GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: שמעת את הפניה של נשיא הקהילה.
יצחק הרצוג: האם אתם מממנים בתי ספר רק של חב"ד, יש דבר כזה?
חגי אליצור: לא.
חגי אליצור: אני אסביר.
חיים ילין: תסביר גם מה זה המצ'ינג.
חיים ילין: אני לא אומר שרק, אבל מי שיש לו כסף למצ'ינג הוא - - -
אברהם נגוסה: חגי אליצור.
חגי אליצור: שלום נעים מאוד.
חגי אליצור: אני עובד משרד התפוצות בשבע השנים האחרונות ואני קודם כל מתחבר למשפט האחרון שלך בשתי ידיים ואנחנו גם נשמח לקבוע פגישה אם תרצה לשמוע יותר לעומק, אבל בוודאי שמדינת ישראל היא מדינת העם היהודי לכן יש לה אחריות לעתיד העם היהודי בכל מקום שהוא.
יצחק הרצוג: אפשר לבקש שתקבעו פגישה למנכ"ל ולחבר הכנסת ילין?
חגי אליצור: זה עלי, כן, זה נעשה בשמחה רבה, אנחנו עושים את זה עם הרבה חברי כנסת.
חיים ילין: אני מבקש שגם סילביו יהיה מוזמן.
אברהם נגוסה: רגע, חברי הכנסת, מה קרה?
אברהם נגוסה: הוא לא יכול לדבר משפט.
אברהם נגוסה: בואו ניתן לו לדבר.
יצחק הרצוג: סילביו, אבל המידע ממך על חב"ד?
יצחק הרצוג: המדינה מממנת את חב"ד?
חגי אליצור: שיהיה פה ברור, המדינה- - -
אברהם נגוסה: בואו ניתן לו ואתה תעדכן אותנו מה המשרד עושה ומה הוא מתכוון לעשות.
חגי אליצור: קודם כל שלום, אני מאוד שמח על הדיון הזה ושמח אגוסטין שאתה וכל הצוות פה.
חגי אליצור: אני חושב ש, כמו שאמרתי, יש למדינת ישראל אחריות לכל הקהילות היהודיות בתפוצות, בוודאי שארגנטינה בתוכן.
חגי אליצור: הייתי שם לפני חודש ונפגשנו פגישה די ארוכה גם בנושא הכשרת מורים וחינוך יהודי בכלל, גם פורמלי וגם בלתי פורמלי, אני אספר טיפה כיון שקצת התמקדנו על נושא החינוך הפורמלי, אני אספר שתדעו מה מדינת ישראל עושה ומה התכניות להמשך.
חגי אליצור: קודם כל יש כיום בשיתוף פעולה בין משרד התפוצות למשרד החינוך, אפשר להגיד, שני מיזמים שהם רלבנטיים למה שאנחנו מדברים פה.
חגי אליצור: מיזם אחד שמתעסק בחינוך יהודי בתפוצות, חינוך יהודי פורמלי.
חגי אליצור: על בלתי פורמלי נדבר בדיון אחר.
חגי אליצור: אני אסביר טיפה איך אנחנו רואים את האתגר, כי אני מסכים לגמרי לניתוח שהיה פה שילד שהולך לבית ספר יהודי, יכול להיות לזה אפקט דרמטי על ההמשכיות הקהילתית ועל האתגר הגדול שאנחנו מדברים עליו פה, אבל החוויה הכי מרכזית, קודם כל כמה בתי ספר יהודיים בתפוצות יש, אתם יודעים?
חגי אליצור: Day school, לא Sunday school.
חגי אליצור: כמה day school יהודיים בתפוצות יש?
חגי אליצור: יש בתפוצות עם צפון אמריקה, כ-1,300 בתי ספר ש-900 מהם הם בצפון אמריקה, כלומר מחוץ לצפון אמריקה יש 400 בתי ספר יהודיים, דיי סקול.
חגי אליצור: שיהיו לנו פרופורציות על מה התופעה שאנחנו מדברים, עדיין התופעה שאגוסטין תיאר קודם שכמעט חצי מהילדים או 35% מהילדים הולכים לבתי ספר יהודיים היא תופעה כמובן מאוד מבורכת אבל קצת יוצאת דופן בעולם, וזו המציאות הטובה שיש בארגנטינה וצריך לשפר אותה עוד יותר ולהביא יותר.
חגי אליצור: זה קודם כל שיהיו לנו פרופורציות מה קורה.
חגי אליצור: החוויה הכי מרכזית של מנהל בית ספר יהודי בתפוצות שאנחנו נתקלים בה בדיאלוג שיש לנו איתם, זה שהם מרגישים לבד.
חגי אליצור: כל מנהל בית ספר יהודי בתפוצות הוא מרגיש בודד.
חגי אליצור: אפילו אם הוא חלק מבתי הספר בארגנטינה, שיש יותר מאחד, אבל רק תדמיינו את מנהל בית הספר בוורשה שהוא מנהל בית הספר היהודי הפולני היחיד בעולם, אין עוד מישהו כמוהו.
