GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
30741: מבחינת מבנה השקף, אני אציג לכם, עברנו לשלב של מה אנחנו עושים אז אתם יכולים לראות כאן שכל שקף כזה יהיה לאור מטרה מסוימת.
30741: כשאתם שואלים את עצמכם למה אנחנו עושים את התכנית, תסתכלו על המטרה ואם יהיו שאלות אני אשמח לענות.
30741: אנחנו עובדים כאן בצורת משפך, המדיניות הזאת היא מדיניות משותפת שלנו עם אופק ישראלי וכל השותפים.
סופה לנדבר: כאשר הקמנו את אופק ויזמנו את הקמת החברה היו כאלה שהתנגדו ואמרו למה משרד העלייה והקליטה צריך להיות בתהליך עידוד העלייה ואני אומרת היום אנחנו יחד עם השותפים דרך אופק מכינים את העולה לחיים במדינה וזה עובד נהדר, ואלכס עכשיו יסביר כמה זכאי עליה שאף פעם לא היו אצלנו באירועים ובסוכנות ובכל העמותות היום מגיעים והופכים להיות עולים פוטנציאליים ומגלים עניין במדינת ישראל.
30741: באמצעות שיווק דיגיטלי, באמצעות אירועים שאנחנו עושים בחו"ל, הגענו ל-76,000 זכאי עליה שלא היו במאגר של אף אחד.
30741: אנחנו לא ידענו עליהם, כל הארגונים שפועלים בחו"ל בנושא עידוד עליה לא ידעו עליהם ואני חושב שזו מהפכה, ואם תסתכלו על יחס המרה, אני הולך לסוף, בין 76,000 איש ל-8,000 איש שעשו תהליך הכנה לעליה, זה 10%, זה יחס המרה שאם תסתכלו בכל הספרות שמדברת על עסקים, שיווק, ואיך מגיעים בסופו של דבר למכירה, זה יחס המרה מאוד מאוד גבוה, זה אומר שהפעילות שלנו היא – לפי דעתנו – מאוד מאוד אפקטיבית, זה לא אומר שאין איפה להשתפר, ברור שכן, ואנחנו כרגע נמצאים בשלבים סופיים של תכנית עבודה ל-2019 ובהזדמנות הזו אני באמת רוצה להודות גם להסתדרות הציונית וגם לסוכנות היהודית וכמובן להנהלת אופק ישראלי והמנכ"ל שמעון כהן על שיתוף הפעולה והעבודה שאנחנו עושים, ותאמינו לי אנחנו בוחנים כל מדינה ומדינה ותופרים חליפה לפי מידה לכל מדינה.
30741: קליטה בנתב"ג.
30741: השרה נגעה בזה אז אני אקצר - - -
אברהם נגוסה: יש לכם נתונים כמה הגיעו עד עכשיו ומה הצפי עד סוף השנה?
30741: אנחנו עובדים על זה, בכל זאת אני רק אחזור על השקף הזה.
שלומית אבינח: אפשר יהיה לקבל את המצגת למזכירות הוועדה?
30741: כן.
30741: 8,000 איש עברו תהליך הכנה לעליה.
30741: אנחנו בחנו שמכלל העולים שהגיעו לישראל אחוז מאוד מאוד גבוה מהם השתתפו לפחות באירוע אחד או שני אירועים שנעשו על ידי אופק ישראלי.
30741: כך אנחנו בעצם בוחנים את האפקטיביות של התכניות שאנחנו עושים.
אברהם נגוסה: כמה עלו עד עכשיו?
30741: 29,000 איש.
קריאה: ב-2018.
30741: ב-2018 יש נתונים?
דגנית סנקר: אני אביא את הנתון אבל אנחנו נהיה כמו בשנה שעברה, כמו ב-2017 בתחזיות שלנו ואולי יותר ב-1%, 2% אולי 3%.
דגנית סנקר: אם היינו על 29,200 ומשהו, אותו סדר גודל לשנת 2018.
30741: ב-2018 נקבל את אותה כמות עולים כמו שקיבלנו בשנת 2017.
סופה לנדבר: כאשר פתחתי אמרתי לך שסך הכל עולים ותושבים חוזרים, 36,400 ומשהו, אז אנחנו צופים שבעצם גם מספר התושבים החוזרים יהיה שווה וגם מספר העולים.
קריאה: 12,000, אותו דבר כמו שנה שעברה.
30741: הנה הביאו לי את הנתון, עד עכשיו 12,000 עולים הגיעו למדינת ישראל, זה נתון כמעט זהה לשנה שעברה.
30741: בחצי שנה.
30741: קליטת עולים בנתב"ג, כאן בעצם אני יכול לדווח על שני שינויים משמעותיים.
30741: אחד זה נושא של הסים כארד, אני אתאר את המצב שהיה ואספר אחר כך על המצב שיש היום.
30741: פעם המשרד פנה לכל מפעילי הסלולר בבקשה "תנו לנו כרטיסי סים כארד" סוג של תרומה.
30741: היו נותנים לנו, יש שם 200 דקות שיחה, ובסופו של דבר הדקות האלה היו מסתיימות והעולים בדרך כלל היו מחליפים טלפונים ואז היה לנו קשה מאוד ליצור איתם קשר ולמצוא אותם.
