבדיקה, זה מה שאני רוצה שאולי גם נבקש בסופו של דבר, איזו שהיא החלטה משותפת של שני הגופים שאמונים, שיהיה מנגנון מעקב.
קסניה סבטלובה: אולי הבקשה הלכה לאיבוד, אולי נתקעה, אולי זה, אבל את יודעת, עברה כמעט שנה.
עמוס רוזנצויג: כבר אני אגיד שהביקור האחרון של המשלחת הרוסית בארץ שהוא היה ברמה הטכנית ליישר את ההדורים כדי שלא יוחזרו בקשות על סעיף טכני.
עמוס רוזנצויג: חותמת ברובריקה הזאת או משבצת כזאת - - -
טלי פלוסקוב: פתרנו את הבעיה, הבנו, שמענו - - -
עמוס רוזנצויג: וזאת הייתה התקדמות משמעותית.
טלי פלוסקוב: נמצאים איתנו פה שמונה אזרחים ותיקים שזכאים לפנסיה מרוסיה והבנתי שמתוך שמונה רק אחת זכתה לפנסיה.
טלי פלוסקוב: אז אני אבקש מנציגת הקבוצה הזאת אמיליה, לספר לנו מה החוויות שאתם מתמודדים איתן, מה אנחנו יכולים לעזור, ואחר כך כמובן אני אבקש - - -
אמיליה לרין: אני מארגון אנשים שהיו במצור בלנינגרד.
אמיליה לרין: זה מאוד חשוב, אני מאוד מודה שהיום אנחנו פעם ראשונה משתתפים בנושא הזה, משתמשים בכנסת ואני מאוד מודה לכם, גם טלי, גם קסניה שארגנתן את הנושא בגלל שהנושא מאוד חשוב ומאוד דחוף.
אמיליה לרין: מה שאני רוצה לציין, דבר ראשון, דיברו על פנסיה.
אמיליה לרין: אנחנו לא מדברים על פנסיה בגלל שמדובר על אנשים שאין לאנשים האלה אזרחות רוסית.
אמיליה לרין: אלה אנשים שהגיעו לארץ לפני 1992 וכמעט 30 שנה אנחנו מדברים על פנסיה מרוסיה, רצינו לקבל אזרחות וטלי מאוד ערה בנושא הזה, אבל לא הצלחנו.
טלי פלוסקוב: אזרחות חוזרת, לצערי קיבלנו סירוב.
טלי פלוסקוב: נציגי השגרירות שנמצאים פה.
קסניה סבטלובה: לפרוטוקול, מדובר באנשים שנאלצו לוותר על האזרחות, הם לא ויתרו בצורה וולונטרית.
טלי פלוסקוב: כדי לעלות לארץ הם היו צריכים.
טלי פלוסקוב: כולל אנחנו.
טלי פלוסקוב: אני עליתי ב-1991, שילמתי 700 רובל שזה המון כסף וויתרתי על האזרחות שלי כדי שאוכל לעלות ארצה.
טלי פלוסקוב: זה מה שהיה.
אמיליה לרין: ובמיוחד אנשים שבאו לפה מלנינגרד אנחנו עדיין שומרים על הקשר עם העיר שלנו ומאוד מאוד שמחים שיש לנו אפשרות לשמור על הקשר.
אמיליה לרין: עכשיו לנושא שאנחנו רוצים לדבר עליו.
אמיליה לרין: דבר ראשון, מה ששמענו מעמוס רוזנצוייג מאוד מעניין אבל זה לא נכון כל מה שסיפרת לנו.
אמיליה לרין: אנחנו כולם, כל מי שכאילו בתהליך לקבל פנסיה קיבלנו מכתב, המכתב אצלי ואתה יכול לראות אותו, כתוב שבגלל שביטוח לאומי שלנו לא עשה נכון את כל המסמכים, זה מסמכים מאוד חשובים, מסמכים שעולה לנו כסף, זה פנקס עבודה, זה שכר שלנו כל החיים שעבדנו, זה רוב האנשים שעבדו ברוסיה 30 שנים ויותר, ומאוד חשובים לנו כל המסמכים האלה, ואפילו באתי אישית לביטוח לאומי, הבאתי ארבעה מסמכים מהמשפחה בגלל ששלושה נכים במשפחה, הבאתי את המסמכים וקיבלתי אותו דבר, שכל המסמכים ששלחו לרוסיה ביטוח לאומי לא עשה נכון.
