GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רועי דהן: אני רק אשלים את מה שהתחלתי לומר.
רועי דהן: אני רק רוצה שנחייה את המציאות.
רועי דהן: לצערנו הרב בלא מעט רשויות מקומיות שמתגוררים בהם לא מעט תושבים יוצאי העדה האתיופית, הרשות המקומית עצמה נמצאת במצב מורכב פיננסי וזה משפיע באופן ישיר על היכולת שלה לגייס אנשים, ליצור תפקידים חדשים, זה לא קיר שלא ניתן לטפס עליו אבל זה דבר שאני רוצה שנחיה אותו פה בדיון, ואני לא בורח מאחריות, אני אומר שיש פה לא מעט פעולות שאנחנו צריכים לעשות ונשמח לעשות.
אברהם נגוסה: השלטון המקומי בבקשה, רות דיין מדר.
רות דיין מדר: אני מסכימה עם חברי שנעשתה כברת דרך בעבודה עם הרשויות המקומיות, מדווחים, מודעים לחוק, קודם פחות היו מודעים לחוק ופחות פעלו, פחות עדכנו את שר הפנים, אז התקדמנו כברת דרך בשלוש השנים האחרונות מהמקום שבו היינו.
רות דיין מדר: חשוב לדעת שהחוק לא רלבנטי לרשויות הערביות, אז כשמודדים אחוזים, האחוזים שמתחלקים גם ברשויות ערבויות כשיש שם 80 רשויות ערביות, זה לא רלבנטי.
רות דיין מדר: אני חושבת שצריך לבדוק מבחינה משפטית את הסוגיה של החברות העירוניות.
רות דיין מדר: יש לא מעט תחומים שהשלטון המקומי, כדי להתנהל בצורה טובה יותר עובד עם החברה העירונית שהיא חברת בת שלו, היא חלק ממנו.
רות דיין מדר: הוא מעביר את המשכורות לחברות העירוניות, ולפעמים דווקא שם רמות השכר יותר גבוהות כי לא כפופים לנהלים של משרד הפנים.
רות דיין מדר: אז אני חושבת שצריך לבדוק - - -
שלומית אבינח: החוק חל על חברות עירוניות או לא?
רות דיין מדר: לא.
רות דיין מדר: יש למשל מנהל מחלקת תרבות, מנהל מחלקת ספורט, ראשי מינהלים מאוד מאוד בכירים, נמצאים בחברות העירוניות.
אברהם נגוסה: זה תחת הרשות המקומית, לא?
שלומית אבינח: חברת בת.
מרב תורג'מן: אני מוכרחה לומר שאני לא מכירה את הנושא לעומק.
מרב תורג'מן: צריך לבדוק את זה.
מרב תורג'מן: על פניו נראה שחברה עירונית היא לא חלק ממשרד הפנים אלא חלק מהרשות המקומית, אבל בוא נשמע איך אתם מתייחסים.
אברהם נגוסה: בואו לא נלך כל הזמן לחפש תירוצים.
רות דיין מדר: לא זה לא תירוץ.
רות דיין מדר: יש אנשים שעובדים בחברות העירוניות והם בעלי תפקידים - - -
אברהם נגוסה: תראי, חוק ייצוג הולם עבר ב-2005 ואז אמרו שזה לא מספיק וצריך להרחיב.
אברהם נגוסה: אז פעלנו להרחיבו ב-2011.
אברהם נגוסה: ב-2011 החוק כולל חברות ממשלתיות, רשויות מקומיות.
אברהם נגוסה: כי בתיקון של 2005 זה לא כלל ולכן הרחבנו, תאגידים ציבוריים, סטטוטוריים, הכל הרחבנו.
אברהם נגוסה: עכשיו נוציא עוד חוק לחברות עירוניות?
אברהם נגוסה: זה לא נראה לי.
רועי דהן: אדוני אם אפשר להגיד משפט קצר על זה, להבין את המטריה.
רועי דהן: אני חושב שהיום יש מגמה מאוד משמעותית של להעביר יותר ויותר סמכויות ביצוע מהרשות המקומית עצמה לחברות הכלכליות.
רועי דהן: לדוגמה, היום יש 30 רשויות מקומיות שחתמו על הסכמי גג עם הממשלה, יש תנופת דיור ובניה והרבה תפקידים מעניינים נפתחים סביב הנושא הזה, רוב הפעולה קורית בחברה הכלכלית.
רועי דהן: אז אני ממליץ לכם, נשמח לסייע פה, להרחיב את החוק בשתי רמות: הרמה הראשונה זה רמת החברות הכלכליות והתאגידים העירוניים, יש 300 כאלה ואנחנו נדע לספור את התפקידים הרלבנטיים, ורמה שניה, אני חושב שאנחנו מדברים על זה בשנים האחרונות, רמת הסנקציות והיכולת לפעול אל מול אותן רשויות שלא עומדות ביישום החוק.
אברהם נגוסה: אבל יש להם מספיק תשתית תעסוקתית ברשויות המקומיות.
אברהם נגוסה: למה אתם מחפשים - - -
רות דיין מדר: אנחנו אומרים גם וגם, אנחנו לא אומרים במקום.
