GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: לכן בואי תסבירי לנו למה אתם מתעקשים לעשות את זה.
ענת בן סימון: בשמחה.
ענת בן סימון: קודם כל אני רוצה להבהיר שמל"ג לא קובע את מדיניות הקבלה למוסדות להשכלה גבוהה.
ענת בן סימון: אנחנו גוף שהוקם על ידי האוניברסיטאות והתבקשנו לפתח כלי שיש את המיון הטוב ביותר למוסדות להשכלה גבוהה ושינבא בצורה הטובה ביותר הצלחה בלימודים.
ענת בן סימון: אנשים שעובדים אצלנו הם אנשים שיש להם תואר שלישי, שלמדו את הנושא הזה והם המומחים בארץ וחלקם גם בעולם, במיון להשכלה גבוהה.
ענת בן סימון: כל מה שאנחנו עושים הוא מבוסס מחקר, מבוסס המון עבודה מדעית.
ענת בן סימון: אנחנו מפתחים את הכלים שנים, שהם הכלים הכי טובים למיון להשכלה גבוהה.
ענת בן סימון: קודם כל.
ענת בן סימון: אנחנו לא מתעקשים על כלום, אנחנו מפתחים כלי, אנחנו נותנים אותו למוסדות, אנחנו בודקים מה הוא עושה, כמה הוא תקף, כמה הוא מנבא, וכל מוסד משתמש בו כראות עיניו.
ענת בן סימון: זה מה שאנחנו עושים.
אברהם נגוסה: אוקיי, אבל מדינת ישראל היא מדינה שקולטת עליה.
אברהם נגוסה: העולים באים מרקע תרבותי שונה.
אברהם נגוסה: לכן אני אומר שיש כל מיני, כל אחד עולה מתרבות אחרת ויש בעייתיות בעניין הזה, ואת רואה את התוצאות.
אברהם נגוסה: מצד שני, שמעת מהמכון שאנשים מתקבלים ללא, והם מצליחים.
פנינה תמנו: מצטיינים.
פנינה תמנו: לא מצליחים.
אברהם נגוסה: אז למה לא תלכו על תוצאות - - -
קריאה: הרבה יכולים להצטיין.
פנינה תמנו: את גם מגחכת, שניה, אדוני היו"ר, היא יושבת שם, מגחכת מחייכת, ואחר כך אמרתי הרבה אנשים מצטיינים, תסלחי לי גברת, את לא תנפנפי ותגידי לי "הרבה אנשים מצטיינים" את הדרך שהסטודנטים האלה עברו, את לא תבטלי את ההצטיינות שלהם בכזאת בוטות ותגידי "הרבה אנשים מצטיינים".
פנינה תמנו: באמירה שלך טמונות הרבה מאוד מהתפיסות כנראה של "הרבה אנשים מצטיינים".
פנינה תמנו: חוצפה.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת פנינה, תני לה להשלים.
ענת בן סימון: בכל מדינה בעולם יש אוכלוסיות מוחלשות, ואני חושבת שצריך לקדם אותן בכל דרך אפשרית, אבל בשביל לבחור את הדרך הטובה ביותר צריך לעשות את זה באופן מקצועי.
ענת בן סימון: צריך לבדוק חלופות, צריך לבדוק כלים, צריך לבדוק מה תורם הכי הרבה.
ענת בן סימון: עוד משהו, בהתייחס למה שד"ר פוירשטיין אמר.
ענת בן סימון: האוכלוסייה האתיופית, כמו שאנחנו יודעים, מקבלת סל תמיכה אדיר.
ענת בן סימון: אין ספק שזה עוזר לאנשים האלה להצליח, זה יעזור לכל אחד להצליח.
ענת בן סימון: כל אחד שמגיע להשכלה הגבוהה, כמעט כל אחד, עם נתונים יותר חלשים ויקבל סל תמיכה - - -
פנינה תמנו: תסלחי לי, אני פשוט לא מאמינה.
פנינה תמנו: אני לא מאמינה למשמע אוזניי.
פנינה תמנו: כן, את כנראה לא יודעת מה סל התמיכה חוץ מזה שישבת פה בוועדה, זה נשמע שאת אומרת "תיקח את כל סל התמיכה ולא משנה למי תיתן, הוא יצליח".
פנינה תמנו: אני רוצה לומר לכם, אני אקשיב לך עד הסוף, אבל כנראה עם גישה כזאת, ואת אומרת "אנחנו בוחנים", את מבחינתך לפספס דור אחד ועוד דור ועוד דור, וגם הנכדים שלי מבחינתך, שיישארו למטה.
פנינה תמנו: כנראה לא הבנת.
פנינה תמנו: אני רוצה לספר לך משהו - - -
ענת בן סימון: אני מבקשת למחות, התגובה הזאת לא במקום ולא לעניין.
פנינה תמנו: את יכולה למחות עד מחרתיים.
ענת בן סימון: את מכניסה לי דברים לפה.
ענת בן סימון: יש לכם עוינות כלפי - - -
אברהם נגוסה: רגע - - -
פנינה תמנו: יש - - - שאני לא סובלת, אדוני היושב ראש, הפטרונות וגינונים של - - -
ענת בן סימון: יש לכם עוינות כלפי הבחינה, וכל מה שאני אוציא מהפה, את תצעקי עלי.
פנינה תמנו: לא, כרגע יש לי עוינות כלפי הדברים הספציפיים שאתם מוציאים מהפה שלכם.