חגי אליצור: אין מי שמפתח תכניות לימודים כי אי אפשר לעשות הכשרת מורים, כל העסק הזה מאוד מאוד מורכב, לכן הפרויקט המרכזי שאנחנו מתעסקים בו עכשיו זו עבודה פרטנית עם כל בית ספר, כשבעצם לעבוד עם בית הספר ביחד עם המנהל על בניית התכנית שלו, איך נראה החינוך היהודי, מה יש, מה אין, מה חסר וכולי, ואז בשיתוף פעולה לתת משאבים, יותר נכון שירותים לבית הספר אם זה פיתוח קוריקולום, אם זה הכשרת מורים וכולי, והפרויקט הזה עובד בכל העולם, עכשיו זו הייתה השנה הראשונה שלו, חמישה בתי ספר בארגנטינה ובשנה הבאה יהיו עוד חמישה.
חגי אליצור: אחד מהם נתן גזן אם אנחנו כבר מדברים, שהייתי בו ודיברתי עם המנהל שלו לפני חודש, וזה אני חושב שאם ממשלת ישראל מסתכלת על זה, אני חושב שבתוך שש-שבע שנים מהיום כל בית ספר יהודי בעולם יוכל להיות חלק מהרשת הזאת שהוא לא לבד בעולם והוא מקבל תמיכה גם ממשרד החינוך הישראלי וגם בשותפות הזאת של ישראל והתפוצות כדי לפתח את החינוך היהודי כי צריך לזכור שבסוף המטרה היא התלמידים, שכמו שאמרו פה קודם, שהתלמיד יוצא עם זהות יהודית חזקה, קשר לישראל, דבר שניתן למדוד אותו, שהוא בסופו של דבר מה שמבטיח את ההמשכיות הקהילתית והפרויקט הזה הקיים הוא בעינינו הפרויקט הכי אסטרטגי לחינוך יהודי פורמלי בתפוצות והוא בעצם בסופו של דבר יאגד בתוכו את כל בתי הספר וגם את כל העבודה ויוכל גם להשתמש במשאבים של מדינת ישראל, גם משאבים כספיים אבל גם משאבים של תכניות לימודים וכולי כדי לשפר את זה והוא כבר עובד, הוא עובד טוב, וזה הכיוון הכי מרכזי שיש לעשות.
אברהם נגוסה: חמישה בתי הספר שבארגנטינה, זה חלק מרשת החינוך היהודי שהוא מדבר, זה אמיה?
אברהם נגוסה: אתה מכיר את ה- - ?
חגי אליצור: בוודאי, אנחנו עובדים - - -
אברהם נגוסה: מה סדר הגודל של הסיוע שאתם נותנים
יצחק הרצוג: הוא אומר לך, חמישה בתי ספר.
חגי אליצור: שנת הלימודים הזאת הייתה - - -
אברהם נגוסה: אבל יש 40 בתי ספר.
אברהם נגוסה: ביחידה הזאת נמצאים חוץ מנתן גזן, בתי הספר הכי עשירים, נאמר כך.
אברהם נגוסה: יש להם יותר יכולת.
אברהם נגוסה: יש רשת של בתי ספר שאין להם כלים.
אברהם נגוסה: דבר שני, אם כבר אנחנו באמיה יש לנו הכשרת מורים שאנחנו מכשירים מורים לכל הרשת, אנחנו צריכים להיות במשא ומתן איתכם כי אנחנו מספקים את המורים ואת התכנית לכל הרשת.
אברהם נגוסה: זה דבר טוב שלכל הרשת יהיה תוכן מאוחד ומסודר.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו חושבים שבמקום לעשות מצ'ינג, נשב ביחד ונדון ביחד איזה בתי ספר יש להם פחות יכולת ואיזה בתי ספר יותר מפותחים.
אברהם נגוסה: אני חושב שזה יהיה יותר טוב.
אברהם נגוסה: האם עכשיו בתי הספר האלה שאתם עובדים איתם ותומכים, מתוך 40 בתי הספר?
אברהם נגוסה: אתם תומכים בחמישה מתוך 40.
יצחק הרצוג: כשהוא אומר שארבעה מתוכם הם הכי מבוססים.
יצחק הרצוג: אתה יכול לענות לשאלה על חב"ד?
יצחק הרצוג: אין לי שום דבר נגד חב"ד אבל הייתה פה טענה שהועלתה גם על ידי גורמי - - -
חיים ילין: רגע, אני רוצה להסביר, שלא יהיה מצב כזה שאני יוצא, תקשיבו, אני אוהב את חב"ד, שלא יהיה מצב פה.
חיים ילין: אני רק אומר שבגלל שיש להם משאבים שאין לבתי ספר אחרים, הם מסוגלים לעשות מצ'ינג, מה שאחרים לא יכולים לעשות.
חגי אליצור: אני רוצה להגיד שני דברים, גם על ההערה של סגן הנשיא וגם על מה שעכשיו שאלתם כי זה חשוב.
חגי אליצור: אז קודם כל באמת היינו בשיחה באמיה על הנושא של הכשרת המורים לכל בתי הספר.
חגי אליצור: היוזמה הזאת בסופו של דבר צריכה לחבר את כל המאמצים ביחד ואנחנו כבר עובדים איתם על אקרדיטציה בישראל, שתוכל לסייע להם גם לקבל תקציב מקומי שלהם, תהיה אקרדיטציה למורים ואנחנו עובדים איתם על זה, ובוודאי שזה חלק מאותו מאמץ, כל הרעיון זה שיהיה מאמץ אחד שמתכלל את כל הדברים, רואה את כל הצרכים של בית הספר, איפה שיש קהילה כמו בארגנטינה שלוקחת אחריות ויש לה רשת, לשתף פעולה איתה, יש מקומות שעושים את זה ישר עם הקהילה המקומית ובית הספר, כל מקום לפי מה שהוא, זה בוודאי חלק מאותו מאמץ, ברור שלא נעבוד עם בית ספר בלי תיאום עם אמיה ואנחנו עושים את זה.