30741: יצאנו למכרז, יש לנו זכיין שזכה במכרז.
30741: נכון להיום העולה מקבל חבילה בחינם לשלושה חודשים של שיחות ללא הגבלה ו-6 מגה בייט חבילת אינטרנט, ואחרי שלושה חודשים הוא יכול להמשיך בהתקשרות עם אותו מפעיל עם מחיר שכל אחד מאתנו היה רוצה, 12 שקלים בחודש.
30741: הדבר הזה מאפשר לנו בעיקר גם לתת הטבה לעולה וגם לשמר איתו קשר כי לנו הקשר הזה כמובן מאוד חשוב, ודבר נוסף שאני רוצה להגיד, החל מה-20 ביוני 2018 המשרד החל לתת ולהנפיק תעודות זהות לכלל העולים בנתב"ג, הגענו לסיכום בהנחיית השרה עם רשות האוכלוסין וההגירה, ואנחנו גם מפתחים את השירותים האלה ואני חושב שיש לנו עוד מה לעשות בנושא, ובסופו של דבר אנחנו נגיע למצב שנתב"ג יהיה one stop shop, שבה העולה יכול לקבל את כל השירותים שהוא חייב לקבל ביום הראשון וכך אנחנו נקל כמובן על קליטתו.
30741: ילדים ונוער – הפרויקט החדש שעשינו בשנה שעברה בשיתוף עם משרד החינוך זה פרויקט יע"ל.
30741: בעצם עד אז המשרד טיפל רק בילדים שהם בגיל בית הספר העל יסודי ולא היה טיפול בילדים בבית ספר יסודי, החלטנו שנקצה לזה תקציב ויצאנו לדרך, הנה התוצאות.
30741: שנת הלימודים שהסתיימה אנחנו עומדים על 1,640 משתתפים בתכנית.
30741: תכנית פל"א לבית הספר העל יסודי זה 2,400 משתתפים.
30741: הפרויקט הלאומי זה כמעט 3,000 משתתפים, זהו פרויקט של תלמידים ממוצא אתיופי בבתי הספר העל יסודי.
30741: אתם יכולים לראות שאנחנו גם מפעילים תכניות בקיץ, קייטנות מוכוונות ללימוד השפה העברית ולצמצום הפערים שקיימים אצל התלמידים האלה.
30741: אם תחברו את שני המספרים תגיעו בערך ל-2,000 ילדים שלומדים אצלנו במסגרות בכל הארץ.
סופה לנדבר: אנחנו עובדים דרך העיריות יחד עם משרד החינוך, רוב הפרויקט עלינו, חלק בהשתתפות של משרד החינוך ואנחנו חושבים שהילדים והמשפחות נהנים מהפרויקט הזה.
סופה לנדבר: ביקרתי עכשיו בפרויקט של עולים מצרפת, ילדים בבית הספר, עובד יפה מאוד הפרויקט הזה.
סופה לנדבר: באופן פרטי הם מקבלים שש שעות, בקבוצה קטנה, ביחס אישי, זה עובד יפה מאוד.
סופה לנדבר: אנחנו מצפים שבתחילת שנת הלימודים הבאה יהיו לנו למעלה מ-3,000 ילדים בפרויקט הזה.
30741: חשוב רק לציין שהפרויקט הזה הופעל רק בנובמבר שנה שעברה, זאת אומרת לא מתחילת שנת הלימודים.
30741: יש לכך משמעות מבחינת מערכת החינוך ולכן היה איזה שהוא קושי בגיוס, התגברנו על הקושי הזה ואני בטוח שבשנת הלימודים הבאה תשע"ט אנחנו נהיה בכמות משתתפים משמעותית יותר גדולה.
30741: זה נתון שאני חושב שכל מי שיושב בחדר הזה ואכפת לו מעליה יכול להתגאות בו.
30741: שימו לב, הגרף הזה הכמות העולים הקטינים החשודים בפעילות פלילית.
30741: כמות הקטינים בכלל האוכלוסייה, לא עולים.
30741: שימו לב לקו הירוק, הקו הירוק הוא השיעור היחסי של העולים הקטינים שמעורבים בפעילות פלילית.
30741: החל משנת 2005 עד שנת 2018 מ-15% ל-4%.
30741: כל התכניות שאנחנו עושים ביחד עם השותפים והעמותות שמקבלות מאתנו תמיכה והרשויות שעובדות איתנו בנושאים האלה כמו תכנית "מחוברים" וכהנה וכהנה, וכמובן משרד העבודה והרווחה שגם הוא מפעיל תכניות בנושאים האלה, בסופו של דבר המאמץ המשותף הזה הביא לירידה כל כך משמעותית באחוז העולים הקטינים המעורבים בפעילות פלילית.
אברהם נגוסה: בעירית ירושלים קיבלנו תמונה אחרת בעניין נוער בסיכון, שזו בעיה רצינית שם.
אברהם נגוסה: משרד הקליטה מעורב שם?
30741: הנתון הזה הוא מהמועצה לשלום הילד וממשטרת ישראל.
30741: זה נתון שהוא נתון רלבנטי.
30741: אני לא שמעתי את עירית ירושלים פונה אלינו בנושא הזה, כמובן שאם יפנו אנחנו נדע להתייחס.
30741: אני צודק ולדימיר?
30741: לא קיבלנו פניה.