אברהם נגוסה: פנינה רגע, בדרך כלל - - -
ענת בן סימון: זה שאני אמרתי שצריך לתמוך בכל אוכלוסייה מוחלשת זה לא בסדר?
פנינה תמנו: לא, לא את זה את אמרת.
ענת בן סימון: זה מה שאמרתי.
פנינה תמנו: יש לי טענות לדברים שאמרתם, את יודעת בדיוק לאילו דברים.
ענת בן סימון: לא, זה מה שאמרתי שצריך לתמוך.
אברהם נגוסה: יש פה את העניין של סדר.
אברהם נגוסה: אמנם לחברי הכנסת יש את הפריבילגיה לשאול ולהיכנס באמצע הדברים, אבל אל תגזימי.
ענת בן סימון: יש להם גם פריבילגיה לצעוק על ה- - -
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים באמת, המטרה שלנו זה באמת להבין ולמצוא פתרון.
אברהם נגוסה: לכן השאלה שלי, את רואה את התוצאות, לא מחקר, אלה דוגמאות שפשוט אנשים נכנסים - - -
ענת בן סימון: זה עובד מצוין.
אברהם נגוסה: אז למה לא לעודד את זה?
ענת בן סימון: תעודדו.
ענת בן סימון: אנחנו אמרנו לא לעודד?
ענת בן סימון: אנחנו התנגדנו לזה באיזו שהיא צורה?
אברהם נגוסה: אבל אם אתם הצבתם כתנאי את המבחנים האלה - - -
ענת בן סימון: אנחנו לא שמנו כתנאי.
אברהם נגוסה: האוניברסיטאות לא משוחררות בעניין הזה.
ענת בן סימון: בוודאי שמשוחררות.
ענת בן סימון: כל מוסד רשאי לבחור את דרכי המיון שלו.
ענת בן סימון: אנחנו לא מכתיבים כלום לאף אחד, אין לנו שום מנדט להחליט על תנאי הקבלה, אנחנו לא קובעים כלום לכולם.
ענת בן סימון: אנחנו עושים מבחן ואנחנו אומרים "אם אתם רוצים, תשתמשו בו.
ענת בן סימון: איך שאתם רוצים, כמה שאתם רוצים, באיזה משקל שאתם רוצים, באיזה אופן שאתם רוצים, תעשו בו מה שאתם רוצים".
ענת בן סימון: אנחנו לא קובעים כלום.
ענת בן סימון: אני לא מבינה למה מתנפלים עלינו כל הזמן.
ענת בן סימון: אנחנו כמו בדיקת דם.
ענת בן סימון: אנחנו עושים בדיקת דם, אנחנו נותנים תוצאות, אנחנו אומרים לרופא "תעשה עם זה מה שאתה רואה לנכון".
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע מארגון הסטודנטים.
ג'ג'או בימרו: שלום לכולם ובוקר טוב.
ג'ג'או בימרו: אני חבר ועדת ההיגוי במל"ג, ממובילי הדרישה למעבר הסטודנטים יוצאי אתיופיה ממשרד הקליטה למועצה להשכלה גבוהה כשאר אזרחי מדינת ישראל שאינם עולים חדשים, דרישה שלשמחתי צלחה.
ג'ג'או בימרו: יש לי בקשה והבטחה, אני מבקש לתת לי לסיים את דבריי ואני מבטיח לקצר בדבריי.
ג'ג'או בימרו: 2-3 דקות.
ג'ג'או בימרו: אנו בוועדת ההיגוי במועצה להשכלה גבוהה עובדים מזה מספר חודשים רבים לבנות תכניות ליצירת שוויון הזדמנויות ליהודי אתיופיה, החל משלב הנגשת ההשכלה הגבוהה, דרך סיוע בתואר ראשון ומכינות, המשך לתואר שני ודוקטורט, וכלה בקליטת סגל אקדמי בכיר במוסדות ועבודה רבה עוד לפנינו.
ג'ג'או בימרו: לצערנו מי שהיה אמון על ההשכלה הגבוהה של יוצאי אתיופיה כמו גם על מגוון תחומי חיים רבים אחרים מאז עליית יהודי אתיופיה בית ישראל בשנות ה-70 וה-80 לארץ ישראל ועד הצלחת הדרישה למעבר למל"ג בשנה שעברה, היה משרד הקליטה.
ג'ג'או בימרו: אין חולק שמצבם של יהודי אתיופיה במגוון תחומי החיים וביניהם ההשכלה הגבוהה אינו טוב בלשון המעטה.
ג'ג'או בימרו: לשמחתנו תהליך המעבר למל"ג יושלם בשנה הבאה בהעברת מלגות שכר הלימוד לידי המועצה להשכלה גבוהה, כפי שנהוג עם אוכלוסיות נוספות על פי קריטריונים סוציו אקונומיים.
אברהם נגוסה: אולי תסביר מה הקשר בין שכר הלימוד שמשרד הקליטה נותן להגדלת מספר הסטודנטים בהשתלבותם באקדמיה.
אברהם נגוסה: מה הקשר למילגה?
פנינה תמנו: בגלל שהוא יוצא אתיופיה היחיד סביב השולחן, הייתי מאפשרת לו לסיים.
ג'ג'או בימרו: אני אענה.
ג'ג'או בימרו: אין בעיה.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתבהיר כי בנקודה הזאת אני לא איתך, אתה יודע.
