GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: שמענו מבאר שבע ואשדוד ואני בטוח שיש ברשויות אחרות כמו נתניה, רמלה, עפולה, לוד, בכל הרשויות המקומיות, כדי להעסיק נשים יוצאות העדה שיוצרות את העבודות האלה כדי להמשיך וליצור אמנות מסורתית של יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: אנחנו גם נפנה לשר הכלכלה כי זה חלק מהתחום שגם במשרד הכלכלה יש תקציב במסגרת ועדת ה שרים בראשות ראש הממשלה לשילובם המיטבי של יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: אנחנו נדרוש שחלק מהתקציב הזה יילך לחיזוק המורשת ועבודות היד של יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: תודה לכל המשתתפים תמשיכו ותעשו.
אברהם נגוסה: היום הכנסת מציינת את יום השוויון ליוצאי אתיופיה, כל הוועדות עוסקות היום בנושא יוצאי אתיופיה בחינוך, בתעסוקה, בדיור ובבריאות.
אברהם נגוסה: וועדת העליה והקליטה עסקה בבוקר בעניין הפנימיות ועכשיו אנחנו עוסקים בנושא העליה, בעיקר יישום החלטות הממשלה שהתקבלו ואנחנו רוצים לשמוע כמובן מנציגי משרדי הממשלה שנמצאים פה, משרד ראש הממשלה, משרד הפנים, משרד הקליטה ומשרדים אחרים.
אברהם נגוסה: כמובן גם משרד האוצר.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לקבל נתונים ממרכז המחקר והמידע של הכנסת בנושא יישום החלטות הממשלה.
אברהם נגוסה: ד"ר נורית יכימוביץ', תודה שהכנת לנו את הנתונים.
אברהם נגוסה: הצטרף לדיון חבר הכנסת יואל רזבוזוב חבר הוועדה, היום כפי שאמרתי כל חברי הכנסת עוברים בין הוועדות השונות.
אברהם נגוסה: אני מבקש מכל הדוברים שינסו לדבר בתמצית, וכמובן גם את שמם ואת מי הם מייצגים.
נורית יכימוביץ' כהן: תודה יושב הראש, שלום לכולם.
נורית יכימוביץ' כהן: אני חוקרת במרכז המחקר והמידע של הכנסת.
נורית יכימוביץ' כהן: כתבתי את המסמך הזה, יישום החלטת ממשלה 1911 לבקשת יושב הראש שביקש לדעת האם ההחלטה יושמה, כאשר המסמך המלא נמצא באתר מרכז המחקר והמידע של הכנסת ואפשר לקרוא אותו שם וגם בפורטל ועדת העלייה.
נורית יכימוביץ' כהן: ברקע של החלטת הממשלה 1911 נמצאת החלטת ממשלה קודמת מ-2015 והיא החלטת ממשלה 716 שקבעה שצריך להביא לישראל את אחרוני בני קהילות הממתינים באדיס אבבה ובגונדר.
נורית יכימוביץ' כהן: ההחלטה קבע בקווים כלליים קריטריונים לזכאות לכניסה לישראל.
נורית יכימוביץ' כהן: אני לא אקריא את כל האותיות הקטנות, אני רק אגיד בקצרה שהקריטריונים העיקריים הם ש"מדובר באנשים ששמם רשום ברשימת הממתינים משנת 1999 ואילך ושיש להם קרובי משפחה מדרגה ראשונה בישראל שהגישו בקשה להעלות אותו".
נורית יכימוביץ' כהן: ההחלטה הזאת היא החלטה כללית, הצהרתית, שלא התייחסה לא לכמות הנכנסים לישראל וגם בהחלטה הזאת לא נקבע תקציב ליישומה.
נורית יכימוביץ' כהן: מה שכן, הוחלט על הקמת צוות בין משרדי שדן בנושא וכתוצאה מפעילותו כעבור תשעה חודשים הוחלטה החלטת הממשלה 1911 כניסה לישראל מטעמי איחוד משפחות לבני קהילות גונדר ואדיס אבבה.
נורית יכימוביץ' כהן: בהחלטה הזאת כן נקבע כיעד שצריך להביא 1,300 מועמדים שכניסתם תאושר על ידי משרד הפנים ובנוסף על כך נקבע תקציב שמתאים, כאשר הוחלט לתת לנכנסים זכאות מבחינת סל קליטה ושאר הזכאויות בהתאם לעולים מאתיופיה, למרות שהנכנסים נכנסים לארץ מכח חוק הכניסה לישראל ולא מכח חוק השבות.
נורית יכימוביץ' כהן: התקציב שנקבע במסגרת החלטת 1911 כולל שהייה במרכזי הקליטה, שיפוץ שלהם, מתן סלי קליטה, מענקי דיור, מעטפת רוחנית וגם טיסות ואש"ל לעובדי רשות האוכלוסין וההגירה, בעצם כל מה שכרוך בהבאת 1,300 המועמדים לישראל.
נורית יכימוביץ' כהן: כאן נקבעו כבר קריטריונים קצת יותר ספציפיים.