אמיליה לרין: שם חותמת ואין חתימה.
אמיליה לרין: אני עבדתי כל החיים בארץ במשרד ממשלתי, משרד הכלכלה, אמרתי שלא שמים חותמת בלי חתימה.
אמיליה לרין: הוא אמר "רוסיה אמרה לנו לשים רק חותמת".
אמיליה לרין: עכשיו אנחנו רואים במכתב, אם היה נכון כל המסמכים, לא צריכים ברוסיה לשלוח כל המסמכים שלנו, גם תעודת עבודה, גם תעודת אוניברסיטה, גם תעודת תואר שלישי, נישואין וכל הדברים האלה, למוסדות ברוסיה.
אמיליה לרין: עבר המון המון זמן וברוסיה אנחנו יודעים שמרגע שאמרו שמקבלים את המסמכים שלנו, צריך רק שלושה חודשים ונותנים פנסיה.
אמיליה לרין: קיבלו מסמכים, לא קיבלו, לא מעניין ברוסיה.
אמיליה לרין: רוב המוסדות עד 30 שנה שאנחנו פה לא נמצאים בכלל ברוסיה ואדם שיושב פה קיבל 30 דולר רק בגלל שחלק מהמוסדות שבהן הוא עבד ברוסיה לא נמצאים והיא קיבלה רק חלק מהפנסיה.
אמיליה לרין: זה לא פנסיה, זה סכום סוציאלי, כמו שאמרו, 70 דולר, 30 דולר ועד 100 דולר.
אמיליה לרין: דבר מאוד חשוב, שברגע שאנשים הביאו מסמכים באוקטובר והתחלנו לשאול בביטוח לאומי מה המצב מה-1 לינואר, רוב האנשים ששלחו מסמכים באוקטובר עד מאי - - - לא קיבלו אינפורמציה איפה המסמכים ורק תשובה אחת, "אנחנו שלחנו את המסמכים.
אמיליה לרין: זה נושא ברוסיה" רוסיה אומרת ש"לא קיבלנו מסמכים".
אמיליה לרין: אנחנו באים ואומרים, אין מסמכים, אתם צריכים לעשות משהו.
אמיליה לרין: כבר עברה חצי שנה, שבעה חודשים, אף אחד לא קיבל תשובה איפה המסמכים שלו פה בביטוח לאומי.
אמיליה לרין: אפילו נותנים לנו דלת, פותחים ואומרים "אין סיבה לדבר, לכו מפה" ככה מקבלים אנשים שגרים פה שלושים שנה, לא חשוב איזה תואר, איזה בנאדם איזה גיל, איזה נכות יש לו.
אמיליה לרין: היו אנשים בביטוח לאומי שכשאומרים שהם יכולים כאילו להעלות שאלות.
אמיליה לרין: אני שאלתי "תגיד לי יש לי במשפחה שלושה נכים, במסמכים שמילאנו כתוב שלנכה כדאי למלא עוד מסמך.
אמיליה לרין: כדאי למלא לנו את המסמכים?
אמיליה לרין: נכים בארץ" אמרו "כן כן בוודאי".
אמיליה לרין: נסענו לעורך דין, שילמנו כסף, שלחו את המסמכים ורוסיה אומרת "אנחנו נותנים רק לבנאדם שקיבל נכות רק ברוסיה" זה דבר ראשון.
אמיליה לרין: דבר שני, מה שאני רוצה להגיד שלאנשים כבר איבדו את הסבלנות מלקבל איזו אינפורמציה, אנשים מרחובות, פנו בזמן שהיה קו ישיר עם פוטין, שאלו את פוטין "מתי אנחנו יכולים לקבל את הפנסיה מרוסיה" עדיין לא קיבלנו תשובה מתי, אבל עכשיו לאט לאט התחלנו לקבל אינפורמציה כאילו שהם פנו באוקטובר, התחלנו לקבל תשובה שהמסמכים נמצאים במוסקבה.