30741: צעירים – רק שנבין באיזו מציאות אנחנו חיים.
30741: כ-40% מהעולים שמגיעים לישראל בעשר השנים האחרונות, מגיעים בגיל שהוא 18-35.
סופה לנדבר: זאת אומרת עליה צעירה מאוד.
30741: המשמעות של זה שהחבר'ה האלה נמצאים בתחילת הקריירה שלהם, בתחילת החיים שלהם בארץ, היכולת שלהם למצות את הפוטנציאל שלהם מאוד מאוד גבוהה והתפקיד שלנו בעצם לתת להם את הכלים כדי שהם באמת יוכלו לעשות את זה.
30741: שימו לב, 70,000 עולים צעירים הגיעו למדינת ישראל בעשר השנים האחרונות.
30741: כמובן שהמשרד נערך לדבר הזה, הרחבנו את מניפת הסיוע שאנחנו נותנים לעולים הצעירים, אם זה במינהל הסטודנטים אם זה בחיילים ומילואימניקים ובתעסוקה ויזמות ועוד הרבה מאוד תחומים, במשפחות צעירות, וניגע בזה בהמשך.
סופה לנדבר: אם לקחת את מינהל הסטודנטים, אם אתה זוכר, לקחנו את הפרויקט הזה שהוא היה בראשותה של הסוכנות היהודית, היו שם קשיים, לקחנו את זה על עצמנו והגדלנו את מספר העולים הסטודנטים, היום זה כמעט 6,900 ומשהו סטודנטים שמקבלים מילגה ומלגת קיום ואנחנו חושבים שזה הישג ענק של משרד העלייה והקליטה ושם בירוקרטיה – אאוט, ומסלול ירוק שאם תרצו נספר מה עשינו באגף הזה.
30741: זה גרף שמצביע על מגמות מבחינת המדינות, אתם יכולים לראות שמשנת 2013 יש עליה דרמטית של עולים צעירים שמגיעים מרוסיה ומאוקראינה, מצרפת הייתה עליה גם מאוד משמעותית עד שנת 2015, עכשיו אנחנו חווים ירידה, וכל שאר העולם פחות או יותר נמצא ביציבות.
30741: זהו גרף מאוד מעניין, אני ממשיך את מה שהשרה אמרה, שימו לב, בשנת 2014 הוקם אגף צעירים במשרד הקליטה, שימו לב לקפיצה בכמות העולים הצעירים שהגיעה.
30741: המשמעות היא שהמשרד יודע להתאים את התכניות שלו לצרכים של העולה, יש שיתוף פעולה מאוד הדוק בין חטיבת הפרט שאיציק אוחנה עומד בראשה, לבין כל השותפים שזה שוב אני חוזר, אופק ישראלי הסוכנות היהודית, ההסתדרות הציונית, עמותות נוספות, - - - ועוד ועוד, על מנת באמת לנסות לתפור חליפה מדויקת לעולים שמגיעים לישראל ועוד פעם, הדגש הוא על עולים צעירים מסיבה פשוטה, א.
30741: יש להם צרכים יותר גדולים כי הם צריכים להתפתח ולתפוס את הרגע בשביל למצות את הפוטנציאל שלהם, וב.
30741: הם גם כמות משמעותית של האוכלוסייה, 40%, אני מזכיר.
30741: חיילים וסטודנטים – בחרנו להציג את זה בצורה כזו בהלימה למה שהתחלתי ממנו, רצף הטיפול בעולה.
30741: שימו לב על הרצף שמתחיל בנער שעובר הכנה לצה"ל במסגרת התכניות שלנו, מתגייס לצה"ל, מקבל מאתנו מענקים חודשיים ותכניות מעטפת, לאחר מכן משתחרר מצה"ל, מקבל מאתנו סיוע בהשכלה גבוהה, שזה שכר לימוד מלא ותוכניות מעטפת נוספות שניגע בהן בהמשך, אחרי זה יוצא לאזרחות, מקבל מאתנו תכניות מנטורים וליווי ובסופו של דבר - - -
אברהם נגוסה: סליחה, מנהלת כתף הצטרפה אלינו.
אברהם נגוסה: זו היחידה בכנסת שמרכזת את הדיונים בוועדה בנושא הזה של דיווח שרים לוועדות השונות.
אברהם נגוסה: תודה על הפעילות שלך.
אברהם נגוסה: ד"ר שירלי אברהמי.
יואל רזבוזוב: אדוני היושב ראש אני יכול להתערב כי פשוט אני צריך לצאת לישיבה ב-12:00, אז ממש שתי דקות.
יואל רזבוזוב: קודם כל אני מברך על הדיון, פיקוח של הוועדה על המשרד זה מאוד חשוב וזה מה שנעשה כאן.
יואל רזבוזוב: אני רוצה להגיד שיש פה גם מבחינת המשרד נכונות והם גם מוכנים, אנחנו רואים כאן באמת דברים שמציגים אותם בצורה הטובה ביותר, אני לא רוצה להשוות למשרדים אחרים, ראינו כאן מצגות כאילו "תשאלו אותנו כמה שאלות ונלך הביתה" ובאמת אנחנו רואים כאן הכנה מצוינת.