נורית יכימוביץ' כהן: שוב, גם כאן אני לא אקריא את כל האותיות הקטנות אבל מדובר פה בכל הקריטריונים שראינו קודם במסגרת החלטת ממשלה 716 ביחד עם אחד מהקריטריונים הרשומים כאן, כאשר מדובר פה שוב בפירוט של קרובי משפחה מדרגה ראשונה או בודדים או הורים או ילדים בגירים של מי שכבר נמצא בישראל והגיש בקשה עבורו, או אלמנים ויתומים בגירים שלקרוב משפחתם הייתה זכאות אילו היה חי.
נורית יכימוביץ' כהן: שימו לב לסדר שבו הקריטריונים האלה רשומים כי אני רוצה להגיד עוד כמה דברים על התיעדוף שנקבע במסגרת החלטת הממשלה.
נורית יכימוביץ' כהן: כמו שאמרתי קודם, מדובר פה בהחלטה שמטרתה איחוד משפחות וגם פתרון לצרכים הומניטריים ובאשר לתיעדוף בהחלטה נאמר שצריך להביא את המועמדים בהתאם לדחיפות לפי סדר הקריטריונים המפורט, כלומר מה שהראיתי בשקופית הקודמת.
נורית יכימוביץ' כהן: אם נסתכל על זה בהקשר של סעיף אחר שכתוב בהחלטה, ש"הבאת הממתינים לא תתעכב עד לגיבוש רשימת כל הזכאים" בעצם זה מעלה את השאלה מה צריך להיות סדר העבודה והפעולות של משרד הפנים בהבאה.
נורית יכימוביץ' כהן: מצד אחד למהר עד כדי לא להתעכב ומצד שני לקבוע סדר בהתאם לדחיפות.
נורית יכימוביץ' כהן: אלה נתוני רשות האוכלוסין וההגירה שהועברו לידינו ואפשר ללמוד מהם מה קרה בעקבות הפער הזה בין שני הסעיפים שהראיתי לכם, כאשר לרשות האוכלוסין הוגשו 5,420 בקשות לכניסה לישראל, אבל זה לא באמת 5,420 משפחות שעבורן התבקשו הבקשות, מכיוון שחלק מהבקשות היו כפולות או משולשות.
נורית יכימוביץ' כהן: כך נמסר לנו על ידי רשות האוכלוסין.
נורית יכימוביץ' כהן: כאשר אני מדברת על בקשות כפולות, הכוונה היא למצב שבו יותר ממשפחה ישראלית אחת מבקשת את הכניסה של משפחה אחרת שחיה באתיופיה.
נורית יכימוביץ' כהן: זה אומר שברשות האוכלוסין התחילו לעבור על הבקשות ומדי פעם פגשו בבקשות עבור אותה משפחה ובמקרה הזה הם איחדו את הבקשה, כדי לא לטפל פעמיים באותה משפחה.
נורית יכימוביץ' כהן: אבל רשות האוכלוסין לא ידעה להגיד לנו כמה בקשות כפולות או משולשות יש, ובסך הכל רק חלק קטן מהבקשות הגיע לכלל בחינה.
נורית יכימוביץ' כהן: מתוכן 326 בקשות אושרו ובמסגרת הזאת ניתנה אשרת כניסה ל-1,300 מועמדים, ו-209 בקשות נדחו, כאשר בין הבקשות האלה היו 847 אנשים שקיבלו תשובה שלילית.
נורית יכימוביץ' כהן: גם הבקשות האלה, שאושרו ושנדחו, יש ביניהן בקשות כפולות.
נורית יכימוביץ' כהן: מרשות האוכלוסין גם נמסר לנו שאחרי שהשלימו את אישור הכניסה של 1,300 המועמדים הראשונים הופסק הטפול בשאר הבקשות ובעצם הרשות לא יודעת כמה בקשות לא נבדקו וגם לא יודעת כמובן כמה זכאים יש בהן או כמה בקשות עלולות להידחות מתוכן, בעצם בכל הבקשות שלא נבדקו אנחנו לא יודעים מה יש, אבל צריך לזכור שכל המידע הזה בעצם נמצא בידי משרד הפנים ויש לו אפשרות לעבור על הבקשות ולבדוק אותן.
נורית יכימוביץ' כהן: מה שקרה בפועל זה שאכן עד סוף 2017 נכנסו לישראל 1,308 זכאים, אלה הם נתוני הסוכנות, כאשר בערך 3/4 מהם מגונדר ו-1/4 מאדיס אבבה.
נורית יכימוביץ' כהן: נשאלת השאלה בהקשר של החלטות ממשלה עתידיות, בעצם כמה בעלי פוטנציאל לזכאות חיים כיום באתיופיה.
נורית יכימוביץ' כהן: אז כמו שאמרתי קודם רשות האוכלוסין לא באמת יודעת מה המידע שטמון בתוך הבקשות שנמצאות כרגע בידיים שלה, אבל אני רוצה להקריא עוד משפט אחד מתוך החלטת הממשלה שאומר "ככל שרשות האוכלוסין תתרשם כי מספר הזכאים לכניסה על פי החלטה זו גבוה או נמוך באופן משמעותי מ-1,300 יובא הדבר מחדש לאישור הממשלה" זאת אומרת שאולי מזה משתמע שרשות האוכלוסין כן הייתה צריכה לבדוק מה טמון בתוך הבקשות שלא נבדקו.
נורית יכימוביץ' כהן: מקור המידע היחיד שכן היה לי מחוץ לבקשות האלה היה נתונים שקיבלתי מהרב מנחם ולדמן באשר למספר האנשים שעדיין חיים באתיופיה ויכולים להיות פוטנציאל לכניסה לישראל.