מרב תורג'מן: אולי אפשר לחשוב על תנאי ההתקשרות שלכם עם אותם גורמים, שבתנאי ההתקשרות אתם תוסיפו גם את הנושא הזה של חובת ייצוג הולם כתנאי סף למיקור חוץ, כמו שאתה אומר, או להקמת אותן חברות.
רות דיין מדר: זה לא מיקור חוץ.
רות דיין מדר: אלה ממש עובדים של הרשות המקומית, כשנכתבת תכנית עבודה ויש תקציב אז מסתכלים על החברה העירונית כחלק, כהוויה מתוך הרשות המקומית.
רות דיין מדר: אני אחראית על עוד משרדי ממשלה, מנהלי מחלקות תרבות, מנהלי מחלקות ספורט, מנהלי מחלקות עליה וקליטה, נוער וצעירים, כל התחומים האלה נמצאים מחוץ לרשות המקומית ועובדים בתוך חברות עירוניות, ברשויות גדולות כמו ראשון, כמו אשדוד, כמו חיפה.
רות דיין מדר: חבל לא לספור אותן ומשרד הפנים מפקח עליהן וקובע את ההנחיות שלהן ומבקר אותן, אז לא נכון לא להסתכל עליהן כחלק אינהרנטי מהרשות המקומית.
אברהם נגוסה: האם יש לכם סמכות בעניין החברות העירוניות?
יודפת אפק: לא, זה רק משרד הפנים.
יודפת אפק: חברות עירוניות מי שמחזיק בהן זה הרשות המקומית, חברות ממשלתיות מי שמחזיק בהן זה המדינה.
אברהם נגוסה: אני רוצה להבין, כמשרד הפנים, אתה מפקח עליהן.
אברהם נגוסה: אז למה אתה צריך הרחבה של החוק או תיקון החוק בנושא?
אברהם נגוסה: מה מגביל אותך?
רועי דהן: תאגידים עירוניים, זה ישויות משפטיות נפרדות.
רועי דהן: גם אם הן חלק מהרשות המקומית הן ישות משפטית נפרדת.
רועי דהן: כדי שאני אוכל לאסוף מהן דיווח ולהתנהל באקטיביות כמו שאני מתנהל מול הרשויות המקומיות, אני חייב שזה יופיע בחוק.
אברהם נגוסה: אני אבדוק את העניין ואם צריך לתקן נתקן.
אברהם נגוסה: לא ניתן לכם תירוצים.
אסף נועם: בוקר טוב אדוני אני ממשרד המשפטים.
אסף נועם: דיווח שהעברנו ממשרד המשפטים נוגע לתאגידים הציבוריים, התאגידים הסטטוטוריים שהוקמו בחוק, וכאן צריך להבין גם שהתמונה שונה.
אסף נועם: משרד המשפטים או שרת המשפטים היא גם לא הרגולטור, אין יכולת להתערב בשיקול הדעת אבל אנחנו מחויבים במעקב ואנחנו בודקים את הנושא באופן שוטף מול התאגידים וחוזרים אליהם בשאלות לא רק לגבי המדדים הכמותיים, גם לגבי הממדים האיכותיים לרבות מעקב על הצעדים שהמועצות שלהן נוקטות בהן.
שלומית אבינח: אתה רוצה להגיד נתונים לפרוטוקול?
אסף נועם: כן.
אסף נועם: אני אחזור, זה היה גם במצגת.
אסף נועם: שיעור ההעסקה של יוצאי אתיופיה נכון ל-2017 הוא 1.95%.
אסף נועם: מדובר בעליה לעומת השנה שעברה, זה עמד על 1.7%.
אסף נועם: באופן כללי אם אנחנו בוחנים את זה ארבע שנים אחורה, זה היה 1.3%.
אסף נועם: זאת אומרת אנחנו רואים מגמה של עליה, אמנם לא גדולה, אבל עליה קבועה והדרגתית עד כמעט 2%.
אסף נועם: זה במישור הכמותי.
אסף נועם: במישור האיכותי אנחנו לא רואים שיפור גדול מדי, עדיין מדובר על רק 20% מבין העובדים יוצאי אתיופיה שהם במשרות אקדמיות או ניהוליות.
אסף נועם: בסך הכל מדובר על 20 תאגידים ציבוריים שחייבים בדיווח, מעל 50 עובדים, יש בהם במצטבר מעל 18,000 עובדים, מתוכם 357 יוצאי אתיופיה.
אסף נועם: התמונה המצערת שאנחנו רואים שעדיין בחלק גדול מהתאגידים, בשמונה מתוך 20 התאגידים אין ולו יוצא אתיופיה אחד לאורך השנים.
שלומית אבינח: מיהם התאגידים?
אסף נועם: אני אמנה אותם: המועצה לייצור צמחים ושיווקם, המוסד לבטיחות ולגהות, קרנית, האקדמיה ללשון העברית, מכון ואן ליר, יד יצחק בן צבי, לשכת עורכי הדין, הוועד המרכזי שלהם והרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.
אסף נועם: התאגידים, חלקם גדולים שיש בהם ייצוג מזערי, פחות מ-1%, אפשר למנות את מד"א שיש 19 עובדים יוצאי אתיופיה מתוך מעל 2,200 עובדים, מכון התקנים הישראלי, 8 עובדים מתוך 1,038, רשות לניירות ערך שמתוך 262 עובדים יש רק שני יוצאי אתיופיה שנכנסו לעבודה בשנה האחרונה והמועצה להסדר ההימורים בספורט שיש עובד אחד מתוך 158.