אמיליה לרין: ברוך השם שהמסמכים נמצאים במוסקבה, עוד חצי שנה אולי הם מקבלים.
אמיליה לרין: גם יש מקרים לדוגמה, ביטוח לאומי מקבל מכתב מרוסיה שצריכים לקבל עוד אינפורמציה על בנאדם.
אמיליה לרין: לדוגמה, במשפחה שלי איפה היה מוצב בצבא, איפה לקחו את בעלי לצבא.
אמיליה לרין: קיבלו את המכתב בפברואר, בסוף מאי, שהם יודעים שרק שלושה חודשים, בסוף מאי קיבלנו צלצול מראשון ושואלים את בעלי "אתה צריך עכשיו לשלוח לנו מכתב איפה אתה היית בצבא וכל זה" כבר אין סיבה, בגלל שרק שלושה חודשים וכבר נתנו לו איזו פנסיה.
אמיליה לרין: אבל ברוסיה כשנותנים פנסיה, יש מצב שצריכים חוץ משכר עבודה, גם ותק מאוד מאוד חשוב שהיה לבנאדם וגם הצבא נמצא בוותק, אבל זה כבר מאוחר.
אמיליה לרין: וכל הדברים האלה מאוד חשובים.
אמיליה לרין: חוץ מזה, אתם יודעים שרוב האנשים בגיל שלנו מקבלים חוץ מקצבת זקנה תוספת השלמת הכנסה.
אמיליה לרין: אנשים לא יודעים, כדאי לפנות למסמכים לפנסיה, איך יוצא במצב שיש לכם חוץ מקצבת זקנה השלמת הכנסה - - -
קסניה סבטלובה: האם יקזזו.
קסניה סבטלובה: אנחנו נשמח לשמוע מנציג - - -
אמיליה לרין: כן.
אמיליה לרין: מאיזה סכום אפשר.
אמיליה לרין: עכשיו אנחנו שמענו את המספרים, אני לא רוצה לחזור, המספרים מדברים בעד עצמם.
אמיליה לרין: אתמול התקשר אדם בגיל 92 והוא אמר "כבר אין כוח ועוד מעט אני חולה ואני לא מקבל" אני כתבתי מכתב למדבדב ומחכה לתשובה.
אמיליה לרין: עד איזה זמן אנחנו פונים שאנחנו גרים בארץ, אנחנו רוצים לקבל תשובה מביטוח לאומי, מספיק לנו.
טלי פלוסקוב: תודה רבה אמיליה.
טלי פלוסקוב: שמחתי מאוד שניתנה פה לאמיליה הזדמנות לשתף אתכם בחוויות שהן עוברות בתהליך קבלת הפנסיה.
טלי פלוסקוב: זה היה צריך להיות הרבה יותר פשוט, זה היה צריך להיות הרבה יותר קל.
טלי פלוסקוב: אני לא מאשימה רק את הצד הישראלי, אבל גם.
טלי פלוסקוב: הצטרף אלינו חבר הכנסת יואל רזבוזוב, הנוכחות של חברי הכנסת מדברת על כך על כמה פניות רבות אנחנו מקבלים מאנשים ושאלות רבות שמגיעות אלינו ולא תמיד יש לנו את התשובות.
טלי פלוסקוב: השאלה שנשאלה כאן ואני אשמח לקבל ממך תשובה, האם הכנסה מהפנסיה תיחשב כהכנסה לצורך חישוב השלמת הכנסה.
קסניה סבטלובה: ואז יקזזו בעצם את הסכום הזה מהשלמת ההכנסה ואז לא עשינו כלום.
טלי פלוסקוב: אם זה עובר את הסכום.
עמוס רוזנצויג: באופן עקרוני בהתאם לחוק תשלומי פנסיה ממדינת חוץ אינם מקוזזים מהשלמת הכנסה של קיצבת זקנה.
עמוס רוזנצויג: לא מקוזזים.
עמוס רוזנצויג: יכול בהחלט להיות מצב שהתושב בארץ יש לו קצבת זקנה בארץ, יש לו השלמת הכנסה בארץ ויש לו הכנסה נוספת מפנסיה שלא במסגרת העבודה שלו, זאת אומרת יש לו כבר שלושה מקורות.