נורית יכימוביץ' כהן: לדבריו בסוף שנת 2016 היו באתיופיה כ-9,400 אנשים עם פוטנציאל להגיש בקשות לכניסה לישראל ובערך 900 מהם הגיעו לארץ בעקבות החלטת הממשלה 1911 ומכאן אפשר לחשב שכ-8,500 מועמדים ייתכן שעדיין גרים באתיופיה.
נורית יכימוביץ' כהן: אני רוצה לסיים עם כמה שאלות שעלו אצלנו בזמן שהכנו את המסמך.
נורית יכימוביץ' כהן: קודם כל האם יש הגדרה חד משמעית של אוכלוסיית היעד שמנידת ישראל מוכנה לקלוט, מהם הקריטריונים לזכאות ומי קובע אותם.
נורית יכימוביץ' כהן: שאלה נוספת, כיצד מובא בחשבון גודל האוכלוסייה שיש לה פוטנציאל לזכאות בעת גיבוש החלטות הממשלה וגם בעניין התיעדוף, כיצד אפשר להטמיע בעבודתה של רשות האוכלוסין את תיעדוף האוכלוסיות במהלך הטיפול בבקשות וכיצד יש להביא בחשבון את הצורך בהבאתם המהירה של אלה שמצבם ההומניטרי הוא הקשה ביותר.
יואל רזבוזוב: תודה כבוד היושב ראש, אני באמת מברך על הדיון.
יואל רזבוזוב: חשוב לעקוב אחרי החלטות ממשלה כי בדרך כלל יש כהחלטות ממשלה ושום דבר לא קורה, אני שמח שכאן לפחות משהו קרה אבל כנראה שזה לא מספיק ואני יכול לציין כאן שחברי יו"ר הוועדה חבר הכנסת נגוסה באמת עושה המון, אני חושב שבלעדיו זה לא היה זז, צריך שכולם ידעו את זה.
יואל רזבוזוב: הוא באמת דוחף וזה שהוא עושה את הדיונים הללו אני חושב שהנושא מתקדם.
יואל רזבוזוב: לי חשוב לציין, אנחנו באמת ראינו וקיימנו על זה לא מעט דיונים, על אנשים שבאמת כואב לנו לראות שאנשים שיש להם קרובים מדרגה ראשונה והם לא נמצאים איתם, וחשוב לי להדגיש, גם דיברתי עם יו"ר ועדת הפנים לשעבר, יו"ר הקואליציה חבר הכנסת דודי אמסלם על כך שאנחנו צריכים לקיים דיון משותף עם ועדת העליה והקליטה וועדת הפנים לגבי מכסות לעליות ממוצא אחר, גם שם יש מקרים של קרובי משפחה מדרגה ראשונה שלא מצליחים להיכנס לארץ דרך חוק השבות ואנחנו כן צריכים לסייע להם כי גם שם יש מצב מאוד לא נעים.
יואל רזבוזוב: אני באמת מברך על הדיון ומקווה מאוד שתצא מכאן אמירה ונוכל לקלוט כמה שיותר עולים וכמה שיותר משפחות יתאחדו.
אברהם נגוסה: אנחנו יודעים שהמציאות של אחינו שממתינים בגונדר ובאדיס אבבה היא מציאות מאוד קשה והם נמצאים בתנאים מאוד קשים, ממתינים שנים רבות ופה למשרדי הממשלה יש זמן לגרור את הנושא.
אברהם נגוסה: ברור שבהחלטת הממשלה כתוב שברגע שמשרד הפנים או רשות האוכלוסין רואה שיש פוטנציאלים צריכים להזדרז ולהביא את זה למודעות ולקבל החלטה ולהמשיך ב-2018 וכך עד שכל הקהילה תעלה.
אברהם נגוסה: ברור לכולם שגם הנתונים נמצאים במשרד הפנים, שאנחנו מדברים על 8,000 של-1,000 מהם יש בנים ובנות בישראל, ל-2,200 מהם יש הורים בישראל ול-2,500 מהם יש אחים ואחיות, ל-2,300 מהם יש דודים ובני דודים.
אברהם נגוסה: זה הקשר המשפחתי הקהילתי שנמצא פה בישראל.
אברהם נגוסה: אזרחי ישראל.
אברהם נגוסה: אנחנו היום דנים בעניין השוויון.
אברהם נגוסה: פה אנחנו רואים פגיעה בזכויות ובשוויון של אזרחי ישראל יוצאי אתיופיה שהזכות הבסיסית שלהם להיות עם ההורים שלהם, עם הבנים והבנות שלהם, עם האחים שלהם, נפגעת.
אברהם נגוסה: אנחנו נמצאים במאה ה-21 במדינת ישראל, המדינה מתקדמת, מדינה מתוקנת אבל פה אנחנו רואים הפרעה בוטה, פגיעה בזכויות ובשוויון של אזרחיה.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו צריכים להמשיך להיאבק עד שהפגם הזה יתוקן על ידי הממשלה.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע מנציג משרד ראש הממשלה, שמרכז את הנושא בביצוע החלטות הממשלה.
אברהם נגוסה: איפה אנחנו נמצאים, למה ב-2018 אין עליה.
אברהם נגוסה: למה אנחנו לא ממשיכים לאחד את המשפחות?