אברהם נגוסה: לכן אני רוצה שתבהיר.
ג'ג'או בימרו: כל מי שיזדקק יקבל מלגת שכר לימוד.
ג'ג'או בימרו: חשוב לציין, לא כל יהודי אתיופיה הם נזקקים ואל לנו להתייחס לכלל כאל נזקקים.
ג'ג'או בימרו: יחס מנמיך ומקטין זה פוגע קשות בשאיפות ובהתקדמות הדורות הבאים.
ג'ג'או בימרו: עשרות שנים של טיפול על ידי משרד הקליטה יצרו עיוותים קשים ומשונים, איתם כולנו נאלצים להתמודד כיום, בהם אנו רואים העברת אחריות במשרדי הממשלה, ברשויות המקומיות, במוסדות להשכלה גבוהה ואפילו במרכזי הצעירים הפזורים ברחבי הארץ בכל הקשור למתן שירות ליהודי אתיופיה.
ג'ג'או בימרו: יהודי אתיופיה מובדלים משאר אזרחי מדינת ישראל ולהם ניתן שירות מיוחד ומוחרג דרך רכזים ייעודיים, תכניות משונות, פרויקטים ומסלולים מיוחדים רק ליהודי אתיופיה אשר ברובם מתאמצים לשמר את יהודי אתיופיה חלשים נזקקים ועולים חדשים תמידית, ומשרתים גורמים שונים, ביניהם כאלה המתיימרים לייצג את יהודי אתיופיה לקבלת כספי מדינה, גיוסי תרומות ובקשת נדבות אין סופיים, ללא קשר להיותם עולים חדשים, רק מעצם היותם אתיופים.
ג'ג'או בימרו: אחזור ואומר, יהודי אתיופיה אינם עולים חדשים.
ג'ג'או בימרו: יסלח לי כבוד היושב ראש, דוגמה טובה היא עצם קיום דיון זה בוועדה זו ולא בוועדה האמונה על נושאים אלה, ועדת החינוך.
ג'ג'או בימרו: לסיכום, ישנם אתגרים לא מעטים שהתהוו בעשרות השנים שחלפו, עלינו לשאוף ולפעול להסדירם בצורה הטובה ביותר שאינה מבדלת ומחריגה ורואה ביהודי אתיופיה אזרחים ככלל אזרחי מדינת ישראל.
ג'ג'או בימרו: עם כל זאת ולמרות כל זאת, עלינו על יהודי אתיופיה בית ישראל, מוטלת האחריות והחובה להתגבר על מכשולים רבים אלה, לקחת אחריות ולעשות הכל על מנת להצטיין במגוון תחומי החיים ולשנות מציאות זו כמה שיותר מהר.
ג'ג'או בימרו: תודה רבה.
אברהם נגוסה: אמירה אחת שאמרת שיוצאי אתיופיה הם לא עולים חדשים, זה לא בדיוק, כי יש גם עולים חדשים, עד 15 שנים זה עולים חדשים, יש גם עולים חדשים ולכן אי אפשר לעשות הכללה.
אברהם נגוסה: בנושא של העברת המלגה ממינהל הסטודנטים למל"ג, אנחנו נקיים דיון מיוחד.
אברהם נגוסה: לכל אחד יש עמדה והוא יציג אותה ואנחנו נדון על זה.
אברהם נגוסה: זו לא עמדה שכולם מסכימים עליה, מסיבה אחת, היום במינהל הסטודנטים, אם יש חמישה אחים שהם התקבלו לאוניברסיטאות, כל החמישה יכולים לקבל סיוע בשכר לימוד ממינהל הסטודנטים, מילגה.
אברהם נגוסה: אני לא חושב שזה יהיה אותו דבר במל"ג.
אברהם נגוסה: לכן אני מאוד נזהר.
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים דיון, כדי שלא נירה ברגל וגם בראש.
אברהם נגוסה: לכן צריך להיזהר.
אברהם נגוסה: אני רוצה להקדיש דיון מיוחד לעניין הזה שכל האנשים שיש להם עמדה יבואו ויציגו אותה.
אברהם נגוסה: אנחנו נקשר את העניין כשנגיע לשמוע את המל"ג.
אברהם נגוסה: בבקשה חברת הכנסת קסניה סבטלובה, ולאחר מכן נשמע את התאחדות הסטודנטים.
קסניה סבטלובה: כבוד היושב ראש, אני דווקא חושבת שנשמעה פה נקודה מאוד חשובה, ואני רוצה להדהד אותה, וזה היחס התמידי גם לעולים מאתיופיה, גם לעולים מחבר העמים ועולים באשר הם, כעולים לנצח.
קסניה סבטלובה: יש יותר מדי סמכויות לצערי הרב למשרד הקליטה, שהוא ירש אותן במהלך עשרות שנים במגוון של תחומים, בין אם זה חינוך לעולים מאתיופיה, בין אם זה דיור ציבורי, שאיננו, אבל עדיין מי שחולש על זה זה משרד הקליטה משום מה, ויצירת תור נפרד לעניין הזה שזו כמובן אפליה בוטה והעניין הזה יידון בקרוב בבג"צ, אבל עובדה שאנחנו יושבים פה היום ואנחנו מדברים על נושא שילוב יוצאי אתיופיה בחיים האקדמיים ומצויינות ושאיפה לקדם אותם עד כמה שאפשר, אנחנו מדברים על זה לא בוועדת החינוך, אלא בוועדת העליה.