עמוס רוזנצויג: ואז אם הוא עובר את הסכום - - -
טלי פלוסקוב: לא הבנתי מה הראשון אמרת - - -
עמוס רוזנצויג: יש קצבת זקנה ויש השלמת הכנסה.
טלי פלוסקוב: זה אנחנו לא - - -
עמוס רוזנצויג: אם יש לו הכנסה נוספת - - -
קסניה סבטלובה: נגיד פנסיה.
עמוס רוזנצויג: לא רק שהוא עובד אלא הוא מקבל פנסיה פרטית, נקרא לזה כך, במקרה הזה עושים את החשבון ואז יכול להיות - - - אם אני לא טועה, מעל 1,200.
טלי פלוסקוב: לא, כי הוא לא מגיע לסכום.
טלי פלוסקוב: יש סכום מסוים - - -
יואל רזבוזוב: פנסיה מארץ המוצא לא - - -
עמוס רוזנצויג: היא לא מגיעה לזה, כי הסכום לקיזוז הוא כ-1,200 שקל והפנסיות הממוצעות שמשולמות פה הן בין 70 ל-100 דולר.
טלי פלוסקוב: אני רוצה רק להבהיר, אם אתם מקבלים קצבת זקנה והשלמת הכנסה ואין לכם הכנסות נוספות, שום דבר לא ייפגע.
טלי פלוסקוב: אתם תקבלו את זה כסכום נוסף למה שאתם מקבלים בארץ.
קריאה: איזה סכום אפשרי?
טלי פלוסקוב: עד 1,800 שקל אם אני לא טועה מותר להכניס בנוסף.
טלי פלוסקוב: אם אתם במצב, ואני מאמינה שיש ממש בודדים כאלה אבל צריך גם עליהם לדבר, אם הם מקבלים גם קצבת זקנה וגם השלמת הכנסה וגם פנסיה שהם הרוויחו והיא 1,800 שקל ובנוסף הם יקבלו את ה-70 דולר האלה, שזה יהיה סכום בדיוק שעובר את הגבול שאפשר להרוויח כדי שהשלמת ההכנסה לא תיפגע, אז יקטינו להם את השלמת ההכנסה בדיוק באותו הסכום.
קסניה סבטלובה: אני חושבת שעכשיו זה המקום לפנות לציבור ולקרוא לאנשים שקורה להם דבר כזה, שהם כבר קיבלו והם רואים שמקזזים, תפנו אלינו ואנחנו נבדוק.
טלי פלוסקוב: אם יש כאלה.
עמוס רוזנצויג: לפי ה- - - שלנו עוד לא - - -
טלי פלוסקוב: עוד לא היה דבר כזה.
קסניה סבטלובה: אבל בגלל שאנחנו רק מתחילים - - -
יוליה מלינובסקי: משהו אחר, אדוני מהביטוח הלאומי, מה שהיא סיפרה, מסמכים מרוסיה שחסר משהו הגיע בפברואר, הם קיבלו פניה על מה שצריך להשלים רק במאי ויש לך שלושה חודשים להשלמת מסמכים.
יוליה מלינובסקי: זאת אומרת זה שביטוח לאומי לקח לו שלושה חודשים רק לפנות לאזרח, בעצם הם פגעו בזכויות שלהם.
עמוס רוזנצויג: לפי מה שאני יודע וגם הצד הרוסי אמר, אף אחד לא נפגעו זכויותיו כתוצאה מחלוף הזמן.
עמוס רוזנצויג: אנחנו שאלנו את הצד הרוסי.
עמוס רוזנצויג: הוא לא - - - את זכויותיו.
יוליה מלינובסקי: אני שאלתי משהו אחר.
יוליה מלינובסקי: למה לוקח לביטוח לאומי שלושה חודשים רק לפנות לבנאדם- - -
אמיליה לרין: ארבעה חודשים.
יוליה מלינובסקי: ארבעה חודשים, בעצם מאז שהם קיבלו את התשובות מרוסיה.
עמוס רוזנצויג: אני לא יכול לתת תשובה פרטנית בלי שבדקתי את הנסיבות.
עמוס רוזנצויג: לפי מה שאני יודע - - -
יוליה מלינובסקי: עזוב את המקרה הפרטני.