אברהם נגוסה: מר אורן כהן, סמנכ"ל משרד ראש הממשלה.
אורן כהן: תודה רבה אדוני היו"ר, תודה גם לממ"מ על העבודה.
אורן כהן: כמו שאתם יודעים, בעקבות החלטת הממשלה לפני תקופה קצרה, הממשלה עודכנה על העובדה שבעצם מספר הזכאים גבוה מהמכסה שאושרה בפעם הקודמת ובעקבות העדכון הזה ראש הממשלה הנחה לקיים דיון בנושא בוועדת שרים ייעודית שהוקמה, נקבע מועד לדיון.
אורן כהן: הדיון תוכנן ל-18 ביוני, זה בדיוק בעוד ארבעה שבועות ואנחנו עכשיו עובדים עם כל משרדי הממשלה הרלבנטיים, עם משרד האוצר על נושא המשאבים התקציביים ליישום ההחלטה כי אנחנו רוצים שההחלטה תהיה כמו ההחלטה של 2016 שהיה בה תקציב ליישום ולא כמו ההחלטה של 2015 שלא היה בה תקציב, עובדים עם משרד הקליטה ורשות האוכלוסין לראות את עמדתם לגבי עבודת המטה וגם להתייחס לנושא של שיפור המנגנונים של בחינת הבקשות, לקביעת הזכאות, כמו שהעלתה העבודה.
אורן כהן: באופן טבעי תמיד אפשר להשתפר ולעשות את זה יותר טוב ויותר נכון, גם את התהליך הזה, אנחנו עובדים גם עם משרד הקליטה על נושאי שיפור קליטה במרכזי הקליטה, יש סוגיות שראיתי שגם הוועדה דנה בהן בשבועות האחרונים ואנחנו גם בוחנים אותן כדי לשפר את התהליך הזה של הקליטה ואני מקווה שבישיבה ב-18 ביוני יהיה מתווה חדש שיובא לאישור וממנו נוכל להתקדם.
אברהם נגוסה: כשאתם עובדים על המתווה לקראת 18, האם אתם נתקלים בבעיות במשרדי הממשלה או האם יש שיתוף פעולה?
אורן כהן: יש שיתוף פעולה מלא כרגע מצד כולם.
אורן כהן: אנחנו כרגע יושבים עם כל גוף בנפרד, בהמשך נעשה ישיבות יותר גדולות ככל שנתקרב, המתווה ילך ויתהדק ואנחנו נסכם אותו.
אורן כהן: יש קצת חילוקי דעות מקצועיים שהם טבעיים, אבל זה לא משהו חריג, אין כרגע בעיה של חוסר שיתוף פעולה.
אברהם נגוסה: אני יודע לפחות את העמדה של משרד הקליטה, ראינו את המכתב של השרה שכתבה למזכירות הממשלה והיא אומרת שתעלו את כולם.
אברהם נגוסה: בואו נקבל החלטה להעלות את כולם, גם יש לנו עכשיו מרכזי קליטה פנויים שהמדינה משלמת עבורם, אז נביא אותם ונאכלס אותם במרכזי הקליטה הקיימים.
אברהם נגוסה: מה לוקח כל כך הרבה זמן לגבש את המתווה ובהמשך להתקדם ולהביא אותם, למה פקידי משרד הפנים לא נמצאים באתיופיה כדי להכין את הקרקע ולבדוק את האנשים?
אורן כהן: לגבי משרד הפנים, אולי משרד הפנים יתייחס.
אברהם נגוסה: אני שואל אותך כיוון שאני יודע מה משרד הפנים אומר, מה הם יגידו.
אברהם נגוסה: הם יגידו שהממשלה לא קיבלה החלטה ולא נתנה להם הוראה, אז הם לא יכולים - - - מה שכולם אומרים לי, שהיום הפקק הוא משרד ראש הממשלה.
אורן כהן: אנחנו ארבעה שבועות לפני ההחלטה אז בין אם הם יצאו עכשיו או מיד כשתהיה החלטה, נראה לי שזה פחות משנה, זה הבדל של פחות מחודש.
אורן כהן: לגבי כמה יהיו במתווה, יש את שרת הקליטה ויש עוד משרדים ושרים שנוגעים בדבר.
אורן כהן: לכולם יש עמדות, גם צריך לקחת בחשבון שמבחינה תקציבית, בעצם תקציב 2018 ו-2019 אושר כבר בכנסת, וצריך למצוא לזה מקורות.
אורן כהן: בסוף זה סכומים מאוד גדולים בעיקר בגלל מענקי הדיור שהם ייחודיים לאוכלוסייה הזאת, אז אני עוד לא יודע להגיד מה יהיה ההיקף.
אברהם נגוסה: תיכף נשמע את נציג האוצר אבל אני אומר לך ששר האוצר בעצמו אמר לי אישית, גם לפני העברת התקציב, גם אחרי העברת התקציב, שאין בעיה של תקציב.
אברהם נגוסה: "אם הממשלה או משרד ראש הממשלה יוביל החלטה ויביא את זה, אנחנו נמצא את הכסף, הכסף קיים".
אברהם נגוסה: לכן אני לא רואה את הבעיה של האוצר פה.
אורן כהן: אני אומר, כשאנחנו צוללים לתוך הדיונים יש אילוצים וקשיים כאלה ואחרים מכל הכיוונים.