חגי אליצור: אם אתם רוצים להעמיק את זה אני אשמח מאוד, הייתי בפגישה, אני חושב שיצאנו עם אקשן אייטמס שאנחנו עובדים עליהם כבר עכשיו.
חגי אליצור: זה דבר אחד.
חגי אליצור: דבר שני לגבי השאלה, יש בית ספר קרוב לנתן גזן, בית ספר וולפסון הוא בית ספר של חב"ד, כרגע הוא לא בתוך היוזמה.
חגי אליצור: אני לא יודע מאיפה המידע שלכם, אבל בית הספר הזה הוא לא בתוך היוזמה הזאת שדיברתי עליה.
יצחק הרצוג: זה של זאב וולפסון?
חגי אליצור: לא, זה שיתוף השם.
חגי אליצור: זה לא אותו אדם.
חגי אליצור: כך קוראים לזה, אבל זה בית ספר שנמצא שם - - -
יצחק הרצוג: איך הוא מביא את הכסף?
חגי אליצור: הוא מגייס כרגע את הכסף בעצמו.
חגי אליצור: עוד אין לו שותפות עם מדינת ישראל.
יצחק הרצוג: הייתה טענה שהוא מקבל מממשלת ישראל.
חגי אליצור: אני אומר שלא, הבנתי את הטענה, אני אומר הפרויקט הזה הוא לא חלק מהעניין.
חגי אליצור: שאלתם ספציפית.
חגי אליצור: יש עוד משהו שממשלת ישראל, רציתם תמונה מלאה.
חגי אליצור: יש פרויקט נוסף שעובד בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית שנקרא פרויקט חיל, הוא נמצא במשרד החינוך והוא מתקצב בתי ספר נקודתית לפרויקטים נקודתיים.
חגי אליצור: אני לא יודע לומר אם בית ספר וולפסון מקבל דרך חיל, אבל כאן מדובר על ילדים שיוצאים נגיד למצעד החיים, זה סיוע בשכר לימוד, דברים כאלה, אני לא יודע לומר, צריך לבדוק את זה.
חגי אליצור: אבל אני אומר לכם שהמיזם הזה שדיברתי עליו שהוא המיזם המרכזי, בית ספר חב"ד כרגע לא מקבל.
חגי אליצור: בעזרת השם כל בתי הספר צריכים לקבל, אבל אני אומר בוודאות על מה שדיברת קודם, בית ספר חב"ד הזה לא מקבל, להיפך, הוא נפגש איתי ורוצה להיכנס וזה בסדר.
חגי אליצור: כל בתי הספר צריכים להיכנס.
חגי אליצור: אני רוצה לסכם.
חגי אליצור: מדינת ישראל כן לוקחת אחריות, אנחנו חושבים שאם מדינת ישראל רוצה להיות מדינת הלאום של העם היהודי היא צריכה לדאוג לקיום היהודי בכל מקום ולהשתתף בכל הדבר הזה של הזהות היהודית, יש לנו תכנית אסטרטגית ארוכת טווח שכבר פועלת, אני אשמח להציג אותה באופן אישי למי שרוצה, יש לנו כבר אקשן אייטם אחד עם חבר הכנסת ילין ונעשה את זה, כל מי שרוצה מוזמן.
אברהם נגוסה: אבל בעניין של תוכן שיתוף הפעולה והסיוע, הבנתי בפגישה הקודמת שיותר הכשרת מורים חשובה להם.
אברהם נגוסה: מה אתם יכולים לעשות בנוגע לזה?
אברהם נגוסה: כרגע אנחנו רואים שמתוך 40 בתי הספר אתם נמצאים בחמישה.
אברהם נגוסה: בשנה הבאה יש לכם תכנית לעוד חמישה, אבל מה עם העניין של הכשרת מורים שיכולה לעזור להם לכל הרשת?
חגי אליצור: שני דברים על הכשרת מורים.
חגי אליצור: אחד – מה שדיברתי קודם בפגישה שלי איתם ואנחנו עכשיו עובדים לחבר אותם למכללה ישראלית כדי שיקבלו אקרדיטציה שזה יעזור, ודבר שני, - - - הכשרת מורים לא רק לארגנטינה וסיפרתי את זה גם להם, יש מהלך עכשיו במשרד החינוך שיצא קול קורא למכללות ישראליות לחדש משהו שהיה פעם שהיה נקרא "מורה לגולה" שבעצם נותן הכשרת מורים דרך מכללות ישראליות לקהילות שלא יכולות להרשות לעצמן והקול קורא נסגר, ואני מניח שבשנה הבאה זה כבר יפעל.
חגי אליצור: כל הדבר הזה, הרעיון הוא להסתכל עליו באופן כולל.
חגי אליצור: אם יש מקום שהכשרת מורים זה הכי חשוב, נשקיע בהכשרת מורים, אם זה תכנית לימודים נשקיע בתכנית לימודים, אבל צריך חבילה כוללת לבית ספר.