יוליה מלינובסקי: כמה זמן לוקח לביטוח לאומי ברגע שהם מקבלים איזו שהיא פניה מרוסיה להשלמת מסמכים, לפנות לאזרח ליידע אותו שהוא צריך לעשות משהו.
יוליה מלינובסקי: מה זמן ההמתנה הממוצע, כמה זמן לוקח להם - - -
שלומית אבינח: איך אתם פונים לאזרח, אם זה בדואר ישראל - - -
קסניה סבטלובה: זה בדיוק מה ששאלנו, אם יש מנגנון מעקב ועדכון.
קסניה סבטלובה: איפה זה עומד, מה הסטטוס.
יוליה מלינובסקי: האזרח שהוא לא מתקשר מול ממשלת רוסיה, המוסד לביטוח לאומי זה הגורם, הוא מקבל משם תשובות ואז מחובתו להעביר את התשובות האלה לאזרח.
יוליה מלינובסקי: על פי כל החוקים במדינת ישראל אתם צריכים לעשות את זה תוך 30 יום אם אני לא טועה.
יוליה מלינובסקי: מה ששמענו פה זה ארבעה חודשים, שאלתי כמה זמן בממוצע לוקח לכם להעביר את המידע לאזרח.
עמוס רוזנצויג: הממוצע לפי מה שנמסר לי, ואני לא יודע להגיד את זה בוודאות, זה סדר גודל של כחודש ימים, יכול להיות חודש וחצי, בין חודש לחודש וחצי.
עמוס רוזנצויג: אני רוצה להגיד פה משהו כדי לראות את התמונה הכוללת.
עמוס רוזנצויג: באופן עקרוני כאשר תושבי מדינת ישראל מבקשים תשלומי קצבאות ממדינה אחרת במסגרת אמנה, המוסד לביטוח לאומי לא נוטל שום חלק פעיל במגע מול השלטונות, חוץ מאשר להוות תיבת דואר.
עמוס רוזנצויג: במבצע הזה שנעשה לטובת תושבים שהם עולים מרוסיה, זה חריג לכלל במובן הזה שהייתה התגייסות של המוסד, המוסד בעצם פועל במטריה שהיא לא ידועה לו.
עמוס רוזנצויג: זה לא משהו שפועל לפי החקיקה שלנו, לא לפי הנהלים שלנו, הוא עושה איזו שהיא פעולה לפי חקיקה של מקום אחר, הוא צריך להבין גם מה הדרישות ששם שזה לא לפי הדברים המקובלים, גם הפקידים שלנו שיושבים, צריכים להבין מה בעצם רוצים, להבין את זה שזה הכל כמובן בשפה הרוסית שמגיע שזה לא שפת הדיבור של כל הפקידים אצלנו, ואז יש איזה שהוא מהלך זמן שזה לוקח, אבל צריך לזכור שמעמידים שירות שהוא חריג לכלל התושבים ולעולי כלל המדינות שבהן אנחנו לא מעמידים את השירות הזה, מכיוון שאנחנו לא - - -
קסניה סבטלובה: בסדר, אבל זה כבר משהו שהוחלט, אז צריך לבצע את זה על הצד המיטבי.
עמוס רוזנצויג: נכון.
עמוס רוזנצויג: לכן עדיין יכול להיות, בהחלט, ואם הגברת פה סיפרה את הסיפור שלה, היא מוזמנת לפנות, יבדקו את המקרה שלה, לפי מה שנמסר לנו גם על ידי קרן הפנסיה מרוסיה, אם חלף הזמן שזה צריך לזכור, זה גל שמגיע בבת אחת של אלפים רבים של פניות שמגיעות, גם האנשים עצמם שמגיעים לא היו ב-100% מוכנים בהכנת הנתונים, גם כל הנתונים ששייכים לתקופת עבר רחוקה מאוד לא הכל ברור וידוע, חלק בהחלט כן היו להם את כל המסמכים הדרושים וכן הייתה להם האינפורמציה, והם הגישו את הבקשה הזאת.