אסף נועם: התאגידים שיש בהם אחוז גבוה יחסית, ושוב, זה לא בהתייחס למשרות ולדירוג שלהם זה רשות שדות התעופה שיש קרוב ל-4%, שירות התעסוקה, רשות העתיקות, רשות הטבע והגנים והמל"ג.
אסף נועם: אלו הנתונים.
אסף נועם: אנחנו שוב, כמי שמבצע את המעקב, משרד המשפטים, אנחנו פונים לתאגידים, מבקשים מהם את הפירוט גם לגבי התאגידים שיש בהם ייצוג אפסי.
אסף נועם: חלק מהתשובות אפשר לומר שהן מתחמקות, חלק אומרים שלא פונים אליהם למרות שהם מייעדים משרות ונותנים עדיפות, הם גם מציינים את הדבר ואנחנו ממשיכים לעקוב ובאמת בשים לב למדדים האיכותיים ולא רק למספרים הכמותיים שהם באמת במגמת עליה.
אברהם נגוסה: התאגידים שלא קלטו אפילו עובד אחד, מה ההסבר שלהם?
אסף נועם: חלק מההסבר זה שהם ייעדו משרות ולא פנו, ויש הסברים כאלה ואחרים שהם במגמת צמצום, שהם לא קולטים וכולי.
אברהם נגוסה: מה זה "לא פנו"?
אסף נועם: אני אתן דוגמה על תאגיד שדווקא כן עומד בדרישה המספרית, למשל רשות העתיקות, שיש בהם מעל 2%, אז רוב העובדים הם בעצם עוסקים כחופרים ולא כארכיאולוגים וכשהם נשאלו למה אתם לא מעסיקים ארכיאולוגים יוצאי אתיופיה אז הם אמרו שהם דווקא פנו למוסדות להשכלה גבוהה וביררו והם לא מצאו בחוגים יוצאי אתיופיה שלומדים ארכיאולוגיה.
אסף נועם: אז התשובה היא מורכבת.
אברהם נגוסה: אלה שבכלל אין להם ייצוג ולו אחד, ההסבר שלהם שהם לא מצאו?
אסף נועם: זה ההסבר של רוב התאגידים, שהם לא מצאו.
אברהם נגוסה: האם הם עשו מאמץ של חובת יישום החוק, האם הם הוציאו הודעות, פרסומים?
אברהם נגוסה: האם הם עשו מאמצים?
אסף נועם: חלק מהתאגידים מציינים שהם ניסו לעשות מאמצים אקטיביים, בכלל ההיבטים של ייצוג הולם.
אסף נועם: החוק הוא גם על דרוזים וגם בזה אין מצב חיובי וחלק מהמאמצים שלהם הם פונים לעמותות וכולי בגיוס אקטיבי, ולא הצליחו להעסיק.
אסף נועם: וחלק מציינים שהם במגמת צמצום ולכן הם לא קולטים כוח אדם.
אברהם נגוסה: למשל לאיזה עמותות פנו?
אברהם נגוסה: אתה יכול לציין שמות?
אברהם נגוסה: לאיזה עמותות פנו ולא - - -
אסף נועם: אנחנו יכולים להעביר לוועדה את כל חומר הגלם עם העמותות שהם פנו - - -
אברהם נגוסה: אני אשמח מאוד.
אברהם נגוסה: אם נשב ומישהו יבוא וידפוק בדלת ויגיד "בבקשה תקבלו אותי" זה לא יילך.
אברהם נגוסה: אבל אם התאגיד או משרד הממשלה רואה את זה כחובתו ליישם את החוק ויוזם, וזה מה שדיברנו עליו לפני שנה, ליזום ולהוציא פרסומים, הודעות, אפילו להציע קורסים והכשרות.
אברהם נגוסה: האם המשרדים עשו את זה.
אסף נועם: חלק מהתאגידים קבעו יעדים לשנה הבאה לגייס או באחוז או במספר אבסולוטי של יוצאי אתיופיה ואנחנו באמת נמתין ונראה, וחלק מהתאגידים לא עמדו ביעדים שהם קבעו לעצמם ואנחנו חושבים גם שפתרון נכון זה באמת שהם יגיעו, הבנו שיצא זימון לכל 20 התאגידים שהגיעו היום לישיבה ואנחנו רואים באמת חשיבות בזה שאותם תאגידים שהייצוג בהם הוא נמוך ובייחוד ייצוג אפסי, שיבואו לוועדה ובאמת יתנו דין וחשבון ויסבירו לאיזה עמותות הם פנו ומה הצעדים שהם נוקטים כדי לעמוד בדרישות החוק.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמח לקבל בכתב ונשאל את העמותות שקיבלו והעמותות שלא שיתפו פעולה או שלא היו להם מועמדים, נדע בדיוק איפה הבעיה.
אברהם נגוסה: לעניין הסנקציה לגופים שלא פועלים על פי החוק, מה אתם עושים?