יואל רזבוזוב: אני יכול להגיד, אנחנו תמיד מתגאים שבוועדה הזאת אין קואליציה אופוזיציה, כולנו כאן לטובת העולים ואני יכול לברך את השרה סופה לנדבר, גם את מנכ"ל המשרד, הסמנכ"ל, עובדי המשרד, זה משרד גדול וחולש על הרבה תחומים, תמיד אפשר למצוא דברים להתלונן עליהם אבל בסופו של דבר אנחנו רואים גם לפי המצגת וגם כשאנחנו חיים את השטח, המשרד מתפקד היטב תחת ניצוחה של השרה סופה לנדבר, זה משרד שהאנשים בו צריכים להיות אכפתיים.
יואל רזבוזוב: זה מאוד חשוב.
יואל רזבוזוב: כי ברגע שלא אכפת לך, זהו נושא רגיש, העלייה, אנשים באים עם חוסר ודאות, הם צריכים כאן את החיבוק ואת הדחיפה וזה באמת מה שמקנים במשרד.
יואל רזבוזוב: אני יכול להגיד, כמו שאמרתי גם, ראינו תקופה שהשרה לא הייתה בתפקיד, אני כן רואה שהמשרד מתפקד היטב וכמובן שתמיד יש דברים לשיפור בגלל שהמשרד הוא גדול אבל אנחנו מאוד מרוצים ואני דווקא אומר את זה כחבר כנסת מהאופוזיציה, כך שיישר כח.
אברהם נגוסה: זה קורה רק בוועדת העלייה והקליטה.
יואל רזבוזוב: אני נאלץ לעזוב.
אברהם נגוסה: שירלי בבקשה.
שירלי אברהמי: תודה רבה אדוני יושב ראש הוועדה חבר הכנסת אברהם נגוסה, תודה רבה השרה סופה לנדבר.
שירלי אברהמי: אני מנהלת יחידה חדשה שהקים יו"ר הכנסת, יחידה שפועלת כחצי שנה, שם היחידה הוא "כתף", יחידת הכנסת לתיאום הפיקוח הפרלמנטרי, ומטרתה של הקמת היחידה, כשהקים אותה יו"ר הכנסת הייתה לחזק את יכולות הפיקוח של הכנסת על הממשלה והיום הזה הוא בעצם המיזם הגדול הראשון שהיחידה עושה בהובלתו של יו"ר הכנסת שהיום, ולכן אני מתנצלת, בסיום דברי אצטרך ללכת לוועדה אחרת, היום מתקיימים במקביל 12 דיונים, נמצאים פה עכשיו 12 שרי ממשלה.
שירלי אברהמי: זאת הפעם הראשונה, כמובן שהכנסת פיקחה על הממשלה, אתם יודעים את זה מצוין, הייתם פה בדיוני פיקוח, אבל זאת הפעם הראשונה שכל שרי הממשלה מגיעים ביחד לדיון ביום אחד בכנסת, ביום מרוכז, היום הזה כולל עוד כמה חידושים, גם העובדה שהשרים מגיעים במקביל, גם העובדה שהשרים קיבלו מראש את הנושאים שעליהם הוועדות ביקשו מהם לדווח, זאת אומרת לא השרים באו והציגו את עבודת משרדם, אלה הוועדות הן אלו שהודיעו לממשלה כי גם זה חיזוק הפיקוח, הוועדות הודיעו לממשלה באיזה נושאים הן מבקשות מהשרים להתמקד, כך גם השרה לנדבר קיבלה את הנושאים וכעת הם מוצגים בוועדה.
שירלי אברהמי: אז תודה שוב למשרד על שיתוף הפעולה, למנכ"ל.
שירלי אברהמי: החידוש השלישי בעניין הזה הוא שהדבר הזה הוא תחילתה של מסורת.
שירלי אברהמי: הודיע יושב ראש הכנסת שמעתה פעמיים בשנה, יתבקשו משרדי הממשלה להגיע, אנחנו מקווים שזה לא יהיה יום אחד אלא שבוע, לפחות בשלב התכנון, בשלב הביצוע אולי זה יהיה יותר קצר.
שירלי אברהמי: שרי הממשלה יגיעו על מנת להציג לוועדות הנושאיות את תכנון תכנית העבודה בכנס החורף שלה
שירלי אברהמי: כנסת ואת הביצוע בכנס הקיץ וגם במובן הזה יש בכך חידוש.
שירלי אברהמי: אז אני מתנצלת כי אכן שרה מתחילה עכשיו דיון בוועדה אחרת, אז תודה רבה אדוני על - - -, תודה רבה ובהצלחה ותודה לכולם.
30741: אני יכול להמשיך?
אברהם נגוסה: תמשיך למרות שהמטרה זה דיווח של משרד הקליטה, תנסה בזריזות כדי שניתן לכמה אנשים לשאול שאלות וגם הערות.
30741: אין בעיה.
30741: אם אנחנו כבר נמצאים בשלב הזה וברצף, יש פה כמה עולים שהסכימו לבוא ולהעיד על הטיפול הזה, על הרצף הזה וברשותך אני רוצה לתת להם לדבר כל אחד שתי דקות.
30741: קלרה בבקשה, תאמרי בשלוש דקות מה קיבלת מהמשרד ואיך - - -
סופה לנדבר: מתי הגעת, מאיפה עלית.
קלרה ברנר: שלום לכולם.