אברהם נגוסה: נשמע את הרב יצחק לוין, מנכ"ל אחי"ה.
יצחק לוין: צהריים טובים, תודה רבה לחבר הכנסת יו"ר הוועדה על הכינוס.
יצחק לוין: אני לא אכביר במילים, אני רוצה לגשת לגופו של עניין.
יצחק לוין: אני מנכ"ל עמותת אחי"ה ללמוד כשאתה יכול.
יצחק לוין: העמותה שלנו עוסקת בהכשרת מורים זה 25 שנה ייעודי למגזר החרדי, עובדים מול משרד החינוך, מול אגף הכשרת עובדי הוראה של מנוח גרינפלד כיום.
יצחק לוין: בהיותי בעשר השנים האחרונות עשר פעמים בקהילת בואנוס איירס, פגשתי את החברים הנכבדים, במקרה אחר פגשתי גם את חבר הכנסת ילין בנושא אחר ודיברנו על הנושא הזה.
יצחק לוין: אני רוצה לענות על הדברים שנאמרו כאן.
יצחק לוין: נכון שהבית של מדינת ישראל והאג'נדה שלה זה להיות בית לכל יהודי.
יצחק לוין: מי שמבין מה שקורה בדרום אמריקה, בפרט בבואנוס איירס, שהיא המשפך לכל דרום אמריקה ואמריקה הלטינית, מבין שבחמישה בתי ספר זה לא טיפה מן הים, בתכנית הכוללת שהוצעה על ידי כמנכ"ל אחי"ה, והגשתי אותה לסילביו חוסקוביץ כבר כמה פעמים ועבדנו עליה, היא תכנית רחבה, מקיפה, בשונה ממה שחגי אמר כאן, תכנית בודדת מול בית ספר בודד, זו תכנית מקיפה לכל בתי הספר שיכולה לכלול בה את כל המגזרים, אורתודוכסים ורפורמים ומי שיודע לעשות כאן יודע לעשות שם, ואפשר להכין את התכנים בהתאם לזהות הציונית, בהתאם לחינוך יהודי, בהתאם למה שחבר הכנסת זעק פה על ההתבוללות וגם אמר את זה מר ריצ'בום, היא חוצה מגזרים.
חיים ילין: אחיינית שלי אם היא תתחתן עם יהודי זה נס, יש אלוהים, תאמין לי.
חיים ילין: אני אומר לך את זה.
יצחק לוין: עכשיו ריגשת אותנו, הבנתי את עומק הבעיה ואת הזעקה שלך שבאה מקרבה ראשונה, מדרגה ראשונה.
יצחק לוין: לעומת מה שחגי אומר שאנחנו כבר נפגשנו פעמיים בנושא הזה, אני חושב שיש כאן איזו שהיא הסתכלות אולי לטווח ארוך ארוך, צעד אחרי צעק, עקב בצד אגודל, זה לא פתרון כולל.
יצחק לוין: הפתרון המיידי לטווח הקצר שייתן מענה לטווח ארוך זה בדיוק הפוך, מה שהגשתי לסילביו ולמר אגוסטין ולחברים שלו, יו"ר הוועדה מר נגוסה גם קיבל ממני, זו תכנית רחבה, צריך פשוט לתקצב את זה מול הסוכנות והם יודעים איך לעבוד עם גופים ועמותות, לאגד את כל בתי הספר מיד תחת הכשרה אחת, מכל בית ספר, זה לא משנה אורתודוקס או זרם אחר ביהדות שלא אמנה אותם כרגע, אפשר לפעול מיידית והתשובה תהיה במהירות והיא תהיה מקצועית, כי כמו שעושים כאן בישראל, מכשירים מורים, כבר 6,800 מורים הכשרנו כולל הכשרה אקדמית עם בר אילן ועם סמינר הקיבוצים, בכל מיני תחומים, במאות, והם נמצאים במקומות מרכזיים בקהילה היהודית כאן בארץ, חרדית פחות וחרדית יותר, בכל מיני רשויות מקומיות, אז בואו נאמץ - - -
חיים ילין: כשאני אהיה בממשלה אני מבטיח לך שתקבל את התקציב ואתה תעשה את זה.
יצחק לוין: אני רוצה לעשות את זה עם סילביו, עם הסוכנות היהודית, אני דווקא - - -
קריאה: אתה מתכוון להסתדרות הציונית.
יצחק לוין: ההסתדרות הציונית.
יצחק לוין: אני רוצה לומר שמה שחגי מציג זה בסדר, התנאים לבוא ולתת מענה למצב הקטסטרופלי שבואנוס איירס נמצאת בו, היא בקושי הנשמה מלאכותית.
יצחק לוין: צריך כאן משהו היקפי ויש תחת ידי גם להציג תכנית היקפית, היא לא יקרה למדינה ואפשר לעשות אותה.
יצחק לוין: אז אדרבה, בואו נחבור ביחד ונשנה, נחשוב על גישה אחרת לכל התכנית הזאת.
אברהם נגוסה: אנחנו עוברים להסתדרות הציונית העולמית.
סילביו חוסקוביץ: צהריים טובים.
סילביו חוסקוביץ: אדוני יושב הראש, אמרת דבר נכון, שהעם היהודי הוא נכס אסטרטגי של מדינת ישראל.