אסף נועם: צריך להבין שלהבדיל מרשות החברות הממשלתיות ומשרד הפנים אפילו כרגולטור שגם הכלים שלו מצומצמים, כאן למשרד המשפטים אין כלים מעבר להצפת הנושא והמעקב השוטף, אין לנו כלים כי שיקול הדעת של התאגידים הציבוריים הוא עצמאי ואין יכולת להתערב בו וגם אין למעשה חוק היום שמסדיר את הפעילות של התאגידים הציבוריים אלא כל חוק בפני עצמו ולכן המצב הוא בעייתי יותר מעבר למעקב שלנו, ובאמת אנחנו רואים שיתוף פעולה גובר גם בדיווחים וגם אנחנו רואים שהנתונים באמת משתפרים לא במידה מספקת ולכן אנחנו חושבים שגם הדיונים של הוועדה הם באמת הזדמנות טובה לשמוע את התאגידים ולראות באיזה קשיים הם נתקלים.
אברהם נגוסה: נשמע את נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה.
אברהם נגוסה: עו"ד בת-אל אזמרה אסרסה
בת-אל אזמרה אסרסה: שלום לכולם.
בת-אל אזמרה אסרסה: אני אדבר על בסיס הנתונים שהעבירו לנו מרשות החברות.
בת-אל אזמרה אסרסה: מהנתונים עולה שיש מגמה של עליה בהעסקת יוצאי אתיופיה בחברות הממשלתיות, 2.03% לעומת 1.75% לשנת 2016.
בת-אל אזמרה אסרסה: ישנן חברות שבאמת רואים שיש עליה במספר המועסקים לעומת 2016, אבל כמובן יש חברות שבכלל לא מעסיקות יוצאי אתיופיה, שזה חבל מאוד, כמו חברות רפאל, החברה לפיתוח עכו העתיקה, נתיבי תחבורה עירוניים ויש כמובן עוד רשימה ארוכה.
בת-אל אזמרה אסרסה: לפי הדיווחים שהועברו לנו מרשות החברות אנחנו רואים באמת שיש שתי חברות שלא מעבירות נתונים כמו רפא"ל שלא העבירה לשנת 2015 ו-2016 אבל לשנת 2017 אמרה שהיא לא מעסיקה כלל עובדים יוצאי אתיופיה והקרן למורשת הכותל המערבי שלא העבירו נתונים לרשות החברות לשנת 2017.
ורד קרליבך: אני מהקרן למורשת הכותל המערבי, אני לא יודעת שהנתונים לא הועברו.
אברהם נגוסה: ניתן לך אחר כך את רשות הדיבור.
אברהם נגוסה: כרגע היא מדברת.
בת-אל אזמרה אסרסה: גם מהנתונים עולה שיש מספר לא מועט של חברות שמעסיקות מעל הרף של שיעור יוצאי אתיופיה שזה 1.67% נכון לשנת 2017, אבל שוב, נציבות שוויון הזדמנויות - - -
שלומית אבינח: תגידי עוד פעם לפרוטוקול מי שעומד ביעד ומעבר.
בת-אל אזמרה אסרסה: כרגע אין לי את זה אבל אני אעביר את זה בצורה מסודרת לוועדה.
שלומית אבינח: יש לנו, רק תגידי את זה לפרוטוקול.
בת-אל אזמרה אסרסה: זה הועבר אליכם גם.
אברהם נגוסה: בסדר, היא תדווח.
בת-אל אזמרה אסרסה: מה שחשוב זה שנציבות שוויון הזדמנויות, במסגרת העבודה שלנו אנחנו לא בוחנים רק את כמות, את מספר המועסקים, אלא גם את איכות המשרות שבהן מועסקים יוצאי אתיופיה.
בת-אל אזמרה אסרסה: מהבדיקה שעשיתי אני רואה באמת שמהנתונים רוב יוצאי אתיופיה שמועסקים הם מועסקים במשרות שלא נדרש בהן תואר ראשון.
בת-אל אזמרה אסרסה: זו הכמות הגדולה ביותר.
בת-אל אזמרה אסרסה: כמובן בשנה האחרונה אנחנו יחד - - -
אברהם נגוסה: למי שיש תואר ראשון מועסק במה שדרוש תואר ראשון?
בת-אל אזמרה אסרסה: לא, מה שאני אומרת - - -
אברהם נגוסה: מי שאין לו, טבעי שהוא יעסוק ב- - -
בת-אל אזמרה אסרסה: אני אומרת שגם חברות שעומדות ברף אפילו יותר - - -
אורית צגאי: משרות זוטרות בעצם.
בת-אל אזמרה אסרסה: כן.
בת-אל אזמרה אסרסה: משרות שהן לא בכירות.
אברהם נגוסה: השאלה פה אם האדם עומד בקריטריון ויש לו תואר ראשון ומעסיקים אותו בתפקיד שלא דרוש בו תואר ראשון.
בת-אל אזמרה אסרסה: לא.
בת-אל אזמרה אסרסה: מה שאני אומרת, זה שבעצם האחוז הגבוה מהנתונים שהועברו לנו זה שרוב המועסקים הם בעצם יוצאי אתיופיה שמועסקים - - - עומדים בכמות אבל לא באיכות.
אורית צגאי: אין ייצוג הולם.
יודפת אפק: הכוונה היא שהרוב, ומיכל קודם הציגה את זה, הכוונה היא לעובדים לא אקדמאיים.
יודפת אפק: ראינו קודם את המספרים, גברים 88% ונשים 70%.
יודפת אפק: הכוונה היא, הפילוח הוא בין אקדמאיים ללא אקדמאיים.