קלרה ברנר: אני עליתי ב-2006, התגייסתי לצבא, השתחררתי והייתי זכאית למימון של השכלה גבוהה על ידי משרד הקליטה.
קלרה ברנר: ואז אני שש שנים קיבלתי גם תמיכה, צריך להבין שזה לא עוצר בתמיכה הכספית, שרוב העולים מגיעים ואומרים "אה, אני מקבלת תואר על ידי משרד הקליטה", זה נכון, אבל יש מעבר.
קלרה ברנר: זאת אומרת, כשסיימתי את הלימודים שקיבלתי בהם גם מימון, גם תמיכה, הייתי אומרת גם פסיכולוגית גם תרבותית, זאת אומרת הגעתי כחדשה וזה לא רק לקבל כסף, זה גם לקבל, לאן הגעתי, הגעתי לישראל, אני לא מכירה את השפה, אני לא מכירה את התרבות, אני הגעתי בלי משפחה, ופתאום מרגישים בודדים ואז מרגישים שהמשרד כן נותן איזו שהיא תחושה של בית וזה היה מאוד חשוב.
קלרה ברנר: אחר כך, כשהמשכתי אחרי כמה שנות עבודה במקום אחר, גם עשיתי תואר שני ותוך כדי עבדתי במערך הזה של משרד הקליטה וכן נתקלתי בהמון סטודנטים שלא רק הגיעו ללמוד ולקבל תמיכה כספית, אבל גם הגיעו למצבים, להגיד את האמת, יש אנשים שלא היה להם אוכל.
קלרה ברנר: יש כאלה שלא מרגישים בנוח לבוא ולהגיד, והם ידעו שיש איזה שהוא מדריך, מישהו שאפשר לגשת אליו להגיד לו "תראה, אני בבעיה", או נפשית, או כספית, או קליטה שלא מרגישים בנוח עם אנשים סביבי ובאו אלי, ויכולנו לטפל, למה?
קלרה ברנר: בגלל שמשרד הקליטה, דרך מינהל הסטודנטים נתן כלים, אנשים ותמיכה שכן יכולה לסייע לכל מיני בעיות למיניהן שאתם יכולים לחשוב עליהן.
30741: תודה רבה.
30741: אוולין.
אוולין פומנקו: שלום, אני בת 28, עליתי לארץ לפני חמש שנים והגעתי לספר על תכנית ייחודית וחדשה שנפתחה באוניברסיטה - - -
סופה לנדבר: תספרי מאיפה עלית.
אוולין פומנקו: עליתי מבלארוס, מינסק.
אוולין פומנקו: הגעתי לתכנית - - - עולים, התכנית שנפתחה לפני שלוש שנים באוניברסיטת אריאל.
אוולין פומנקו: אני סיימתי השנה, אנחנו שבעה בוגרים וזאת הזדמנות ענקית שקיבלתי בזכות התכנית הזאת, ללמוד בארץ, לקבל תואר שני ובזכות התכנית קיבלתי גם עבודה.
אוולין פומנקו: אני עובדת במזכירות האקדמית של האוניברסיטה באריאל.
אוולין פומנקו: זו תכנית שבשנה הראשונה אנחנו לומדים בשפת אם ומקבלים המון שעות של עברית, של אולפן מתקדם בהיבט מקצועי, מעבר ל-800 שעות אולפן ושש שעות בשבוע של עברית מקצועית ובשנה השנייה אנחנו ממשיכים ללמוד עם כל הסטודנטים של האוניברסיטה ומסיימים ומקבלים תעודת תואר יחד עם הסטודנטים הרגילים.
30741: יעקב.
יעקב רוטשטיין: אני בן 24, בגיל 18 עליתי לבד מקולומביה ומהרגע הראשון שדרכתי בארץ ישראל, איך שקיבלו אותי בנתב"ג ועד היום הזה אני מעריך ומברך את עבודתו של משרד הקליטה.
יעקב רוטשטיין: כשגרתי ולמדתי עברית באולפן קיבוץ לא רק קיבלתי סל קליטה אלא גם קיבלתי כלים שעזרו לי להסתגל לחברה הישראלית כגון שפה ותרבות ישראלית.
יעקב רוטשטיין: לאחר מכן כשעברתי לירושלים, בכל פעם שהייתי מגיע למשרד ברחוב הלל הייתי מקבל הכוונה וייעוץ והדבר הכי חשוב, מידע, על כל מיני נושאים כמו הסתגלות לעתיד, לימודים, דיור, על הצבא, בירוקרטיה.
יעקב רוטשטיין: כשהתגייסתי לצה"ל בתור חייל בודד שירתי ביחידה מובחרת כלוחם, השתתפתי במבצעים רבים, עזרתי לנפגעים ממלחמת האזרחים בסוריה, ילדים, מבוגרים, נשים, לחמתי בצוק איתן ועוד הרבה פעילויות למען בטחון ישראל.
יעקב רוטשטיין: גם אז, אני לא בטוח שהייתי יכול לתרום בכל לבבי נפשי ומאודי אלמלא הייתי מקבל את התמיכה שמשרד העלייה והקליטה נותן לחיילים הבודדים.