אורן כהן: שוב, אני לא יודע להגיד מה יהיה בסוף.
אורן כהן: יצא שהיום הזה בלוח השנה הוא קצת רחוק עוד מההחלטה אז אנחנו עוד לא יודעים להגיד איזו החלטה תתגבש.
אברהם נגוסה: ב-18 זה סופית, קבוע?
אורן כהן: כן.
אברהם נגוסה: באיזו שעה זה מתקיים?
אורן כהן: אני לא זוכר, בסביבות הצהריים, אני יכול לבדוק.
אברהם נגוסה: אנחנו רושמים בפרוטוקול שב-18 - - -
יעל אגמון: ב-12:00 בצהריים.
אברהם נגוסה: ב-18, בשעה 12:00 בצהריים מתקיימת ועדת שרים בראשות ראש הממשלה בנושא הזה.
אברהם נגוסה: אני יודע שנציגת משרד האוצר רוצה לצאת, תגידי לנו.
יעל אגמון: אני רכזת קליטה באגף תקציבים באוצר.
יעל אגמון: כמו שאמר אורן, להחלטת ממשלה של העלאת אנשים נוספים מאתיופיה יש עלות תקציבית.
קריאה: יהודים.
יעל אגמון: יהודים.
יעל אגמון: יהודים מאתיופיה, יש עלות תקציבית.
יעל אגמון: העלות התקציבית תלויה במספר האנשים שיגיעו ובאופן הקליטה שיוחלט עליו, אם מדובר על מרכזי קליטה מדובר על - - -, אם מדובר בקליטה ישירה, מדובר על עלות קצת שונה.
יעל אגמון: כמו שאורן אמר אנחנו בדיונים ובשלבים ראשונים של גיבוש ההחלטה, אנחנו עוד לא יודעים.
יעל אגמון: אבל מה שברור זה שכל החלטה שתתקבל, נצטרך למצוא לה את המקור התקציבי המתאים וכמובן שככל שהממשלה תחליט במסגרת הדיונים על סדרי העדיפויות להקצות את הכספים האלה הם יוקצו בדיוק כפי שהוקצו בהחלטת הממשלה הקודמת.
יעל אגמון: אבל זה דורש מציאת מקור תקציבי.
אברהם נגוסה: אתם עובדים בתיאום איתם להכין את המתווה?
יעל אגמון: כן.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע את נציגי רשות האוכלוסין.
אברהם נגוסה: שמענו בעניין המתווה וההחלטה אבל יש הרבה מקרים שרשות האוכלוסין ממש לא מטפלת ומגיעים אלינו אנשים שעדיין המשפחות שלהם נמצאים שם, גם זכאי חוק השבות, גם אנשים שכבר אושר להם והם תקועים שם, אנחנו רוצים לשמוע מתי כל הבעיות האלה יפתרו.
אברהם נגוסה: למשל, אני אומר לכם שהעברנו פה 12 מקרים שעברו את התהליך לפני מועד השינוי ואתם ישר פסלתם את כולם.
אברהם נגוסה: דבר שני, בוועדה הזאת קיבלנו החלטה בהסכמת
אברהם נגוסה: כם שיש משפחות שהגיעו לפה ואתם אישרתם כזכאים אבל עדיין לא קיבלו את האישור.
אברהם נגוסה: יש כאן נציגים ואנחנו נשמע.
אברהם נגוסה: אני רוצה להבהיר פה, אתם מבינים על מה אני מדבר.
אברהם נגוסה: במסגרת החלטת הממשלה אנשים שהגיעו לפה מהמשפחות, אם בודקים אותם והם נמצאים ברשימה והם נמצאים פה וזכאים גם על פי החלטה 1911, נותנים להם את האישור פה להישאר.
אברהם נגוסה: עברנו לפי ההחלטה וההסכמה, העברנו רשימה ואז אישרתם להם.
אברהם נגוסה: יש כמה כאלה.
אברהם נגוסה: אבל לפחות מקרה אחד, נבין ואז מה הם צריכים לעשות, למה זה מתעכב.
טדי פקדה: באופן כללי אנחנו לא יכולים לתת תשובות למקרים פרטניים בפורום כזה.
טדי פקדה: דבר שני, מנהל אגף מרשם ומעמד עמוס ארבל ענה לך על 12 המקרים של המשפחות שדיברת עליהם.
טדי פקדה: כמכותב ראיתי שהוא נתן תשובה.
אברהם נגוסה: כן אבל הנושא פה, הפרשנות שלכם למרות המכתב, אני אתן לכם את ההעתק של המכתב, שר הפנים הקודם אלי ישי נתן את העניין, המועד הקובע זה מתי שהבנאדם סיים את התהליך ולא מתי שהגיש את זה.
טדי פקדה: אתה מדבר לא על הטיפולים של החלטות ממשלה.
טדי פקדה: עד כמה שהבנתי - - -
אברהם נגוסה: לא, החלטת הממשלה אנחנו שמענו וגם אתם - - -
טדי פקדה: אתה מדבר על נוהל גר גורר אם אני לא טועה.
אברהם נגוסה: וגם את אלה - - -
טדי פקדה: אנחנו מטפלים בתקופות בשנים האחרונות על זכאי שבות וטיפולים במסגרת של החלטת ממשלה.
טדי פקדה: נושא של גר גורר, אנחנו לא מטפלים.