סילביו חוסקוביץ: אבל מדינת ישראל צריכה להתנהג ולהגיד לא רק את המשפט הזה אלא היא צריכה להשקיע בעם היהודי שלא יושב עדיין בציון.
סילביו חוסקוביץ: הרי אנחנו בוועדת עליה וקליטה, אנחנו משוכנעים ובטוחים שרוב יהודי העולם יעלו ארצה.
סילביו חוסקוביץ: עד שיעלו ארצה אנחנו צריכים לדאוג להם.
סילביו חוסקוביץ: תסתכלו מה קורה פה, המנהיגות של בית הקהילה היהודית אמיה לא באה לדבר על בית הקברות בארגנטינה, היא באה לדבר על האנשים החיים, על אנשים שרוצים להתחנך בקהילה היהודית בארגנטינה, וזה דבר מדהים שהקהילה שמה את נושא החינוך במרכז העשייה של הקהילה היהודית.
סילביו חוסקוביץ: השאלה שלנו איך אנחנו עושים, חגי, כדי להשקיע בקהילה היהודית כולה ולא בחמישה בתי ספר.
סילביו חוסקוביץ: הרי בית הקהילה היהודית אמיה מרכזת היום מעל 40 בתי ספר, אז למה לא לעבוד ישירות עם בית הקהילה היהודית?
סילביו חוסקוביץ: למה לא לעשות את זה ישירות עם האנשים, יש ועד חינוך של הקהילה היהודית שפועל.
סילביו חוסקוביץ: למה לא לעשות את זה ישירות איתם?
סילביו חוסקוביץ: למה לא להשקיע את רוב המאמצים, ומאמצים זה כסף, למה לא להשקיע את רוב המאמצים בקהילה היהודית כולה ולא בחמישה בתי ספר שמתוך החמישה, ארבעה הם בתי ספר מבוססים.
סילביו חוסקוביץ: ברגע זה אדוני יושב הראש, יש נציגות של חמישה מנהלים, אנחנו מקיימים עכשיו סמינר של שלושה ימים.
סילביו חוסקוביץ: הגיעו חמישה נציגים, מנהלי בתי ספר מ-40 בתי ספר.
אברהם נגוסה: מ-40 בתי ספר בארגנטינה שנמצאים פה בארץ?
יצחק לוין: כן.
יצחק לוין: נציגים שנמצאים בארץ בסמינר שההסתדרות הציונית העולמית מממנת את כל הסמינר כדי לבנות את הנרטיב היהודי הציוני הבא של העולם החינוכי.
יצחק לוין: נושא העברית למשל, הוא צריך להיות במרכז העשייה של הקהילה היהודית, כגשר לעם היהודי, כגשר למדינת ישראל, כבנייה של זהות יהודית.
יצחק לוין: אני שואל את עצמי למה ריבונו של עולם, המדינה לא לוקחת אחריות.
יצחק לוין: הקהילות היהודיות לקחו אחריות על מדינת ישראל, אלה שתמכו במדינת ישראל, אלה שהקימו את מדינת ישראל, הגיע הזמן שאנחנו נחזיר להם חזרה עד שהם יעלו ארצה ואני משוכנע ובטוח שהם יעלו ארצה בעתיד הקרוב.
אברהם נגוסה: עד עכשיו אנחנו שומעים שכולם מסכימים.
אברהם נגוסה: אז מה הבעיה לעשות?
אברהם נגוסה: מה המכשול, הבעיה למלא את הדרישות - - - אני רוצה לדעת היכן הבעיה.
אברהם נגוסה: האם כסף זה הבעיה?
חיים ילין: אני אגיד לך.
חיים ילין: אני אתן לך דוגמה קלאסית.
חיים ילין: אדון מקרי נתן מתנה לבנימין נתניהו, או קצת לפני זה, קרקע לבנות בית ספר.
חיים ילין: למדינת ישראל.
חיים ילין: התפיסה באה ואומרת, תקשיבו טוב כי זה סיפור אמיתי.
חיים ילין: התפיסה באה ואומרת שכמו שיש בית ספר ללימוד איטלקית, בית הספר הגרמני, בית הספר האמריקאי, בואו נפתח גם בית ספר לעברית בהרבה מאוד מדינות, רשת.
חיים ילין: שגם נוצרים יבואו ללמוד עברית.
חיים ילין: גם נוצרים.
חיים ילין: אנחנו רוצים לכבוש את העולם, חברים, בלבבות של כולם.
חיים ילין: לא שיסתכלו על מדינת ישראל כמשהו שהוא לא נכון.
חיים ילין: מי בנה את בית הספר על הקרקע בחינם?
חיים ילין: איטליה.
אברהם נגוסה: איזה קרקע?
חיים ילין: בבואנוס איירס קיבלו קרקע.
אגוסטין זבר: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) נפגשתי עם מקרים לעתים תכופות ומעולם לא שמעתי על זה.
אגוסטין זבר: נפגשתי שלוש פעמים עם ביבי נתניהו ומעולם לא שמעתי על כך.
חיים ילין: - - - בית ספר איטלקי.
אגוסטין זבר: איפה?
אגוסטין זבר: כריסטופר קולומבוס?
חיים ילין: בדיוק.
אגוסטין זבר: זה לא ביבי נתניהו.