קסניה סבטלובה: אז למה ללכת רחוק?
קסניה סבטלובה: אנחנו עדיין נמצאים עמוק בתוך הקונספט הזה שמי שפעם עלה, במיוחד אם מדובר בשכבות שנהוג לחשוב עליהן כשכבות מוחלשות - - -
אברהם נגוסה: דרך אגב, זה לא פוסל שגם וועדת החינוך תעשה.
קסניה סבטלובה: לא פוסל, אבל אני אומרת לך שאנחנו מראש, כאשר אנחנו כחברי כנסת מעלים הצעות לסדר שעוסקות במצבן של אוכלוסיות שעדיין מוגדרות כאוכלוסיות עולות, למרות שיש פה שלושה עשורים, יש ארבעה עשורים, יש פה ילדי עולים ויש פה כל מיני דברים כאלה ואחרים, באופן טבעי מנתבים אותנו לוועדה הזאת.
קסניה סבטלובה: הוועדה הזאת חשובה מאוד כפי שמשרד העליה חשוב מאוד, אבל חייבים לתחום את העניין הזה.
קסניה סבטלובה: חייבים מתי שהוא לתחום אותו.
אברהם נגוסה: אבל את מסכימה איתי שיש עליה גם היום.
קסניה סבטלובה: אף אחד לא מכחיש את העניין הזה.
אברהם נגוסה: 30,000 עולים מגיעים כל שנה.
פנינה תמנו: הוועדה צריכה לדון בסטודנטים עולים כדי שאנחנו לא נשחק לחליל של - - -
קסניה סבטלובה: תנו לי לסיים.
קסניה סבטלובה: אף אחד לא מכחיש, יש לנו עליה גם מחבר העמים, יש עליה מכל מיני מדינות, יש לנו עליה ואנחנו לא מדברים עכשיו עליהם אבל, אנחנו מדברים דווקא על אלה שעברו פה כברת דרך, שהתחנכו במוסדות חינוך ישראליים והמוסדות האלה נכשלו במידה רבה בניתוב של אותם עולים לתחומים של מצוינות והצטיינות.
אברהם נגוסה: למען הדיוק, אנחנו דנים גם באלה וגם באלה.
קסניה סבטלובה: גם לאלה, אבל אנחנו יודעים שהמשקל של אלה שהם כבר עולים ותיקים, שהם ישראלים עם ותק מאוד מאוד ניכר וגם כאלה שנולדו פה, המשקל שלהם הוא יותר רב.
קסניה סבטלובה: אנחנו יכולים לבחון מבחינה מספרית כמה יש בתוך העולים של אתיופיה עולים חדשים - - -
פנינה תמנו: מבחינה מספרית הוותיקים יותר באקדמיה.
קסניה סבטלובה: בוודאי.
קסניה סבטלובה: אז אנחנו צריכים לעסוק כמובן בשתי הסוגיות האלה אבל אי אפשר - - -
פנינה תמנו: עדיין אנחנו מברכים על הדיון הזה.
קסניה סבטלובה: אנחנו שמחים מאוד, אבל אני רוצה להדגיש שאי אפשר שהדבר הזה יימשך.
קסניה סבטלובה: כבוד היושב ראש, אתה הבעת עכשיו את החשש שלך, דיברת על זה שבמל"ג זה לא יהיה כמו במינהל הסטודנטים, אני אומרת שדווקא טוב מאוד שזה לא יהיה כמו מינהל הסטודנטים, כי הראייה הכוללת הזאת, כמו שגם נאמר פה עכשיו, שעולה מאתיופיה הוא מראש אדם מוחלש, נזקק, לא.
קסניה סבטלובה: זה לא בדיוק כך.
קסניה סבטלובה: לא, אנחנו מכירים גם מקרים אחרים וכל מקרה צריך לדון לגופו, והגיע הזמן באמת להפסיק עם היחס הפטרוני של "אוקיי, עלית לפני 30 שנה, זהו, אתה עולה לנצח".
קסניה סבטלובה: זה הסטטוס שלך, אותו אתה תירש גם כשתעבור מהעולם.
אברהם נגוסה: זה בתחומים אחרים, אבל אנחנו נקיים דיון בעניין זה.
אברהם נגוסה: אני אומר שנקיים בנושא הזה דיון נפרד.
אברהם נגוסה: היום אנחנו דנים בנושא מאוד ברור, בעניין ההשתלבות שלהם ולכן נשמע עכשיו מההתאחדות.
אברהם נגוסה: תציגי לנו בקיצור ואחר כך אני רוצה להגיע למל"ג כי הזמן שלנו רץ.
דניאל גליקמן: אני מהתאחדות הסטודנטים.
דניאל גליקמן: לי חשוב לדבר, זה קצת עלה פה, על תהליך הנגשת האקדמיה עוד לפני שמגיעים לשערי האקדמיה, על התכניות הייעודיות במרכזי הצעירים שאנחנו מרגישים שכבר שם קיים פעם.
דניאל גליקמן: יש שתי תכניות מרכזיות היום "למרחק" ו"הישגים".
דניאל גליקמן: למרחק היא תכנית ייעודית ליוצאי אתיופיה שעוסקת בשיפור תעסוקתי וקורסים מקצועיים.