טדי פקדה: יש לנו יועצת משפטית, אולי היא תתייחס לזה.
דסי צנגן: אתה מדבר על שינוי מדיניות מ-2001?
אברהם נגוסה: אני לא מדבר על מקרים פרטיים.
אברהם נגוסה: אני מדבר על כללי שהמשפחות אין להן מענה למרות שהשינוי, תקופת המעבר נותן להם עד ה-1.8.2001.
אברהם נגוסה: כלומר אם סיימו לפני התאריך הזה, יש להן זכאות.
דסי צנגן: אני לא יודעת אם הציבור יודע, אבל מדובר בעצם בשינוי מדיניות בהתאם להנחיית היועץ המשפטי לממשלה בנוגע למה שנקרא "גר גורר" שאומר שמי שהתגייר בישראל לא יכול להקנות לבני המשפחה שלו זכאות לשבות מכח הגיור שלו.
דסי צנגן: אם הוא התגייר ויש לו עוד בני משפחה באתיופיה, בני המשפחה לא יכולים בעקבות הגיור שלו להיחשב לצורך חוק השבות כילדים של וכנכדים של יהודי.
דסי צנגן: זה הוחלט על ידי היועץ המשפטי אליקים רובינשטיין בזמנו ב-7.2.2001 ובעצם מאז הם לא זכאי שבות.
אברהם נגוסה: - - - נתן תקופת מעבר.
אברהם נגוסה: שם המחלוקת.
דסי צנגן: זה לא שהוא נתן, הוא הנחה לעשות כן איזו שהיא תקופת מעבר לגבי מי שהסתמך על המדיניות הקודמת.
אברהם נגוסה: עד ה-31.7.2001.
דסי צנגן: עוד פעם, ההסתמכות הזאת היא גם כן מאפשרת מתן א/5 כמובן ולא שבות, וזה בתנאי שהוגשה בקשה על ידי מי שהתגייר בישראל עבור בני המשפחה שנמצאים באתיופיה עד המועד הקובע, וגם הוכח שהייתה הסתמכות על המדיניות הקודמת.
דסי צנגן: ובאמת בהתאם לזה פעלו ואנשים נכנסו.
דסי צנגן: זה מוזר עכשיו שאנחנו, עברו 17 שנים ואנחנו - - -
אברהם נגוסה: לכן אנחנו אומרים, אני יודע שנכנסו, אבל פתאום אתם עצרתם את העניין ואמרתם - - -
דסי צנגן: למה זה פתאום, אנחנו 17 שנה אחרי.
אברהם נגוסה: הסתמכו על המדיניות הקודמת והשר הקודם אלי ישי כתב במפורט במכתב, אם אין לך אני מוכן לתת לך, שאמר שאנשים ממתינים שם והגישו את הבקשות לפני שינוי המועד ולכן מה שקובע, אם הם סיימו את זה לפני השינוי - - -
דסי צנגן: את מה הם סיימו?
אברהם נגוסה: את התהליך.
אברהם נגוסה: אז הם זכאים להביא את המשפחות שלהם.
דסי צנגן: אני חוזרת ואומרת שההנחיה היא לא האם סיימו את הליך הגיור לפני המועד הקובע אלא האם הוגשה בקשה לפני המועד הקובע להבאת בני המשפחה והייתה הסתמכות של בני המשפחה על המדיניות הקודמת.
אברהם נגוסה: זו הפרשנות שלכם, אבל הפרשנות של השר היא אחרת.
אברהם נגוסה: אם את זוכרת את פסק הדין, השופט דאז הוא ששינה, כיועץ המשפטי לממשלה, השופט אליקים רובינשטיין גם אמר בבג"צ והסביר את זה, הקובע הוא מועד סיום התהליך.
דסי צנגן: לא, אני אומרת עוד פעם.
דסי צנגן: משנת 2001 ההנחיה היא שהמועד הקובע לעניין תקופת המעבר זה הגשת הבקשה.
דסי צנגן: אני מבינה שלעניין 12 המקרים הפרטניים כן ניתנה תשובה על ידי מנהל אגף מירשם.
אברהם נגוסה: לכן אני שואל כי זו לא הייתה צריכה להיות דחיה.
אברהם נגוסה: הייתה צריכה להיות עשיה, להביא את המשפחות.
אברהם נגוסה: לכן אני שואל על הנושא הזה.
אברהם נגוסה: אם לא נסכים בדברים אלה הנושא יובא לבג"צ.
אברהם נגוסה: זה פשוט הפרה.
אברהם נגוסה: אנחנו מדברים פה בדיון על פגיעה בזכויות שלהם.
אברהם נגוסה: כאן יש עוד מקום של פגיעה בזכות האזרחים.
אורית צגאי אבל: אדוני היושב ראש אפשר?
אורית צגאי אבל: אני מלשכת עורכי הדין.
אורית צגאי אבל: אני יו"ר ועדה לקידום יוצאי אתיופיה בלשכת עורכי הדין.
אורית צגאי אבל: הייתי רוצה להפנות שאלה לנציגים.
אורית צגאי אבל: דיברת על המתווה שאמור להגיע ביוני להחלטת ממשלה, השאלה שלי באחד הדיונים כאן כבר התקבלה החלטה ש-1,000 אנשים מבוגרים שיש להם ילדים פה בארץ אמורים לעלות ארצה.