קסניה סבטלובה: האם יש לכם מספיק פקידים דוברי רוסית, האם אתם מרגישים מחסור או הייתם צריכים עוד כוח אדם נוסף וזה יכול - - -
עמוס רוזנצויג: גייסנו במיוחד.
טלי פלוסקוב: אותם האנשים שגייסתם הם עדיין במערכת?
עמוס רוזנצויג: חלקם.
עמוס רוזנצויג: חלק שחררנו כי לא היו פניות.
עמוס רוזנצויג: יש היום התמתנות מאוד מאד גדולה בכמות הפונים השוטפת.
עמוס רוזנצויג: היום בעצם המשימה העיקרית היא לטפל בגל הנוכחי שהוגש, גם למלא את כל המלאי שהוגש וגם להמשיך לנסות במיצוי זכויות לגבי אלה שלא הצליחו להוכיח את תקופת - - -
טלי פלוסקוב: אם אתם רואים שלפנות לבקשה לוקח שלושה חודשים אז כנראה צריך חלק להחזיר, כדי שזה לא ייקח כל כך הרבה זמן.
טלי פלוסקוב: אנחנו עכשיו עוברים לשגרירות רוסיה.
טלי פלוסקוב: נמצא איתנו היום דובר השגרירות מר דימיטרי אלושקין, לשמחתנו הרבה הוא שולט בעברית ומדבר עברית ומבין כל מה שקורה כאן.
טלי פלוסקוב: אני רוצה רק להגיד לך דימיטרי, שאנחנו נפריע גם לך קצת בתשובות שאתה תיתן לנו אל תתרגש מזה.
טלי פלוסקוב: אם יש לך נתונים קצת שונים ממה שאנחנו שמענו מהביטוח הלאומי, אני מאוד אשמח לשמוע את הנתונים שיש לך, כמו לדוגמה מספר הבקשות שהוגשו, מספר הבקשות שסורבו, וכל הדברים האלה - - -
קסניה סבטלובה: וכל הבקשות האלה שבמכס.
טלי פלוסקוב: ולמה הבקשות כל כך הרבה זמן זה לוקח, הבדיקות שיש לכם.
דמיטרי אלושקין: תודה רבה.
דמיטרי אלושקין: נמצא כאן איתי יועץ חדש של שגרירות רוסיה, איגור מרטינוב, בבקשה תכירו.
טלי פלוסקוב: אנחנו מאחלים לו הצלחה בתפקיד.
דמיטרי אלושקין: אני אתחיל לגבי העיכוב במכס, כי זה היה הנושא הבוער בראש ובראשונה בתקשורת הישראלית בשפה הרוסית, שלצערי הרב עיוותה קצת את המציאות.
דמיטרי אלושקין: ראיתי דיווחים שרשות המכס הרוסית כביכול, בנימוקים כלשהם, עיכבה כ-7,000 טפסים שנשלחו על ידי המוסד לביטוח לאומי לקרן הפנסיות של רוסיה.
דמיטרי אלושקין: שגרירות רוסיה ביקשה ספציפית הסברים מקרן הפנסיות של רוסיה וקיבלנו, התברר שהמשלוח כולו עם כל הטפסים האלה, היה נרשם בצורה לא נכונה.
דמיטרי אלושקין: למשל השולח לא ציין מה יש בתוך הקופסאות לכן זה קצת בילבל את המכס הרוסי.
דמיטרי אלושקין: בסופו של דבר, קרן הפנסיות של רוסיה פנתה למכס הרוסי ופתרה את הבעיה ואחר כך קרן הפנסיות העבירה את האינפורמציה הזאת כדי למנוע הישנות כזאת בעייתית.
דמיטרי אלושקין: זה לגבי ה-7,000.
קסניה סבטלובה: מתי השתחררו הארגזים האלה?
דמיטרי אלושקין: בחודש מאי.
טלי פלוסקוב: היום אין תיקים תקועים?
דמיטרי אלושקין: לי לא ידוע.
דמיטרי אלושקין: אבל המשלוח הזה עם כל התיקים האלה הוא שוחרר מהמכס, אם אינני טועה, בחודש מאי.
דמיטרי אלושקין: לעתים קרובות שואלים אותנו למה סכום הפנסיה הוא כל כך נמוך, גם ביקשנו מידע ספציפי בנושא מקרן הפנסיה, נמסר לנו כי הוצאות לתשלום פנסיות מהוות יותר ממיליון דולר, זה נכון ל-3 ביולי.