יעקב רוטשטיין: גם היום שאני סטודנט ומשרת במילואים, אני משתתף בתכנית שחק של מינהל סטודנטים עולים, אני מתנדב עם חיילים בודדים, אני מלמד אותם על כל מיני נושאים עם תוכן כמו כתיבת קורות חיים, מציאת עבודה, - - - שייכות, מודעות חברתית.
סופה לנדבר: זה פרויקט שאנחנו מפעילים אותו, פרויקט "קיבלת, תתן".
יעקב רוטשטיין: כן.
יעקב רוטשטיין: הייתי מצטיין השנה.
יעקב רוטשטיין: החיילים האלה יהפכו לאזרחים למופת בעזרת השם.
יעקב רוטשטיין: במילים קצרות, אני מברך על העבודה של משרד העלייה והקליטה כי אני מאמין שבעולים החדשים יש כוח גנוז עצום ובזכות משרד העלייה והקליטה הפוטנציאל הזה יפרח והעולים החדשים האלה יבנו חברה לתפארת ישראל.
30741: תודה רבה יעקב.
אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת עודד פורר, מנכ"ל משרד הקליטה לשעבר.
30741: כאן חשוב לי לשים דגש על הגרף התחתון, שמצביע על כמות העולים הסטודנטים שקיבלו שיעורי עזר במסגרת תכניות המעטפת שאנחנו מבצעים.
30741: זאת אומרת מעבר לסל הקליטה ולתמיכה שהסטודנטים פה סיפרו עליה, הצלחנו להגדיל את כמות שיעורי העזר שהסטודנטים האלה מקבלים וזאת במטרה לשפר את הישגיהם בתואר.
30741: נושא תעסוקה – כאן אתם יכולים להתרשם מהנתונים אבל לי חשוב לדבר על הדבר הזה.
30741: השרה הזכירה את הוואוצ'רים התעסוקתיים שאנחנו נותנים, היום באתר המשרד קיים מנוע חיפוש שאפשר פשוט לפי מילות מפתח לכתוב ולקבל את הרשימה הרלבנטית של הקורסים הרלבנטיים לאותו עולה.
30741: 84% ממסיימי הקורסים עובדים ו-66% עובדים במקצוע שהם למדו.
30741: אני יכול להוסיף שיש עוד כ-20% שעובדים במקצוע סמוך, פשוט לא הצגנו את זה כאן.
30741: זאת אומרת אם אתם מחברים, כ-86% מאלה שכן עובדים, עובדים במקצוע.
30741: זה אומר שהקורסים האלה מאוד משמעותיים.
30741: אתם יכולים לראות שבמסגרת כלל מניפת הסיוע שאנחנו נותנים לעולים בתחום התעסוקה, כ-8,000 עולים קיבלו השמה השנה.
30741: זה לא רק מצאו עבודה.
30741: היום בישראל אתם יודעים, יש 4% אבטלה, כל אחד יכול למצוא עבודה.
30741: העניין הוא לספק לעולים עבודה שתואמת את הכישורים שלהם, את הניסיון שלהם, את ההשכלה שלהם, והרבה פעמים ולא פחות חשוב גם את הרצון שלהם.
30741: אני מכיר הרבה מאוד עולים שמגיעים ומחליטים לשנות כיוון לגמרי, לשנות את המקצוע.
30741: כמובן כל התמיכה שאנחנו נותנים במקצועות הרישוי.
30741: יש כאן עולה חדש, אנדרי.
30741: אנדרי, אני אשמח אם תוכל בכמה מילים - - -
אנדרי וודוטינסקי: אני עליתי מרוסיה לפני שלוש שנים, קיבלתי ממשרד הקליטה גם סל קליטה, גם דמי קיום ואולפן, אולפן תעסוקתי לעורכי דין כי לפני שעליתי עבדתי כעורך דין 13 שנים.
אנדרי וודוטינסקי: אני ממשיך במקצוע.
אנדרי וודוטינסקי: עכשיו אני עובד כמתמחה במשרד מזר ושות', ואני ממשיך ועוד מעט אני ניגש למבחן הסמכה.
אנדרי וודוטינסקי: יש כלים שאפשר לממש אותם דרך משרד הקליטה ואני שמח.
אברהם נגוסה: המבחן יהיה בעברית?
אנדרי וודוטינסקי: כן בעברית.
אנדרי וודוטינסקי: בוודאי.
אנדרי וודוטינסקי: עשיתי שמונה מבחנים בדיני מדינת ישראל גם בעברית, זה התאמה בין חוקים מחו"ל לחוקים כאן בארץ.
30741: חברים, רק לסבר את האוזן - - -
סופה לנדבר: לפני שאצא להצביע, תתן בבקשה אפשרות לסגני ראשי הערים שהגיעו מרחוק.
30741: נגיע לרשויות ואז הם ידברו.
סופה לנדבר: אני חוזרת תוך כמה דקות לאחר ההצבעה.
אברהם נגוסה: הזמן שלנו רץ, ב-12:30 יש לי עוד דיון.
30741: בסדר.
30741: אני רץ יותר מהר, רק הגיעה לכאן עוד עולה שקוראים לה קטי ואני רוצה לתת לה לדבר.
30741: קטי בבקשה.
קטי אנדלוב: שלום לכולם.
קטי אנדלוב: אני עליתי לארץ מרוסיה ממוסקבה ב-2014, בספטמבר הזה אני חוגגת ארבע שנים בארץ.