אברהם נגוסה: זה הבנו גם מנציבות שירות המדינה שהציגו לנו.
בת-אל אזמרה אסרסה: בשנה האחרונה אנחנו בשיתוף פעולה עם רשות החברות, אנחנו מקדמים, עושים פרויקט שמטרתו לקדם את הנושא של הגיוון התעסוקתי בחברות הממשלתיות, אנחנו כיום עובדים עם ארבע חברות ממשלתיות שביניהן עמידר, נמל אשדוד, רכבת ישראל, חברת החשמל, שבעצם במסגרת התכנית של קידום הגיוון התעסוקתי אנחנו יחד עם החברות שאנחנו עובדים איתן, ממפים את מצבת כח האדם בחברה, מה יש, מה אין.
בת-אל אזמרה אסרסה: לאחר מכן אנחנו מציגים את תוצאות המיפוי לחברות, להנהלה הבכירה ובונים איתם בליווי של יועץ ארגוני שהנציבות מממנת תכנית שבעצם הם צריכים ליישם אותה.
אברהם נגוסה: מה ההצלחה שלכם בעניין?
בת-אל אזמרה אסרסה: אנחנו כיום רואים שהחברות שאנחנו מלווים אותן מספר יוצאי אתיופיה כן עלה, למשל כמו נמל אשדוד, שאנחנו רואים שמספר יוצאי אתיופיה המועסקים עלה.
אברהם נגוסה: אני מכיר את הנתונים.
בת-אל אזמרה אסרסה: אז רואים שזה כן משפיע וזה מאוד עוזר כי אנחנו בעצם נכנסים לחברה ועוזרים להם לשנות את התרבות הארגונית שלהם, משנים את התשתית הארגונית לא רק בהעסקה של העובדים אלא גם בקבלה ובליווי שלהם וזה פרויקט שהוא מאוד מבורך.
אברהם נגוסה: מה עם הרשויות המקומיות?
בת-אל אזמרה אסרסה: אני מדברת כרגע על החברות הממשלתיות.
אברהם נגוסה: הרשות לשוויון הזדמנויות בתעסוקה לא עובדת מול הרשויות המקומיות?
בת-אל אזמרה אסרסה: תראה, אנחנו מקבלים תלונות כמובן מכולם בגין כל העילות שחוק שוויון הזדמנויות מונה, אבל כרגע אנחנו בפרויקט של קידום הגיוון התעסוקתי עובדים מול החברות הממשלתיות.
בת-אל אזמרה אסרסה: בעתיד יש תכנית להרחיב את זה לשוק הפרטי ולמוסדות האקדמאים אבל כרגע אנחנו עובדים עם חברות ממשלתיות.
בת-אל אזמרה אסרסה: בנוסף לכך נציבות שוויון הזדמנויות ארגנה הכשרה שהשתתפו בה נציגי החברות ואנחנו הנגשנו להם את היתרונות של הגיוון התעסוקתי ועזרנו להם ליישם את זה.
בת-אל אזמרה אסרסה: כיום אנחנו בשלב של כתיבת התכניות יחד עם החברות, שהתכנית כוללת הצבת יעדים של החברה שהיא צריכה לעמוד בה והם נדרשים גם לדווח לנציבות שוויון הזדמנויות כל חצי שנה.
בת-אל אזמרה אסרסה: הפרויקט הוא בשיתוף פעולה מלא עם רשות החברות וגם בליווי שלהן.
בת-אל אזמרה אסרסה: יש תכנית נוספת, בשלב השני אנחנו מתכננים לעבוד עם מגייסי עובדים, כ-50 חברות ממשלתיות שיעברו הדרכות והכשרות בנושא של גיוון תעסוקתי.
יודפת אפק: זה אנחנו.
בת-אל אזמרה אסרסה: נכון.
בת-אל אזמרה אסרסה: הכוונה לשלב השני של הפרויקט.
אברהם נגוסה: אל תקחי לה את הקרדיט.
יודפת אפק: אני מאוד שמחה על הפרגון מצד נציבות שוויון הזדמנויות לרשות החברות, אני סגנית מנהל רשות החברות הממשלתיות.
יודפת אפק: אני אגיד קודם כל לפתיחה, מעבר לנתונים עצמם שהרשות רואה חשיבות קריטית בקידום גיוון תעסוקתי בחברות הממשלתיות.
יודפת אפק: אני חושבת שבשנתיים האחרונות עובר מסר מאוד ברור מצד הרשות שגיוון תעסוקתי יש בו תועלות עסקיות, אנחנו בסופו של דבר מדברים על חברות שצריכות לפעול לשורת הרווח שלהן ולספק שירותים ואנחנו חושבים שגיוון תעסוקתי זה נושא שהוא גם מועיל לחברה מבחינה עסקית וגם כמובן יש לו תועלות חברתיות לצמצום אי שוויון ומוביליות חברתית.
יודפת אפק: אני חושבת שהרשות בשנתיים האחרונות בעצם אומרת אמירה מאוד מאוד חשובה, אנחנו לא רק מחכים שהדיווח יבוא אלינו.
יודפת אפק: כמו שרועי אמר על משרד הפנים, אנחנו לא המעסיקים של העובדים בחברות הממשלתיות.