אורית צגאי אבל: האם במתווה הנוכחי יוסיפו על ה-1,000 אנשים האלה או שאנחנו מדברים בכלל על כמויות יותר קטנות, יותר גדולות?
אורית צגאי אבל: איפה הדברים עומדים?
אורית צגאי אבל: אולי תוכל לעשות סדר בעניין.
אורן כהן: עוד לא התקבלה החלטה לגבי 1,000.
אורן כהן: אין החלטת ממשלה כרגע.
אורית צגאי אבל: אולי אדוני היושב ראש יוכל לומר משהו על ה-1,000 אנשים מבוגרים שאמורים להגיע?
אורית צגאי אבל: התקבלה החלטה.
אברהם נגוסה: קודם כל אין החלטה כזאת.
אברהם נגוסה: נכון ששר הפנים כתב מכתב שבעקבות החלטת הממשלה 1911 סעיף 5 שאומר שמשרד הפנים צריך להביא לממשלה את פוטנציאל הזכאים.
אברהם נגוסה: משרד הפנים בא ואומר, בלי לבדוק, אמרו שיש 1,000 איש שזכאים ובואו תאשרו לנו כדי להביא אותם.
אורית צגאי אבל: נכון.
אברהם נגוסה: אין הסכמה בעניין הזה.
אברהם נגוסה: אין הסכמה, כי אנחנו טוענים שיש יותר.
אברהם נגוסה: לכן הנושא נבדק.
אברהם נגוסה: מה שהוא מדבר על המתווה, שאנחנו מצפים שהמתווה ל-2018 וגם ל-2019, יכלול את איך להביא כמה בכל שנה, להביא.
אברהם נגוסה: לעניין ה-1,000 זה רק משרד הפנים, ולא התקבלה שום החלטה בפורום של הממשלה בעניין של ה-1,000.
אורית צגאי אבל: אני לא הבנתי את הקושי מהבחינה הזאת שהרבה פעמים אומרים, גם בדיונים פה אמרו לנו שיש קושי וכל מי שעומד בקריטריונים בעצם כאן.
אורית צגאי אבל: זאת אומרת מי שלא מגיע לא עומד בקריטריונים.
אורית צגאי אבל: אני יכולה לומר לך כמי שמגיעה למרכזי הקליטה השונים בשיתוף פעולה עם הסוכנות, אנחנו שומעים על דרגה ראשונה שנמצאים בארץ ושכן זכאים, ועכשיו אתם מציגים בעיה אחרת של תקציב.
אורית צגאי אבל: אז מה, אם יביאו לכם רשימה לצורך העניין, באמת אני רוצה להבין מה אתה הולך להציג ביום ראשון, ביוני הקרוב.
אורית צגאי אבל: אם הציגו לך לצורך העניין שיש 3,000 שהם כן זכאים, אתה כן תביא את זה או שאתה תסנן את זה בגלל תקציב מראש?
אורן כהן: אמרתי, זה תלוי גם בעמדות של המשרדים והשרים האחרים.
אורן כהן: הפורום שיחליט זה פורום של השרים שחברים בוועדת השרים.
אורן כהן: בין היתר אחד הנושאים שנלקחים בחשבון זה הנושא התקציבי, אבל זה לא רק זה, יש עמדות גם למשרדים האחרים.
אורית צגאי אבל: אוקיי.
אברהם נגוסה: לכן אני קודם ציינתי שמבחינת משרד הקליטה, שמקבל את העולים, מבחינת מקום הקליטה, יש.
אברהם נגוסה: כמובן אם רוצים, גם את כל ה-8,000 אפשר להביא בבת אחת.
אברהם נגוסה: אם רוצים.
אברהם נגוסה: כי אנחנו ראינו ש - - -
אורית צגאי אבל: אנחנו חוגגים היום יום שוויון בכנסת ואנחנו רואים שאין שוויון לחלוטין בין עולים יוצאי אתיופיה לעולים אחרים, ששם מעודדים את העליה שלהם ופה מערימים קשיים.
אברהם נגוסה: זה לא דבר חדש.
אורית צגאי אבל: כן אבל לא נעים להיות ביום הזה.
אברהם נגוסה: זה ידוע שיש פגיעה בזכויות, בשוויון, באזרחי ישראל יוצאי אתיופיה ואם לא היה אז לא היינו יושבים ודנים כאן היום.
אברהם נגוסה: פה יש הורים, פה יש בנים ובנות ויש אחים ואחיות שאין להם את הזכות להיות איתם פה בארץ ישראל כמו לעולים אחרים מכל העולם.
אברהם נגוסה: אתיופיה היא היחידה שהמחסום הזה נמצא.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו דנים ועושים מאבק על מנת להוריד את החסמים האלה.
אברהם נגוסה: בבקשה דוד.
דוד מהרט: תודה אדוני היושב ראש.