אגוסטין זבר: לא.
אגוסטין זבר: זה לא מקרי.
אגוסטין זבר: זה לפני שנים רבות.
חיים ילין: יש בית ספר בבואנוס איירס קוראים לו אורט.
חיים ילין: אורט היום פתח את הדלתות לכלל אזרחי ארגנטינה כבר בבואנוס איירס.
חיים ילין: לא רק יהודים.
חיים ילין: כי גם נוצרים רוצים לבוא וללמוד.
חיים ילין: אתה יכול להבין שיש פה שתי סוגיות.
חיים ילין: הסוגיה של היהדות והסוגיה שגם אפשר לנצח שתי מלחמות אחת של היהדות והתפוצות ואחת של הסברה כלפי העולם.
חיים ילין: אני מודיע לך חגיגית שברגע שאתה עושה את זה רק בטחון מדינת ישראל יעלה.
חיים ילין: חברים, אני הולך לפיצול דירות.
חיים ילין: אתם כועסים עלי?
אברהם נגוסה: לא זה בסדר, אמרת מספיק.
חיים ילין: להיפך, עכשיו הדיון יתקצר.
אברהם נגוסה: למשרד החוץ יש מה להוסיף?
אברהם נגוסה: אוקיי בבקשה.
אברהם נגוסה: מריו לב.
מריו לב: אני יו"ר התאחדות עולי אמריקה הלטינית.
מריו לב: אנחנו בצד השני, מקבלים את העולים שמגיעים מארגנטינה.
מריו לב: אני רוצה להדגיש שבאמת לירושלים למשל, הרוב זה זוגות צעירים דתיים, חב"דניקים, חרדים שבאים לירושלים ומקבלים את כל העזרה שלנו ויש לי קשר די קרוב, כל הזמן בביקורים בארגנטינה והכל.
מריו לב: בקשר לאולפנים אני יכול להגיד שההסתדרות הציונית פתחה 40 אולפנים או יותר, בבואנוס איירס ובאינטריור, שכפי שאתם אומרים השפה תומכת ועוזרת הרבה.
מריו לב: מאוד חשוב כל מה שמדברים על החינוך, על בתי הספר, על התמיכה שצריכה להיות, בטוח שזה דבר מאוד מאוד חשוב.
מריו לב: אני חושב שהאתגר הוא ב-70% היהודים שלא נמצאים בקהילה ולא נמצאים בשום מקום.
מריו לב: אני מבקר בארגנטינה פעם או פעמיים בשנה, וגם אם זה טיול פרטי אני מגיע לקהילה, לאמיה, תמיד אני נפגש עם אותם אנשים.
מריו לב: מזמינים אנשים לאיזו פגישה או הרצאה, באים 20, 30 איש, כל השנים עם אותם אנשים.
מריו לב: אנחנו לא מגיעים לפריפריה, לא מגיעים ליהודים שנמצאים או מחוץ לבואנוס איירס או באינטריור.
מריו לב: אני גדלתי בארגנטינה, הייתי בתנועת נוער, היינו הולכים בית-בית לשאול אם יש ילד יהודי ולהביא אותו לתנועה.
מריו לב: איפה זה קיים היום?
מריו לב: איך אתם מגיעים היום לאנשים שהם לא בקהילה?
מריו לב: יש לנו קבוצה קטנה שבאה לבתי הכנסת ביום שישי ולמועדונים ביום ראשון.
אריאל אייכנבאום: יש באמיה לא 30 אנשים, יש 40,000 שותפים שמשלמים דמי חבר ובאים לקלפי לבחור ומשתתפים בכל מיני פעולות בכל המקומות בסניפים של אמיה, ואנחנו בפריפריה, כשאנחנו מבקשים על בתי הספר באופן גלובלי ולא לחמישה בתי ספר, אנחנו מבקשים לבתי הספר של הפרובינציות, של הפריפריה.
אריאל אייכנבאום: של סנטה פה, של - - -, הם גם תחת מסגרת ועד החינוך.
אריאל אייכנבאום: אני מאוד רוצה להודות על המילים של סילביו, ממש אני מזדהה עם כל מילה שאמרת.
אריאל אייכנבאום: אנחנו חייבים לפעול באופן גלובלי עם כל הרשת.
אריאל אייכנבאום: אולפני עברית זה בסדר גמור, אבל החינוך הפורמלי הרשמי, זה מה שמונע התבוללות.
אברהם נגוסה: אילן לופז בבקשה.
אילן לופז: תודה.
אילן לופז: תשמעו מבטא בעברית שלי, אני עליתי מוונצואלה לפני שמונה שנים, כל הסיפור של קליטה ועליה די קרוב אלי ואני מאוד שמח גם שאני מייצג פה לדעתי את החלק הכי צעיר בוועדה.
אילן לופז: כחלק מתפקידי יוצא לי להיפגש עם הרבה צעירים מארגנטינה.
קריאה: מה התפקיד שלך?
אילן לופז: אני מנהל מחלקת אמריקה הלטינית בארגון stand with us, הארגון הוא חינוך פרו ישראל שפועל ברחבי העולם כבר 17 שנה.
אילן לופז: לפני שנה התחלתי עם האתגר הזה הסופר מעניין של לפתוח מחלקה באמריקה הלטינית.