יודפת אפק: יש את 1החברות שהם בעצמם המעסיקים אבל אנחנו כרגולטור ומי שבעצם צריך לפקח על פעילות החברות, אז אנחנו לא רק מחכים שהדיווחים יבואו אלינו אלא אנחנו עושים צעדים אקטיביים בשטח על מנת לוודא שהחברות עומדות בחובה החוקית שלהן, אבל גם מעבר לזה, מכינות את החברות ומייצרות כלים בשביל להעלות את הגיוון התעסוקתי.
יודפת אפק: בשביל להצליח בדבר הזה צריך להתאמץ ואני חושבת שהמסר שלנו הוא גם ברור בזה שגיוון תעסוקתי זה לא רק עניין של המגייס בחברה.
יודפת אפק: זה עניין של הנהלת החברה, זה עניין שלדירקטוריון החברה, וברגע שיש מנכ"ל חברה שהוא מגויס לנושא, ודירקטוריון חברה שרוצה לקדם את הנושא, אז אנחנו באמת רואים שינוי אמתי בשטח.
יודפת אפק: אז אני חושבת שהמסרים האלה ונציבות שוויון הזדמנויות היא באמת שותפה אמתית ומלאה למה שאנחנו מנסים לעשות בחברות, אני חושבת שמיכל הציגה את הנתונים, אין צורך שאעבור עליהן.
יודפת אפק: יש מגמה מאוד מאוד ברורה של עליה בשיעור המועסקים מבני העדה האתיופית, אבל אנחנו לא עושים לעצמנו הנחות.
יודפת אפק: אנחנו רואים שנכון, מלמעלה כשמסתכלים על המספר במקרו אז אנחנו באמת עומדים ושיעור המועסקים הוא 2% אבל בסוף כשמסתכלים על כל חברה וחברה אז יש חברות שעומדות ויש חברות שלא עומדות ובחברות שלא עומדות צריך לעבוד מולן בשביל שיעמדו.
יודפת אפק: אז האתגר שלנו מהבחינה הזאת זה להביא את כל החברות הממשלתיות על מנת שיעמדו בחובה החוקית, וגם מעבר לזה באמת לראות שהמועסקים הם לא רק ברמות הנמוכות.
יודפת אפק: אבל זה תהליך, אלה דברים שלא קורים ביום אחד.
יודפת אפק: זה תהליך ומה שאנחנו מנסים לעשות בחברות זה בעצם להכין את התהליך הזה, להכין את תהליכי העבודה, להכין את כלי העבודה ואני אתן כמה דוגמאות לפעולות שאנחנו עושים.
יודפת אפק: קודם כל, השנה עשינו שני כנסים, אחד בבית הנשיא ואחד באחת מהחברות הממשלתיות עם כל האנשים הרלבנטיים מהחברות הממשלתיות, אני חושבת שהיו משהו בסביבות 50, עם המגייסים ואנשי משאבי אנוש, שבשני הימים האלה עשינו סדנאות פרקטיות בכל מה שקשור לגיוס כח אדם באוכלוסיות שבעצם אנחנו רוצים להעלות את שיעור המועסקים מהן.
יודפת אפק: חוץ מזה, יחד עם נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, אני חושבת שבעולם הממשלתי הפרויקט הזה הוא פרויקט לדוגמה כי לקחו שני גופים ממשלתיים שחוברים אחד לשני, כל אחד מתחום המקצועיות שלו, נציבות שוויון עם המומחיות שלהם בכל מה שקשור לגיוס ולגיוון ואנחנו מתוך ההיכרות העמוקה שלנועם החברות ובעצם בשנה האחרונה בחרנו ארבע חברות: חברת חשמל, נמל אשדוד, רכבת ישראל וחברת עמידר שמאוד חשוב לי לציין לטובה ואפילו הרבה יותר מלטובה, חברת נמל אשדוד וחברת חשמל שיושבות פה ואני מאוד אשמח, יו"ר הוועדה, אם תתן להם גם את ההזדמנות להציג מה הם עשו בשנה האחרונה.
אברהם נגוסה: אני לא רוצה לקחת לכם את הקרדיט, אבל את יודעת איך קרה השינוי בנמל אשדוד.
אברהם נגוסה: היה לי ביקור שם עם המנכ"ל והמנכ"ל באמת התגייס והבטיח לי לעשות את זה, וכפי שהבטיח הוא עשה.
יודפת אפק: אז נותר לי רק לברך, אם אתה זה שיצר את השינוי הזה, נותר לי רק לברך על כך.
אברהם נגוסה: אני אומר שפשוט אם מגיעים למקום, יוזמים ודוחפים, אפשר להצליח.
אברהם נגוסה: אני לא אומר שאני עשיתי את זה, אבל אני לפחות קיבלתי הבטחה מהמנכ"ל.
אברהם נגוסה: הייתה לי פגישה איתו, היה לי סיור בנמל ומאז באמת הדברים התפתחו ועכשיו גם אני מקבל - - -
יודפת אפק: אז נזמין אותך ליותר ויותר סיורים בחברות ממשלתיות.
אברהם נגוסה: אבל אני גם שומע שיש סכנה לפיטורים מאותם אנשים.
אברהם נגוסה: הם אמרו לי שבגלל כל מיני שינויים בנמל הם בסכנת פיטורים עכשיו.
יודפת אפק: תנו לי להשלים את הסקירה שלי ואחר כך אני אשמח לענות.