קטי אנדלוב: אני אדם משותף של הסוכנות היהודית ומשרד העלייה והקליטה, זאת אומרת שעליתי עם המשפחה בתכנית בית ראשון במולדת, גרתי בקיבוץ חקוק בצפון חצי שנה, למדתי שם עברית ואז אחרי שנה וחצי בארץ התחלתי ללמוד לפי התכנית עם תמיכה של משרד העלייה במכללה האקדמית אשקלון, למדתי עבודה סוציאלית והיום כבר שבועיים שהתחלתי בתפקיד, אני עובדת במשרד הרווחה בעירית נתניה כעובדת סוציאלית ואני רוצה להוסיף שרוב האנשים שלמדו איתי ביחד, רוב העולים החדשים קיבלו מקצוע והלכו לעבוד לפי המקצוע, הם לא הלכו לעבוד בתחום אחר.
קטי אנדלוב: בזה רציתי להגיד תודה רבה.
30741: תודה רבה לך קטיה.
30741: ברשותך אני רץ מהר.
30741: יזמות – רק להציג לכם את הנתונים.
30741: עוד פעם, יש כאן את הנתונים המספריים, הם מעניינים אבל אני רוצה לשים דגש על הדבר הזה.
30741: חברים, עשינו מחקר, 73% מהעסקים שנפתחו על ידי העולים, בדקנו אותם אחרי שלוש שנים, הם שורדים.
30741: 58% זה באוכלוסיה הכללית.
30741: זה אומר שיש פה פער של 15% לטובת העולים.
אברהם נגוסה: 76% שורדים?
30741: 73% מסך העסקים שנפתחו על ידי העולים, בדקנו אותם אחרי שלוש שנים, שורדים.
30741: הם קיבלו מאתנו סיוע החל מליווי, מה שהשרה דיברה ועד להלוואה שאותה עכשיו אנחנו רוצים להגדיל.
30741: רק לסבר את האוזן, בשנה שעברה 13.5 מיליון שקלים ניתנו כהלוואות לעולים לפתיחת עסקים.
30741: דיור וקשישים – השרה כבר נגעה בזה, אני רק רוצה לחדד את העניין הזה ולענות על אותה שאלה של כת"ף.
30741: בעצם המשרד יצא ותקצב מכרז של 2,500 יחידות דיור בשנת 2017.
30741: לצערנו הרב לא היו מספיק הצעות וחלק מההצעות לא ענו על הקריטריונים ולכן הצלחנו לאשר רק 1,487.
שלומית אבינח: מה הסיבה לדעתכם שלא היו מספיק?
30741: לא כל הרשויות רוצות.
30741: בסופו של דבר אין יותר מדי ביקוש לסיפור הזה מבחינת הרשויות כי קרקע חומה זה כנראה מצרך נדיר ולא כל אחד רוצה לבנות דיור ציבורי, לכן החלטנו להקים צוות משותף והקמנו צוות משותף יחד עם משרד האוצר ומשרד השיכון, חלק מהתוצרים של הצוות הזה זו אותה העלאה של סיוע בשכר דירה עד 300 שקלים בחודש שהכרזנו עליה לפני כשבועיים וכאן אני רוצה להגיד תודה לחביב קצב שבאמת הוביל את כל המהלך הזה ביד רמה, בשקט, במקצועיות והיום אנחנו יודעים לבשר לעולים שיש להם עוד עד 300 שקלים בחודש, חביב תודה.
30741: לא סיימנו.
30741: אנחנו נמשיך, היום אנחנו בוחנים חלופות נוספות ואנחנו ברגע שנהיה מוכנים, נציג אותן.
נורית יכימוביץ': אני ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.
נורית יכימוביץ': יצאתם לקול קורא לקרקע חומה בידיים פרטיות?
חביב קצב: יצאנו לרשויות, יצאנו גם לקרקע פרטית.
נורית יכימוביץ': ולא הייתה הענות?
חביב קצב: לא הייתה מספיק.
30741: יש כל מיני דברים שאנחנו בוחנים, ברגע שנהיה מוכנים להציג לכם נשמח להציג.
30741: עוד דבר חדש שעשינו בשנת 2017 שהוא קשור לטיפול בקשישים, הגדלנו את הסובסידיה לתרופות לווטרנים עד 100%.
30741: אתם יודעים שניצולי שואה קיבלו, נכי מלחמה קיבלו, וטרנים לא קיבלו והצלחנו לעשות את זה ב-2017.
30741: רשויות וארגונים, בשתי מילים.
30741: אנחנו פועלים ב-108 רשויות, 113 מלווים, אותם פרויקטורים, וכאן אני אשמח אם סגני ראשי הערים שהגיעו באמת בשתי מילים יתארו את הפעילות שלנו, רומן בבקשה, סגן ראש העיר יוקנעם.
רומן פרס: אני עליתי לפני 27 שנים.
30741: לא לא, אל תתחיל.
30741: כולם מכירים - - -
רומן פרס: אני סגן ראש העיר יוקנעם.
רומן פרס: כשאני מגיע לכאן ואתה מקבל הזמנה, אז עוד פעם זו סקירה של המשרד ועוד פעם זה סוג של רוטינה, אבל חבר'ה, זה ממש לא.