דניאל גליקמן: והישגים עוסקת בכל האוכלוסיות המוחלשות ונועדה לסייע להנגיש את עולם האקדמיה וליווי אל שערי האקדמיה עצמם, כשמה שקורה בפועל, כשצעיר מהקהילה האתיופית מגיע למרכז צעירים, הוא מופנה אוטומטית לתכנית למרחק מכיוון שהיא התכנית היחידה שמיועדת ליוצאי אתיופיה, הוא מופנה לתכנית הזאת והרכזים של תכנית למרחק לא עובדים עם התכנית הישגים, ולכן בעצם הצעירים האלה לא מופנים, גם אם קיים פוטנציאל, גם אם קיימת האפשרות, אל תכנית הישגים ולכן מופנים לקורסים מקצועיים או אל עולם האקדמיה מתוך תכנית למרחק שהיא לא ייעודית לכך והרבה פעמים לא בוחרים בדרך הזאת.
דניאל גליקמן: אנחנו רואים פער רציני כאן ואנחנו חושבים שזה מה שמוביל למספר הפניות הנמוך שדובר עליו כאן, ואנחנו מקווים שיהיה אפשר כבר עוד לפני, בעצם לטפל בפער הזה ולהנגיש את עולם האקדמיה לאותם צעירים.
אברהם נגוסה: אתם כהתאחדות הסטודנטים מודעים לפרסומים, שהאוניברסיטאות אמרו שהם מפרסמים באתרים שלהם, על כך שהתנאי לקבלה הוא לא הפסיכומטרי.
אברהם נגוסה: יש שיקולים אחרים כפי שלמשל אמרה נציגת האוניברסיטה העברית ש-30% זה פסיכומטרי ו-70% ציון בבגרות או במכינה.
אברהם נגוסה: האם הסטודנטים מודעים לכך או המועמדים לאקדמיה?
אברהם נגוסה: האם אתם באגודה עושים עבודת הסברה?
אברהם נגוסה: ג'ג'או אתה גם יכול להתייחס.
דניאל גליקמן: אנחנו כמובן תומכים בתכניות האלה, אנחנו רואים כמה הן רלבנטיות ומוצלחות.
דניאל גליקמן: אנחנו מנסים באופן כללי למצוא תכניות שמחליפות פסיכומטרי לכלל אוכלוסיית הסטודנטים, במיוחד לאוכלוסיות כמו האוכלוסייה האתיופית, אנחנו מודעים לחלוטין לתכנית, אנחנו תומכים בה לחלוטין, אנחנו מלווים את כל התהליך וכן, כמובן שאנחנו גם מפרסמים אצלנו את כל הדברים האפשריים.
פנינה תמנו: אדוני היושב ראש, ברשותך, יש משהו מאוד מעודד בלשמוע את נציגת התאחדות הסטודנטים.
פנינה תמנו: את יהבי ותקוותי אני שמה על הדור החדש.
פנינה תמנו: לפני עשר שנים ויותר, כשהייתי סטודנטית למשפטים והתמודדתי לסגנות יו"ר איגוד הסטודנטים של יוצאי אתיופיה, אז היה איגוד נפרד ולא היה לנו שיח עם ההתאחדות.
פנינה תמנו: היום כשאני רואה, כשהתאחדות הסטודנטים בשנה האחרונה - - -
אברהם נגוסה: בזמננו הקמנו את האגודה.
פנינה תמנו: בזמנכם בכלל אתם הקמתם.
פנינה תמנו: כשאני רואה את התאחדות הסטודנטים והמעורבות שלכם והמעקב שלכם בנושא הזה, אני רוצה לומר לכם, באמת שאפו גדול.
פנינה תמנו: זה חשוב כי זה מלמד אותי שבסוף החברה הישראלית צריכה לצעוד לכיוון של חברה עם חוסן ולכידות, ואתם ההוכחה לכך ואני חושבת שכולנו צריכים ללמוד יותר על איך עושים את זה.
פנינה תמנו: עם זאת אני חושבת שההתאחדות, באמת יכול להיות שאתם יכולים להעלות הילוך ולמלא תפקיד הרבה יותר משמעותי בכל מה שקשור, גם בתכנית של המל"ג וגם במעקב של הכנסת, צריך לראות איך עושים את זה.
פנינה תמנו: אני מקווה שתביאי את דבריי ליו"ר ההתאחדות.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו, כדי לקדם ולחזק את הסטודנטים ולהגדיל את מספרם בהשכלה הגבוהה, ועדת שרים בראשות ראש הממשלה העבירה תכנית בת חמש שנים, 100 מיליון שקל דרך המל"ג.
אברהם נגוסה: מי שמרכזת את התכנית ועושה מעקב אחר יישומה, אני רוצה להבין האם העברתם את התקציב אליהם, האם כל ההחלטות וההוראות הגיעו אליהם ומה את מתרשמת ממעקב היישום שאת עושה?
קסאי דמוזה פרנזמן: אני ממטה היישום במשרד ראש הממשלה.
קסאי דמוזה פרנזמן: המל"ג הציג בוועדת השרים שהייתה בספטמבר את התכנית המסודרת שלהם להנגשת ההשכלה הגבוהה.
קסאי דמוזה פרנזמן: בגלל שזה ארגון סטטוטורי, בעצם לא התקציבים שלנו אלא תקציבים מתוך הות"ת שהוקצו לנושא הספציפי הזה, פנינה ואחרי זה גם יוסי שיין הובילו את הוועדה הזאת, החליטו את ההחלטות, עשו פירוט של כל הפעולות ההכרחיות כדי להנגיש.