טלי פלוסקוב: מיליון דולר מתקציב המדינה?
דמיטרי אלושקין: כן.
דמיטרי אלושקין: מהתקציב הרוסי.
דמיטרי אלושקין: נכון.
דמיטרי אלושקין: זה לגבי 3,359 בני אדם.
דמיטרי אלושקין: נכון לתחילת יולי בוודאי.
שלומית אבינח: כמה הנתונים שלכם, סליחה?
טלי פלוסקוב: עוד פעם מספר מדויק?
טלי פלוסקוב: הוא תואם למה שאתם אמרתם?
עמוס רוזנצויג: ברבעון הקודם היו 440 נוספים שאישרו, אז במצטבר אנחנו מגיעים לאותו סכום.
שלומית אבינח: 3,050?
דמיטרי אלושקין: 3,359 בני אדם.
טלי פלוסקוב: 3,359.
טלי פלוסקוב: זה מספר האנשים שהיום מקבלים.
יוליה מלינובסקי: ועכשיו אתם הגשתם עוד - - -
עמוס רוזנצויג: סך הכל הגשנו קרוב ל-18,000.
דמיטרי אלושקין: מיליון.
דמיטרי אלושקין: זה בדולרים.
דמיטרי אלושקין: נכון לעכשיו, ליולי.
שלומית אבינח: סליחה, תעשו סדר.
עמוס רוזנצויג: המיליון דולר שהגיע זה לרבעון השני.
דמיטרי אלושקין: אני מדבר נכון לעכשיו.
דמיטרי אלושקין: הנתונים הרלבנטיים.
טלי פלוסקוב: אני רוצה שזה יירשם בפרוטוקול.
טלי פלוסקוב: זה אומר שברבעון האחרון רוסיה העבירה לביטוח הלאומי שלנו מיליון דולר כדי לפזר בין 3,359 איש.
טלי פלוסקוב: אני מבינה נכון?
דמיטרי אלושקין: עוד נושא אחד, רציתי לציין, מדברים פה על העיכובים.
דמיטרי אלושקין: אני מבין את הרגשות של אזרחי ישראל, אבל גם יש לציין שקרן הפנסיות של רוסיה והביטוח הלאומי משקיעים מאמצים רבים כדי לזרז את התהליך כולו.
דמיטרי אלושקין: במקרים רבים על מנת לקבוע תשלומים והיקפם לאדם מבוגר ספציפי, יש לחפש, לאתר ולהציג מסמכים נוספים מלבד מסמכים שהם כבר מצורפים לטפסים המקוריים וזה נעשה מפני שעקב נסיבות אלה או אחרות לא ניתן לקבוע על בסיס המסמכים שכבר מצורפים לטופס האם אדם זה רשאי לקבל פנסיה בכפוף להסכם שנחתם.
דמיטרי אלושקין: בהקשר זה, קרן הפנסיות שלחה 52,809 בקשות לקבלת מידע נוסף לגבי 12,400 גמלאים.
דמיטרי אלושקין: כל הבקשות האלה בעצם נשלחו לסניפים - - - אני אסביר, לשלושה מקומות, לסניפים של הארכיון הפדרלי הרוסי, לארכיונים אחרים ברוסיה כגון ארכיונים של מפעלים וגם למוסד לביטוח לאומי של ישראל.
דמיטרי אלושקין: מדובר, כדי שתבינו, בעבודה ידנית והן הצד הישראלי והן הצד הרוסי, אני סבור, משתדלים בשיטות העבודה.
טלי פלוסקוב: שאלה אחת, איך אתם בקשר עם הביטוח הלאומי שלנו?
טלי פלוסקוב: מכתבים?
טלי פלוסקוב: מיילים?
דמיטרי אלושקין: זה קשר ישיר בין קרן הפנסיות של רוסיה לבין המוסד לביטוח לאומי, קשר טלפוני.
טלי פלוסקוב: קשר ישיר זה מה?
טלי פלוסקוב: טלפונים?