יודפת אפק: אני אסקור את הפעולות ואגיד באופן כללי שחברות ממשלתיות כפי שאתם יודעים הם חברות ממשלתיות ש- - - עובדים, הרבה מהחברות הממשלתיות כן נמצאות בפני תהליכי התייעלות וברור שיש לזה השפעה, אבל אני אתייחס לכך אחר כך.
יודפת אפק: אז בעצם בחרנו ארבע חברות ממשלתיות שעשינו איתן פיילוט השנה שבמסגרת הפיילוט הזה הצמדנו לחברה יועץ גיוון תעסוקתי.
יודפת אפק: היועץ הזה ישב עם כל גורמי המקצוע בחברה ועם ההנהלה, עשה מיפוי של איפה החברה נמצאת היום, בנו בעצם תכנית שיוצרת כלי עבודה בתוך הארגון, אבל אני חושבת שהדבר הכי הכי חשוב, בחברת חשמל זה קרה ובנמל אשדוד אני מקווה שיקרה, התכנית הובאה לאישור דירקטוריון החברה עם יעדים מאוד ברורים לשלוש השנים הקרובות בכל אחת מהאוכלוסיות, בין השאר גם אוכלוסיית בני העדה האתיופית.
יודפת אפק: בעצם מה שעשינו פה, גרמנו למחויבות גם שלגורמי המקצוע בתוך כהחברה, אבל בעיקר, ואני חושבת שהמפתח לשינוי בכל העולם הזה של גיוון תעסוקתי זה המחויבות של העומדות בראש החברות, של מנכ"ל החברה ודירקטוריון החברה.
יודפת אפק: בשנה הקרובה אנחנו מתכוונים להרחיב את התכנית הזאת לעוד שלוש חברות ממשלתיות.
יודפת אפק: אני לא יודעת להתחייב אבל כנראה ששתיים מהחברות הממשלתיות יהיו חברת נתיבי ישראל ומקורות.
יודפת אפק: אני ארצה גם שאחת מהחברות שמופיעות פה ב-0%, תיכנס גם.
יודפת אפק: אבל זה עדיין בדיון פנימי בתוך הרשות, ברגע שנחליט אני אשמח לדווח ליו"ר הוועדה איזה חברות החלטנו להכניס.
יודפת אפק: מעבר לזה, אנחנו עוסקים בחיבור החברות לעמותות שעוסקות בנושא ועכשיו העלינו לאתר רשות החברות – ואני ממליצה בכלל באופן כללי לגופים – העלינו לאתר רשות החברות הממשלתיות עמותות שעוסקות בתחום של קידומים מאוכלוסיות מיוחדות ואנחנו רק צריכים ללכת ולשכלל את הכלי הזה.
יודפת אפק: זה בגדול מה שאנחנו עושים.
יודפת אפק: האמירה מתוך רשות החברות של מנהל רשות החברות, ואני חושבת שזה מאוד משתלב גם עם המדיניות של שר האוצר, זה שאנחנו רואים בדבר הזה חשיבות מאוד מאוד גדולה, יש עוד דרך.
יודפת אפק: אני חושבת שהראינו פה שינוי מגמה מאוד מאוד ברור, אני לא חושבת שתמה העבודה, אני לא חושבת שאפשר לנוח, אני חושבת שיש עוד אתגרים רבים אבל אני חייבת להגיד שמבחינתנו יש מחויבות מאוד גדולה לנושא.
יודפת אפק: שאלת לגבי חברות שהן ב-0% ייצוג, אין לי פה את התשובות של החברות, אבל אני קצת מכירה מה החברות אומרות.
יודפת אפק: יש את התירוצים הרגילים, שאף אחד לא הגיש.
יודפת אפק: אוקיי, בסדר, אף אחד לא הגיש, אז גם אל מול הדבר הזה רשות החברות אומרת בקול מאוד מאוד ברור, בשביל לעמוד בדבר הזה צריך להתאמץ.
יודפת אפק: זה לא לשבת לפרסם מכרז ולחכות שרק יגישו, אלא צריך לעשות פעולות אקטיביות, ואנחנו מקווים שהמסר הזה רק יילך ויחלחל ואני מקווה ששנה הבאה כשרשות החברות תבוא ותיתן את הדיווח, אז אנחנו נראה מספרים הרבה יותר טובים.
אברהם נגוסה: אני מחלק לשלוש.
אברהם נגוסה: יש 13 חברות ממשלתיות שעומדות ברף המינימלי, 1.67%, ויש כ-16 שהן - - -
יודפת אפק: מאוד קרובות.
אברהם נגוסה: פחות מ-1%.
אברהם נגוסה: זה לא קרובות.
אברהם נגוסה: יש עוד חברות, לא יודע מה מספרן, שהן ב-0%.
יודפת אפק: שש אני חושבת.
אברהם נגוסה: אני מחלק את זה לשלוש.
אברהם נגוסה: השאלה פה מה התכנית שלכם כדי להביא את אלה שהן בפחות מ-1% לרף המינימלי.
יודפת אפק: התכנית שלנו או התכנית של החברות?
אברהם נגוסה: התכנית שלכם מול החברות.
אברהם נגוסה: לי אין גישה לחברות, בשבילי כוועדת העלייה והקליטה אתם הכתובת.
אברהם נגוסה: צוין בחוק שאתם אחראים.