אברהם נגוסה: במה מתבטאת ההנגשה, את יכולה לפרט לנו?
קסאי דמוזה פרנזמן: אני ממש אשמח שמי שיציג את הפירוט של התכנית יהיה יוסי מהמל"ג כי אני באה ומשקיפה ובשנה הראשונה, זה בעצם התחיל בספטמבר, הם נתנו לנו דיווח ראשוני שהם קיבלו מהמוסדות אחרי שהם יצאו בקול קורא בספטמבר, לקראת הלימודים הם יצאו בקול קורא מסודר, הציגו את מה שהנציגה מאוניברסיטת תל אביב הציגה עכשיו, את ההטבות, המלגות ובעצם אפשר להגיד הטובות שניתנות לסטודנטים יוצאי אתיופיה בניגוד למה שהיה בעבר, או בהמשך למה שהיה בעבר על ידי מינהל הסטודנטים.
קסאי דמוזה פרנזמן: אני חברה בוועדת המעקב של המל"ג, שם נעשית עבודה פרטנית מאוד על המהלכים ואיך הם אמורים להתבצע במהלך השנה.
קסאי דמוזה פרנזמן: אנחנו כמובן נמצאים איתם בקשר שוטף כי אנחנו רוצים גם לעשות איזה שהוא דיווח מסודר גם לקראת סוף השנה כמובן.
קסאי דמוזה פרנזמן: אבל לפחות מהראייה שלנו יש עבודה שנעשית, והיא נעשית בצורה, לא הייתי אומרת איטית, אבל מאוד מבוקרת כדי באמת לא לפספס שום שלב בדרך.
פנינה תמנו: המנגנון אחראי על הבקרה על היישום?
פנינה תמנו: כי אני מכירה את העבודה שעשינו, בסוף אבל מה שמטריד זה היישום.
פנינה תמנו: השאלה היא האם אתם כמנגנון אמור לעקוב אחרי היישום כי השאלות שהפנינו לנציגי אוניברסיטת תל אביב הן לא בכדי, כי אם באים ואומרים "אנחנו רק תוספת או מרחב פעולה על מה שהיה" אז אנחנו יכולים לשרוף ככה 100 מיליון בחמש שנים על לא כלום.
פנינה תמנו: זה מתוך באמת חרדה אמיתית על מה שהיה.
פנינה תמנו: בסוף באים ואומרים אנשים כמו הנציגים של הפסיכומטרי "אם היו שופכים את זה על אחרים אז גם הם היו מצליחים" אז כדי שלא יגידו שקבלנו את הכסף ובסוף זה בכלל נבלע בצינורות של האוניברסיטאות.
קסאי דמוזה פרנזמן: אנחנו בשיתוף פעולה מלא עם המל"ג בנושא הזה, מקבלים מהם את הדיווחים התקופתיים, כרגע קיבלנו דיווח חצי שנתי ואנחנו ממתינים עכשיו לדיווח השנתי כשתסתיים השנה.
אברהם נגוסה: לפי הדו"ח החצי שנתי שקיבלתם, האם אתם כמטה היישום מרוצים מהכיוון?
קסאי דמוזה פרנזמן: אני חושבת שהיינו מצפים - - -
פנינה תמנו: סליחה אדוני היושב ראש, אם אתה מ רשה לאנשים לזרוק הערות ולשבת ולצחוק כל הדיון על הדיון, אז זה בעיני - - -
אברהם נגוסה: רק רגע, חברת הכנסת פנינה.
פנינה תמנו: בבקשה אדוני היושב ראש.
קסאי דמוזה פרנזמן: אני מניחה שיוסי יפרט על זה בצורה יותר מסודרת כי בסופו של יום המל"ג מציג את הקול קורא, שולח לכל המוסדות והמוסדות בוחרים אם לאמץ את התכנית, וכמובן בהתאם לכמות הסטודנטים.
קסאי דמוזה פרנזמן: אז יש המון קריטריונים שמשתלבים ביחד.
אברהם נגוסה: את רואה שהמל"ג העביר את כל התכניות לכל המוסדות?
קסאי דמוזה פרנזמן: כן.
קסאי דמוזה פרנזמן: זה לפחות לפי מה שאנחנו, כן.
קסאי דמוזה פרנזמן: ההתייחסות היחידה שכן רציתי היא בהקשר למה שהציגו מהתאחדות הסטודנטים.
קסאי דמוזה פרנזמן: משרד התעסוקה, מה שהיה כלכלה, אחראי עכשיו זה אזורי התעסוקה במשרד העבודה, באמת אחראי על תכנית "למרחק" שמבוצעת במרכזי הצעירים.
קסאי דמוזה פרנזמן: מאוד חשוב לי להגיד שלמרות מה שנאמר פה אנחנו כן יצרנו איזה שהוא תהליך של הסדרה במסגרת מטה היישום לנושא הספציפי הזה, כדי שגם הישגים יצליחו להנגיש לכמה שיותר סטודנטים את התכנית וגם שלמרחק ימשיכו להציע את הקורסים ואת ההכשרות שהם מציעים, וזה היה באחריות שלנו של מטה היישום.