דמיטרי אלושקין: טלפונים, מיילים, פקסים פחות - - -
טלי פלוסקוב: לא משתמשים בדואר, אנחנו פשוט מחפשים איך לזרז את התהליך.
דמיטרי אלושקין: כל הטפסים נשלחים בדואר ישראל או בדואר רוסיה, אבל נושאים שקשורים לשיטת העבודה, לשיתוף הפעולה בהקשר להסכם, מתואמים דרך טלפון, דרך מייל, בשיטות ידועות בגדול.
דמיטרי אלושקין: אני גם יכול לפרט קצת מה הסיבות לדחיית טפסים מסוימים, כפי שעמיתי מהביטוח הלאומי הדגיש קודם, הסיבה המרכזית לכך היא שממלאי הטפסים האלה לא עמלו בשטחה של הרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית או ברוסיה אלא ברפובליקות סובייטיות סוציאליסטיות אחרות בברית המועצות כגון הרפובליקה האוקראינית, הבלארוסית - - -
קסניה סבטלובה: שאלה בקשר לזה, כיצד מקבלים מסמכים שלהם בביטוח הלאומי.
קסניה סבטלובה: האם אין קריטריונים - - -
טלי פלוסקוב: למה ביטוח לאומי בכלל מקבל - - - סתם מעמיסים - - -
קסניה סבטלובה: של מישהו שלא עבד בכלל ברוסיה, כבר שם אפשר למנוע את עוגמת הנפש.
עמוס רוזנצויג: לכאורה, אם אנחנו מגלים בצורה מאוד ברורה וחד משמעית שהוא לא עבד ברוסיה אז מסבירים לו.
טלי פלוסקוב: עוצרים את זה?
עמוס רוזנצויג: אבל כנראה שמדובר במקרים שבהם או הבנאדם עמד על כך, או הנתונים לא היו מספיק ברורים וההחלטה היא לא שלנו.
עמוס רוזנצויג: צריך לזכור, המוסד לביטוח לאומי בארץ אין לו זכות החלטה - - -
טלי פלוסקוב: בסדר, אבל אם אתם רואים לדוגמה במסמכים באמת שהוא עבד באוקראינה או במולדובה, אז ברור כבר שצריך לעצור את הבקשה.
עמוס רוזנצויג: או אם הוא בכלל לא מביא אסמכתא על מקום העבודה.
עמוס רוזנצויג: מסבירים לו שהוא צריך.
עמוס רוזנצויג: זאת הסיבה שהרבה פעמים אנשים באמת הלכו ובאו, מכיוון שלא היו להם את כל המסמכים הדרושים ואז אמרו להם להביא את המסמכים.
עמוס רוזנצויג: לא כולם באו מאורגנים.
עמוס רוזנצויג: חלק באו מסודרים מאוד וחלק אומרים אין לנו כי עלינו לפני הרבה מאוד זמן, אין לנו את הדוקומנטציה, או שלא ברור היה בדיוק הטריטוריה, לא היה ברור הטריטוריה, אם היא משתייכת לרוסיה או לא משתייכת.
עמוס רוזנצויג: דברים כאלה של חוסר בהירות.
קסניה סבטלובה: בהקשר לזה, שאלה שקיבלנו על חצי האי קרים.
קסניה סבטלובה: האם באמת מהטריטוריה הזאת - - -
טלי פלוסקוב: אני אשאל את השאלה קצת יותר ברור.
טלי פלוסקוב: אלה שעלו עד מרץ 2014, דימיטרי, ואלה שיצאו לפני 1992 וגם אחרי, האם מגיע להם פנסיה ומה התהליך.
דמיטרי אלושקין: התנאי המרכזי, ואנחנו גם מקבלים שאלות כאלה מהציבור הישראלי, שאלות רבות, ולצערי הרב שגרירות רוסיה בישראל לא כל כך בקיאה בנושא הזה כי איננו אפילו מלווים את התהליך, כי כפי שציינתי יש קשר ישיר בין קרן הפנסיות לבין המוסד לביטוח לאומי, אבל פה אדגיש שעל פי ההסכם שנחתם ב-2018 התנאי המרכזי לקבלת פנסיה על פי ההסכם הזה הוא שאדם עמל בשטחה של רוסיה.