רומן פרס: כשאני מסתכל על זה תאמינו לי, משנה לשנה המשרד משדרג את עצמו ונכנס לעוד ועוד פעילויות ואנחנו רואים את זה בשטח.
רומן פרס: המשרד הצליח להיכנס גם לתחום של עידוד העלייה ומדובר פה בהצלחה בלתי רגילה.
רומן פרס: זה לא היה צעד פשוט.
רומן פרס: אני זוכר את כל הסקפטיות ואת כל הוויכוחים שהיו כאן, האם זה נכון, האם כן או לא, האם המשרד צריך להיות שם בכלל.
רומן פרס: זה שהמשרד כן נמצא שם אנחנו מרגישים את זה, אנחנו יוצרים קשר עם העולים באמצעות כל אותם שותפים, אני לא רוצה עכשיו לשכוח את אף אחד, לא את הסוכנות, לא אופק ישראלי ולא את השותפים האחרים, אבל אהבתי מאוד אלכס, את כל מהשאתם עושים באמצעות הרשתות החברתיות ואגב זה כל מה שאנחנו עושים.
רומן פרס: אין משפחה שעולה בתיאום אתנו ליוקנעם למשל, בלי שאני באופן אישי משוחח איתם בסקייפ והפרויקטורית, ואני רוצה להגיד לכם שפרויקטור זה דבר נפלא, זה משהו שמשדר כזה בטחון עצמי גם לאותה משפחת עולים שיודעת בדיוק מי יפגוש אותם כשהם יצאו מהמונית, לוקחים אותם יד ביד ומלווים אותם.
רומן פרס: אסור לוותר על זה בשום פנים ואופן.
רומן פרס: אני חייב להגיד על התכנית מחוברים ותכנית יעל, תכניות מדהימות, מדהימות אדוני היושב ראש.
רומן פרס: המשרד הזה באמת, אחד הדברים היפים שקרו כאן, דוגמה אחרונה להצלחה שלנו באמת, פרויקט מחוברים, מאז שהתכנית קיימת, יוקנעם בפנים, בחורה הייתה חניכה של מחוברים, הייתה קצינה בבה"ד 1, בת לקהילה האתיופית, היא חזרה, קלטנו אותה לעבוד בתור מדריכה במחוברים, היום היא לומדת במרכז הבין תחומי בהרצליה בפקולטה למשפטים וממשל ואני אומר לכם, דברים נפלאים, אסור לוותר עליהם וחייבים לשמור עליהם ותודה רבה למשרד ולכולם.
30741: תודה.
30741: יש כאן את ממלא מקום ראש העיר נצרת עלית.
30741: בבקשה.
אלכס גדוקין: אני לא אחזור על כל הדברים שנאמרו, אבל אני רוצה להגיד לכם, כעיר שקולטת, מבחינת התכנית של נגב וגליל, אז נכון, כנצרת עלית מאוד קשה לנו להתחרות עם ערים כמו במרכז הארץ שיש להם ים ויש להם בילויים והכל, אבל אם לא תוכנית הנגב והגליל שנותנת מענקים מיוחדים לכל אלה שעולים לערים שלנו שמוגדרות כנגב וגליל, לא היינו יכולים לקלוט את העולים, ובמיוחד בערים שמוגדרות עם אחוז אוכלוסייה מעורבת, לא מוגדרות עוד כערים מעורבות, אבל יש שם אוכלוסייה ערבית ואנחנו צריכים את העלייה בשביל לחזק את הערים בפריפריה, בצפון, ערים כמו נצרת עלית, עכו, מעלות וכרמיאל.
אלכס גדוקין: אם לא התכנית הנוספת הזאת של הנגב והגליל, ואני פונה כאן גם למנכ"ל וגם ליושב הראש, תלחצו על המשרד לנגב וגליל שאנחנו עובדים איתם בשיתוף פעולה מלא, שיתנו לנו עוד עזרה לקלוט את העולים.
אלכס גדוקין: על כל השיתוף, יש כאן את הסוכנות היהודית ואופק ישראלי שאנחנו עובדים איתם, זה פשוט יוצא מן הכלל כי בלי השותפים האלה לא היינו יכולים לקלוט את האנשים ולעשות להם עליה ופרויקטים שאנחנו עושים איתם ביחד, עוד כרטיס נוסף ועוד פרויקט נוסף, עוד לקלוט 20 משפחות.
אלכס גדוקין: לקלוט 20 משפחות לעיר נצרת עלית זה מאוד משמעותי.
אלכס גדוקין: תודה רבה ובהצלחה לכולם.
30741: תודה רבה אלכס.
30741: השפה העברית, אני רץ מהר.
30741: שימו לב, 2016, 660 עולים קיבלו ואוצ'רים לשפה העברית, מה-1.1.2017 הרחבנו את הזכאות לכלל העולים, אנחנו ב-1,740.
30741: תאמינו לי, בשנת 2018 יהיה יותר.
30741: דיברנו על פרויקטורים, הזכירו עד כמה זה חשוב, שימו לב ליחס.
30741: הקו הכחול מצביע על יחס של עולים פר פרויקטור.
30741: שימו לב שב-2013 על כל פרויקטור היו 411 עולים היום אנחנו ב-257.
30741: כמעט פי 2.
30741: זה מקל על הפרויקטור, זה גם כמובן עושה את העבודה שלו להרבה יותר אפקטיבית.