קסאי דמוזה פרנזמן: מה שהחלטנו עליו כרגע, זה שיהיה שיתוף פעולה בתוך מרכז הצעירים בין שני הרכזים, גם של למרחק וגם של הישגים כדי שבאמת הצעיר או הצעירה שמגיעים יקבלו את המענה הכי הולם מבחינתם שתואם את הצרכים שלהם, בשלושה החודשים הראשונים, מהפגישה האחרונה שהייתה לנו שזה בשבוע שעבר, בשלושה החודשים הקרובים הרכזים יעשו עבודה מתואמת כדי לראות את התוצאות, האם הצעיר באמת צריך להגיע לאקדמיה או להכשרה אחרת או לכל דבר אחר, וכמובן יהיה יום עיון משותף בין הרכזים כדי להעביר את הנהלים האלה בצורה מסודרת.
קסאי דמוזה פרנזמן: זה מאוד חשוב לפרוטוקול, למרות שנאמר משהו אחד, שזה בעצם מה שנעשה והוחלט בתיאום גם עם המל"ג, גם הישגים, גם למרחק, כולם היו בחדר אצלנו ואני מאוד מקווה שזה יצלח וכל צעיר וצעירה יקבלו את המענה שמתאים להם ושהם צריכים אותו.
אברהם נגוסה: אנחנו עכשיו הגענו למל"ג.
אברהם נגוסה: אני מבקש שתתייחס קודם כל, תסביר לנו על התכנית בראשי פרקים, האם אתם פועלים להגדלת מספר הסטודנטים שישתלבו באוניברסיטאות והאם המלגה שאתם נותנים או התמיכה הייתי אומר, את המלגה לשכר הלימוד נותן מינהל הסטודנטים, אבל תמיכה בלימודים שלא ינשרו מהלימודים, להקל עליהם, אנחנו רוצים לדעת מאז שהתחלתם כמה סטודנטים נהנו מהתכנית הזאת.
יוסי סבג: אני ממל"ג ות"ת.
יוסי סבג: כפי שנאמר פה באמת על ידי ג'ג'או, התכנית של מל"ג ות"ת זו תכנית הוליסטית שמתחילה מהשלבים הטרום אקדמיים וכלה בקליטת סגל אקדמי.
יוסי סבג: התכנית עצמה, אני אחלק את זה כמו שביקשת באמת לפרטים.
יוסי סבג: יש לנו את שערי הכניסה לאקדמיה, שם אנחנו פועלים גם דרך תכנית הישגים, כפי שנאמר פה תכנית הישגים היא תכנית של המל"ג, שפועלת ב-32 ישובים כיום, וממש בשבועות האחרונים אנחנו הגדלנו את מספר הרכזים בתכנית הישגים בישובים בהם יש ריכוז גבוה של יוצאי אתיופיה, כרגע גויסו שלושה רכזים בבאר שבע, נתניה ואשדוד, ויש לנו עוד שני ישובים שהם קריית מלאכי וחדרה שהם לא התמיינו בסבב הראשון ויצאו לסבב נוסף במטרה למצוא את המתאימים ביותר.
יוסי סבג: זה מבחינת תכנית הישגים שהמטרה שלה להביא את הסטודנטים מהפריפריה כמה שיותר לשערי האקדמיה, וכמובן כפי שקסאי אמרה, למצוא להם את ההתאמה הכי נכונה.
יוסי סבג: זו באמת הייתה המטרה של הפגישה המשותפת בין תכנית למרחק ובין תכנית הישגים כשמטה היישום תיווך על כל התכנית עצמה.
יוסי סבג: באופן כללי, בתחילת שערי האקדמיה, הוכנסה לאקדמיה, יש לנו את המסלול של המכינות האקדמיות, המכינות קדם אקדמיות גם נמצאות בפיקוח של ות"ת ששם באמת הפעילות עצמה, סטודנטים יוצאי אתיופיה זכאים לסיוע במלגה של 6,100 שקל.
אברהם נגוסה: זה בנוסף למינהל הסטודנטים?
יוסי סבג: זה עוד לפני, זה במכינה הקדם אקדמית.
יוסי סבג: מינהל הסטודנטים זה החל מה- - -
אברהם נגוסה: אני רוצה להבין, מינהל הסטודנטים משלם שכר לימוד ועוד 600 שקל בחודש, נכון?
אברהם נגוסה: זה דמי כיס.
אברהם נגוסה: ה-6,100 זה כולל זה או רק מה שהמל"ג נותן?
יוסי סבג: זה המכינה הקדם אקדמית, זה לפני השנה הראשונה לתואר הראשון.
אברהם נגוסה: גם במכינה מינהל הסטודנטים משלם, לא?
פנינה תמנו: היה, הוא צודק.
פנינה תמנו: בזמנו היה, אני לא יודעת אם היום אבל באמת היה בזמנו מינהל הסטודנטים, היום לא?
יוסי סבג: לא שאני יודע.
פנינה תמנו: יש פה נציג של המינהל.
אברהם נגוסה: היום מי שנכנס למכינה, אתם לא משלמים לו שכר לימוד?
אייל ניצני: לא אנחנו אלא קרן להכוונת חיילים משוחררים לרוב.
אברהם נגוסה: אז זה לא מל"ג.
אייל ניצני: מל"ג נותן מעבר, הוא מדבר על מעטפת נוספת מעבר למה שיש במכינות.
אייל ניצני: אנחנו לא נותנים.