אילן לופז: אנחנו רואים בחינוך הישראלי היהודי באמריקה הלטינית כלי אסטרטגי למדינת ישראל בדיוק כמו שאתם אמרתם.
אילן לופז: לי יוצא להיפגש עם הצעיר שבאוניברסיטה שמפחד שאנשים ידעו שהוא יהודי כי יש ארגונים כמו ה-BDS למשל שלצערנו מתחילים גם באמריקה הלטינית וארגנטינה מכירה טוב מאוד את התוצאות של הלחץ שלהם.
אילן לופז: אני בא לפה ולא רוצה לקחת זמן רב, אנחנו פתוחים לשתף פעולה איתכם.
אילן לופז: היום פגשתי צעירים מצ'ילה ומתחילים פרויקט חינוכי שם.
אילן לופז: אנחנו רואים בכם, באמיה, את המקום לשיתוף פעולה עמוק.
אילן לופז: אני אשמח גם שאחרי הישיבה נדבר.
אילן לופז: תודה שאתם פה ובהצלחה במונדיאל.
אברהם נגוסה: בבקשה אבל בקיצור.
ויקטוריה ניגרי: אני עליתי מארגנטינה לפני 20 שנה וזאת הסיבה שעליתי, ואני נורא מתרגשת שאני כאן.
ויקטוריה ניגרי: אני עובדת במשרד החינוך בקליטת תלמידים עולים ואני אחראית על כל מחוז חיפה.
ויקטוריה ניגרי: אני מאוד שמחה אבל אני באה בכובע הנוסף, לא בכובע שמקבל את העולים כאן בארץ והוראת העברית והפדגוגיה, זה תחום שאנחנו שולטים ויש לנו לדעתי הרבה מה לתת ולתרום לארגנטינה.
ויקטוריה ניגרי: באמת באתי ממקום אישי, ואני חושבת שההתערבות צריכה להיות מערכתית, לא נקודתית.
ויקטוריה ניגרי: אנחנו מדברים על ארגון, אנחנו מדברים על מדינה, אפילו הרבה יותר מזה.
ויקטוריה ניגרי: הכשרת מורים זה משהו אחד, כי אנחנו עובדים בארגון ויש לנו את הניהול, את הליווי של המנהלים שנותנים את הקו החינוכי ואחר כך יש לנו הכשרת מורים שאני יודעת שיצא קול קורא והרבה מכללות הגישו וזה נפלא, אני בטוחה, מבחינת התכנים אבל - - -
אברהם נגוסה: את כמשרד החינוך שמעת את הרב יצחק לוין, שהוא הציג תכנית הכשרה למורים.
אברהם נגוסה: האם משרד החינוך יכול לעבוד בשיתוף פעולה כדי להכשיר את המורים בארגנטינה?
ויקטוריה ניגרי: יש לנו הרבה ידע.
ויקטוריה ניגרי: אני חייבת להגיד שאני בקשר עם כל הקהילות, גדלתי בתלפיות שהיום לצערי כבר מקרטע, אבל אנחנו היינו בתקופה עם שמואל קורנבליט ועם הרב נריה והחזקנו את הסניף בתלפיות ומאוד עצוב שככה הוא הולך ולא נשאר מזה כלום, אבל באמת אני חושבת שאנחנו צריכים לאחד כוחות.
ויקטוריה ניגרי: אני מבינה שיש המון עניינים כמו כספים.
ויקטוריה ניגרי: הדבר הנוסף שאני רוצה להגיד, גם כאן בארץ אנחנו מאמינים בזה.
ויקטוריה ניגרי: צריך להיות חינוך פורמלי וחינוך לא פורמלי.
ויקטוריה ניגרי: הנוער יותר חזק מאתנו, הם מסוגלים לעשות דברים שאנחנו לא מסוגלים.
ויקטוריה ניגרי: אם אנחנו נאחד את הכוחות ונזהה את המנהיגים, הם יכולים לעשות את העבודה בשבילנו, אני אשמח גם להיות בקשר.
אברהם נגוסה: נציג הסוכנות?
אברהם נגוסה: בבקשה הרב יצחק לוין.
יצחק לוין: אני רוצה לחדד בתשובה למה שאת אומרת.
יצחק לוין: התפיסה של המשרדים היא פר בתי ספר, לאתר, לשלוח מורה לגולה, שני מורים.
יצחק לוין: זאת הכוונה.
יצחק לוין: אפשר לארגן בפעימה שנתית שבע גיחות, אחר כך לעבור לסקייפ ולעשות משהו מערכתי מהטווח הקצר לטווח הארוך, לכלל החוגים.
יצחק לוין: אני וסילביו מחפשים את התקציב ולא מוצאים.
יצחק לוין: יש את משרד התפוצות שעובד בשיטה איטית מאוד וזה לא ייגמר, בינתיים ילדים נופלים, לא משנה באיזו קהילה.
אברהם נגוסה: שמעת, ההסתדרות הציונית, הם הביאו מ-40 בתי ספר - - -
סילביו חוסקוביץ: הבאנו חמישה מנהלים שהם נציגים של 40 בתי ספר.
יצחק לוין: חבר הכנסת נגוסה, רוצים לגשת הלכה למעשה, לקחת תקציב, לצאת בהחלטה, איך שיחליטו, ונתחיל לעבוד בשנה הבאה, כמו שאנחנו עושים כאן בישראל.