דוד מהרט: קודם כל אני רוצה להגיד, באמת זה עצוב שבגלל בעיות תקציביות מצמצמים את מספר העולים כאשר אנחנו שומעים מספיק רק את המסים שהמדינה מקבלת ממכירה של אחד הסטארטאפים כדי לטפל בעולים, כי אני חושב שכל יום עולה שהוא זכאי ויכול לבוא וכל עוד הוא לא נמצא פה, הנזק שנוצר שם הוא הרבה יותר גדול, בסופו של דבר המדינה תצטרך להשקיע גם כדי לתקן את זה כך שגם הגיון כלכלי אין, כי כל מי שמבין בכלכלה מבין שהשהייה שם, ילדים שיכלו להיות פה וללמוד במערכת החינוך ומפספסים שנה ושנתיים, זה פספוס גדול שאחר כך משפיע על היכולת שלהם כבוגרים להשתלב בחברה הישראלית ובמערכת התעסוקה כך שגם הגיון כלכלי אין בזה אלא באמת אם זה לא אפליה וגזענות נטו.
דוד מהרט: אני אדם שבדרך כלל לא משתמש במילים האלה אבל במקרה הזה זה זועק, זה מעלה גם חששות שכשהיינו בסודן והייתי שם שלוש שנים, ראינו הרבה אנשים שם הרבה זמן, האם באמת הייתה אפשרות אולי להביא ולא להמתין כל כך הרבה שנים או אולי גם אז הייתה מדיניות של מכסות שאמרה "חברים, אנחנו לא יכולים לקלוט את כולם בבת אחת, ניתן להם לחכות בסודן" ואנחנו יודעים מה קרה לאנשים שחיכו בסודן שהיו צריכים גם למות שם.
דוד מהרט: זו נקודה אחת.
דוד מהרט: נקודה שניה אדוני היושב ראש, אתה מכיר את הסיפור של משפחת חגוס מקרית גת.
דוד מהרט: משפחת חגוס, 14 נפשות שהגיעו למדינת ישראל באישור של מדינת ישראל, באישור של משרד הפנים, הם נמצאים בקרית גת, הם לא מוכרים כעולים, לא מקבלים דיור, לא לומדים יהדות והילדים שלהם לומדים במערכת החינוך במעמד לא ברור.
דוד מהרט: הילדים האלה עוד מעט גם יצטרכו ללכת לצבא, ואני לא מבין, האנשים האלה מופיעים ברשימה של מה שנקרא "קהילת אדיס אבבה" הם רשומים שם.
דוד מהרט: אני מרגיש במקרה הזה שהם מפלים אותם גם על רקע היותם אתיופיים ואולי גם על עצם היותם אנשים שבאו מאזור תגראי, שלדעתי יש גם אפליה מכוונת לאזור הזה.
דוד מהרט: לכן אני באמת פונה פה לאנשי משרד הפנים, 14 נפשות שהגיעו באישור של מדינת ישראל, כל שנה צריכים ללכת למשרד הפנים באשקלון לחדש את האשרה שלהם כי אחרת הם לא יכולים לעבוד, והם תלויים באוויר בזהות לא ברורה.
דוד מהרט: למה מדינת ישראל שנתנה להם אישור להיכנס לא בודקת את הזכאות שלהם, לא קולטת אותם במרכז קליטה ולא מאפשרת להם ללמוד עברית וללמוד יהדות ולהשתלב בחברה הישראלית?
דוד מהרט: זה ממש לא מובן לי מה הטמטום הזה שמביאים אנשים להיכנס לארץ אבל אחרי שנכנסים לארץ אומרים להם "תסתדרו לבד, תמצאו עבודה, תלמדו עברית" ויהדות בכל מקרה אף אחד לא ילמד אותם והילדים שלהם גדלים כאן.
דוד מהרט: אני שומע שיש פה עולים שהגיעו ממדינות אחרות עושים מאמץ כדי לגייר אותם וללמד אותם יהדות, ואנשים מתחננים ללמוד יהדות ובכל זאת משרד הפנים ובמקרה הזה גם משרד הקליטה אומר, תקשיבו, אם משרד הפנים לא קיבל אותם לא מאשר אותם אנחנו לא יכולים לקלוט אותם ובסוכנות אומרים אותו דבר.
דוד מהרט: אני מבקש ומתחנן למען הדורות הבאים, למען הילדים של אותן משפחות, תבדקו את האנשים האלה ותכניסו אותם למעגל של העולים החדשים ותתנו להם את הזכויות ותאפשרו להם להשתלב בחברה הישראלית ולא להשאיר אותם במצב בלתי ברור ותלויים באוויר.
אברהם נגוסה: יש הרבה דוברים ואנחנו צריכים לומר את הנושא בתמצית.
אברהם נגוסה: זאודיטו בריהון.
זאודיטו בריהון: אני קיבלתי אישור שאמא שלי תעלה ב-2017.
זאודיטו בריהון: שאלו אותי את כל השאלות, אני לא יודעת למה ויש לי את זה מה שקיבלתי.
אברהם נגוסה: אישור שאמא שלך תעלה.
זאודיטו בריהון: כן.
זאודיטו בריהון: ובסוף היא לא עלתה.
זאודיטו בריהון: אני לא יודעת מה, אני כל הזמן מתקשרת ולא ברור לי מה הבעיה.
אברהם נגוסה: נצלם וניתן לכם את זה, למשרד הפנים.
אברהם נגוסה: בואו נשמע כמה ואני רוצה שיענו ביחד, כי אני יודע מה יגידו לטענה שלך, יגידו "אנחנו לא יכולים לענות למקרים פרטניים, והתיק לא לפנינו" אנחנו מכירים את הדברים ולכן אני אומר שנשמע גם אחרים, וביחד אני אשאל אותם להתייחסותם.