אברהם נגוסה: אני שאלתי אם זה כולל שכר לימוד ודמי כיס שמינהל הסטודנטים משלם או לא, אתה אומר לי?
אייל ניצני: מעבר.
יוסי סבג: כפי שאמרתי התכנית באמת הוליסטית, אז החל באמת מהשלבים של שערי הכניסה לאקדמיה, החל מהמעטפת לתואר ראשון שציינו פה כבר ואני לא אחזור על הנתונים עצמם, יצא קול קורא למוסדות, המוסדות מודעים לתכנית הזאת.
יוסי סבג: אני אדגיש ואומר שמל"ג ות"ת, ביחד עם ועדת ההיגוי להנגשת השכלה גבוהה ליוצאי אתיופיה, המטרות העיקריות של הוועדה זה באמת לבוא ממקום של שילוב ולא של בידול וממקום של מצוינות.
יוסי סבג: משמע, אנחנו חוזרים ואומרים, ואני אומר את זה גם לכלל המוסדות, שהמטרה שלנו באמת שסטודנט אתיופי שיגיע לדקנאט לא יהיה לו רכז ייעודי לטובת הנושא הזה כי אנחנו באמת רוצים להוביל את זה למקום של מצוינות והוא יפנה לכל אחד בדקנאט, לכל מי שהוא יכול.
פנינה תמנו: כמה תלמידי מכינות יש היום?
יוסי סבג: קשה לי לומר כרגע, אני יכול לבדוק.
אברהם נגוסה: אפשר לבדוק ותעביר לנו בכתב?
יוסי סבג: כן.
יוסי סבג: בוודאי.
יוסי סבג: כך שבאופן כללי אנחנו באמת רוצים שסטודנט יוצא אתיופיה שמגיע לדיקנט הסטודנטים או מקום כזה או אחר בתוך הקמפוס, יוכל לקבל את המענה ככל הסטודנטים וככלל הסטודנטים כי באמת כפי שנאמר פה לא כל הסטודנטים הם עולים ולא כל הסטודנטים הם כפי שבדרך כלל מציינים ואומרים.
יוסי סבג: אז יש את התמיכה הזאת שהיא תמיכה של 5,500 לסטודנטים במקצועות ההנדסה, רפואה ומדעים ועוד 4,000 שקלים לסטודנטים ביתר החוגים, כשבאמת התמיכה עצמה של ות"ת היא כמובן מעבר למכינות הקדם אקדמיות, התמיכה עצמה היא באמת לשיעורי עזר, ששוב, גם בשיעורי העזר אנחנו רוצים ליצור מצב ששיעורי העזר יהיו אחד על אחד, אחד על שניים במקסימום, כדי לא ליצור קבוצות הומוגניות של רק סטודנטים יוצאי אתיופיה, כי זה באמת הערך העליון של ועדת ההיגוי.
יוסי סבג: בנוסף, אנחנו העברנו בישיבת ות"ת האחרונה תכנית לקליטת סגל אקדמי.
יוסי סבג: המצב כיום מבחינת תארים מתקדמים, כיום משרד הקליטה מעניק מלגות שכר לימוד לתואר שני, ולתואר שלישי גם וגם משרד המדע מעניק מלגות על בסיס הצטיינות גם לתארים שניים ושלישיים.
יוסי סבג: בוועדת ההיגוי האחרונה של ות"ת ראינו לנכון שבאמת המעטפת עצמה כיום היא די מקיפה בתארים השלישיים, כן יש חסר בסטודנטים אבל זה משהו שאנחנו מאוד מאוד נקדם ואנחנו רוצים בהמשך להעביר תכנית למענקים ולמלגות לסטודנטים תואר שני דווקא בתחום המחקרי, גם לתארים שניים באופן כללי אבל גם לתארים שניים בתחום המחקר, שוב, במטרה להעביר את זה כדי שיוכלו להגיע ולהיות קאדר של סגל אקדמי, חלק מהתכנית הזאת שעכשיו עברה בות"ת כמו בתכנית - - - לחברה הערבית, ככה זה הולך להיות אצל יוצאי אתיופיה, - - - כבר שתי מלגות כאלה ובנוסף אנחנו כרגע במגעים ומהלכים ליצור תכנית מצוינות יחד עם אגף עתודות ישראל שבאמת מנהל את כל התכניות הקיימות היום, של סטודנטים מצטיינים ושל בוגרי תואר ראשון מצטיינים ושל בוגרי תואר ראשון מצטיינים, כדי ליצור מצב שבאמת כל התכניות הקיימות היום של אגף עתודות ישראל יהיה ייצוג של סטודנטים ובוגרים יוצאי אתיופיה מתוך מטרה להוביל אותם ושיהיו מנהיגים ומובילים.
יוסי סבג: אנחנו גם עושים פניה יזומה למוסדות ממש בימים אלה, כדי שיאתרו לנו גם את הבוגרים המצטיינים שלהם, גם נתונים כלליים בתחום הלימודים שלהם, ממוצע לימודים כפי שסביר וממוצע, וגם באמת סטודנטים יוצאי דופן שהם מנהיגים ומובילים, ליצור איתם תכנית משותפת, כדי שיוכלו להיות - - -
אברהם נגוסה: התכנית הזאת כמיטב הבנתי, היא לשנות את הנתון שראינו קודם מהממ"מ, לעודד את הסטודנטים ולכוון אותם ממדעי החברה למדעי הטבע.