אברהם נגוסה: אני חוזר למשרד התפוצות.
אברהם נגוסה: אתה שומע שיש גם ארגונים שמוכנים להתגייס ולעזור בעניין הזה.
אברהם נגוסה: יש נכונות, אבל בסופו של דבר מה שצריך זה תקציב.
אברהם נגוסה: האם המשרד, כמי שמייצג את מדינת ישראל יכול לעבוד עם הארגונים האלה כדי לחזק לפחות עם הכשרת המורים לכל רשת החינוך היהודי בארגנטינה?
חגי אליצור: קודם כל בוודאי שאנחנו יכולים לעבוד עם כל הארגונים, אבל העניין הוא שצריך לעבוד באמת בצורה מערכתית, גם מהירה, שעושים את זה.
חגי אליצור: אי אפשר לקחת, הוא ארגון שיש לו רעיון ויכול להיות שהוא הכי טוב בתחום מסוים, לעבוד איתו.
חגי אליצור: אבל לבתי ספר יש הרבה צרכים.
חגי אליצור: אפילו מה ששמעת פה סותר זה את זה כי יש שאלה של הכשרת מורים ויש הכשרה של פיתוח - - -
אברהם נגוסה: אני יודע שהארגונים נכנסים ושהמערכת לא פועלת, זו הבעיה.
סילביו חוסקוביץ: יש בתי ספר - - - שיש להם צרכים אחרים, ומתעלמים מהם.
סילביו חוסקוביץ: - - -
אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת מה משרד התפוצות מתכוון לעשות, תן לנו מה אתם הולכים לעשות.
אברהם נגוסה: ספציפית לגבי הכשרת מורים.
חגי אליצור: שוב, הכשרת מורים זה משהו מאוד ספציפי, זה גם לא מה שהוא בהכרח דיבר עליו, אבל הכשרת מורים אנחנו עושים שלושה דברים: אחד – אנחנו גורמים לזה שמכללות להכשרת מורים בארץ יוכלו לתת מענה.
סילביו חוסקוביץ: זה לא כולל את כל האוכלוסיות.
חגי אליצור: רק שניה.
חגי אליצור: דבר שני, אנחנו עובדים עכשיו עם אמיה על התכנית שלהם להכשרת מורים שתקבל אקרדיטציה בישראל, ודבר שלישי, ספציפית פר בית ספר שצריך.
חגי אליצור: כיוון שאני לא חושב שהפורום הזה הוא פורום לנהל את הדיון המעשי, אני אשמח להיפגש עם כל אחד מהארגונים פה, לשמוע מה הוא עושה.
חגי אליצור: מי שהכי טוב במשהו, הוא יעבוד.
חגי אליצור: פשוט מאוד.
אברהם נגוסה: בואו נסכם את הדיון כי אנשים כבר נכנסים לדיון הבא.
אברהם נגוסה: קודם כל אני מאוד מודה לכל האנשים שהגיעו לכאן, זה דיון חשוב.
אברהם נגוסה: במיוחד לאורחים שבאו מארגנטינה, ותודה על כל המאמץ שעשיתם כדי להגיע לכאן וששיתפתם אותנו מנסיונכם מה צריך.
אברהם נגוסה: יש פה נכונות מכל הכיוונים.
אברהם נגוסה: כפי שנציג משרד התפוצות אמר, בואו נשב ביחד ונעבוד ביחד.
אברהם נגוסה: לכן אני מציע שכל הארגונים ישבו עם משרד התפוצות ויציגו את הצרכים ואנחנו נקיים דיון המשך.
אברהם נגוסה: זה דיון ראשון שקיימנו, אנחנו נאפשר זמן לכל הארגונים לשבת ביחד, לתכנן ואז נקיים דיון המשך ונראה את התוצאות בנושא.
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים דיון המשך במושב הבא.
אברהם נגוסה: עד אז אנחנו קוראים לכל הארגונים ומשרדי הממשלה ובראשם בריכוז של משרד התפוצות, לקיים שולחן עגול ולהגיע לעבודה מעשית בנושא הזה.
אברהם נגוסה: תעדכנו אותנו בכתב על התקדמות הנושא.
אברהם נגוסה: שלום לכולם וברוכים הבאים לוועדת העלייה הקליטה והתפוצות.
אברהם נגוסה: אנחנו היום מקיימים דיון בנושא מערך קליטת העלייה בעיירות הפיתוח.
אברהם נגוסה: הכנסת מציינת היום את הנושא, יש ועדות שעוסקות בנושא הזה בענייני חינוך ורווחה ובתחומים נוספים.
אברהם נגוסה: הוועדה שלנו תדון בנושא קליטת העלייה.
אברהם נגוסה: כידוע עיירות הפיתוח קלטו עליה מאז קום המדינה.
אברהם נגוסה: עיירות הפיתוח גדלו והאוכלוסייה שם גדלה.
אברהם נגוסה: אנחנו רואים היום שינוי ממה שהיה בעבר, שעולים הגיעו והיו בתנאים קשים ולמרות התנאים הקשים אהבת ארץ ישראל החזיקה אותם שם והם פיתחו את הפריפריה והיום אנחנו רואים תנופה בבנייה ובגידול האוכלוסייה.
אברהם נגוסה: הם יצרו ישובים וערים לתפארת מדינת ישראל.