אברהם נגוסה: האם יש לכם תכנית פעולה כדי להביא את אלה שהן פחות מ-1% לרף המינימלי וגם את אלה שהן ב-0%.
יודפת אפק: אני חושבת שסקרתי מאוד נרחב את הפעולות שאנחנו עושים.
יודפת אפק: אנחנו עובדים מול מגייסים, אנחנו מדברים עם המנכ"לים, אנחנו מבקשים דיווחים - - -
אברהם נגוסה: זו התכנית שלכם?
יודפת אפק: אנחנו לוקחים יועצי גיוון ומכניסים אותם לחברות.
יודפת אפק: עכשיו שמעתי שהיה את הקורס ממוני גיוון, אני חושבת שזה רעיון נפלא, נשקול בחיוב רב לעשות את זה גם בחברות ממשלתיות.
אברהם נגוסה: מעבר לזה?
יודפת אפק: אין לרשות סנקציות מתוקף החוק שאנחנו יכולים להפעיל על החברות.
יודפת אפק: אני חושבת שזה הרבה דרך העברת מסרים.
יודפת אפק: אבל מה שכן עשינו, הלכנו על גזר, מה שניסינו לעשות בשנה האחרונה זה שבחברות הממשלתיות יש תגמול להנהלה בכירה, אז ניסינו להכניס כחלק מהתגמול של סמנכ"ל משאבי אנוש בחברות הממשלתיות יהיה יעד של עמידה ביעדים של גיוון תעסוקתי.
יודפת אפק: אבל אני מספיק כנה בשביל לשבת פה ולהגיד שאני יכולה להשתמש בכלים שעומדים לרשותי, אני לא יכולה להמציא כלים שהחוק לא מאפשר לי.
יודפת אפק: אז אני חושבת שהדרך היא בעיקר דרך עידוד, שאנחנו נעזור להם לייצר כלים בחברות ולהעביר כל פעם מחדש את החשיבות של הדבר הזה.
יודפת אפק: אני חושבת שהאקטיביות של רשות החברות היא יוצאת דופן.
אברהם נגוסה: עניין הגזר תלוי בכם, עניין המקל כנראה שתלוי בנו, כי אנחנו צריכים להדק את החוק יותר לכיוון הסנקציות למי שלא מבצע.
יודפת אפק: אני אשמח אם יו"ר הוועדה, כפי שאמר רועי ממשרד הפנים, אני חושבת שצריך להביא לוועדה את החברות שלא עומדות , חברות שיש להן 0% שיבואו ויתנו פה את ההסברים.
פנטהון אספה-דויט: כמה עובדים יוצאי אתיופיה יש ברשות?
יודפת אפק: אני חושבת שאין, היה - - -
פנטהון אספה-דויט: יפה.
פנטהון אספה-דויט: אז איך רשות שבעצמה - - -
יודפת אפק: אני לא אחראית על גיוס עובדים.
פנטהון אספה-דויט: אני שואל שאלה, איך רשות שבעצמה לא עומדת בחוק יכולה לכפות או ליישם חוק בחברות אחרות?
אברהם נגוסה: אם אתם כדוגמה ומודל - - -
יודפת אפק: אני חושבת שהשאלה במקומה, אני חושבת שזה גם משהו שאנחנו צריכים להתאמץ - - -
פנטהון אספה-דויט: זה לא רק להתאמץ.
פנטהון אספה-דויט: אם את לא מקיימת את החוק אין לך את המוסריות אפילו - - -
יודפת אפק: אתה לא נותן לי לענות.
יודפת אפק: הבנתי את השאלה ואני חושבת שאתה צודק, ואני חושבת שזה אתגר לא רק שלנו החוצה אלא אתגר גם שלנו בפנים.
אורית צגאי: אולי קודם היה נכון להתחיל פנימה לפני שפונים החוצה.
יודפת אפק: אני לא חושבת שהדיון הוא דיון על - - - אבל אני מקבלת לגמרי את ההערה, אני חושבת שהיא במקומה.
יודפת אפק: אני חושבת שעל כל גוף במדינה, גם משרדי ממשלה וגם החוצה, אני חושבת שהמסר מאוד ברור.
יודפת אפק: כמו שאנחנו אומרים לחברות הממשלתיות אנחנו צריכים גם להגיד את זה לעצמנו בפנים ובמקרה עכשיו, אני חייבת להגיד שלי עכשיו יש תקן שייעדנו אותו ליוצא העדה האתיופית אצלי ביחידה ואני חייבת להגיד שאני דווקא פניתי לעמותה בנושא ולא יצא לי מזה, ולא ויתרתי ולמרות שלא מצאנו ולא ניגשו, עוד פעם אנחנו הולכים לפרסם את המכרז ועוד פעם לפנות לעמותות, אבל אני לגמרי מקבלת את ההערה.
פנטהון אספה-דויט: את יכולה רק להגיד לי כמה עובדים יש ברשות?
קריאה: אפשר להגיד רק שבמשרד האוצר שיש 0.8% יוצאי אתיופיה במשרד האוצר, רשות החברות כלולה במשרד האוצר.
אברהם נגוסה: שמענו עכשיו את כל החייבים בחובת דיווח, משרדי הממשלה, משרד האוצר, משרד המשפטים, משרד הפנים, נציבות שירות המדינה.