GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: לא, למה אתה הולך לשם?
אברהם נגוסה: כשאמרתי לך שהתקבלה החלטה, אני יודע מה אתה רוצה להגיד.
טדי פקדה: זכותך לא לקבל, אבל את ההסבר המקצועי תשמע.
טדי פקדה: קודם כל מה שאמרת משאר המדינות, בהתאם לחוק השבות כן יש חוק שמאפשר להגיש בקשות בארץ, אבל במסגרת החלטת ממשלה אין לנו אפשרות כזאת, אולי תדאגו בהחלטת ממשלה בקריטריונים, יש לך אפשרות לדרוש, אם יש מקרים כאלה.
טדי פקדה: דבר שני, לגבי אישורים שהשר הקודם אלי ישי אישר ומשפחות לא נכנסו לארץ, לגבי זה, 25 משפחות בהחלטת ממשלה קודמת 1911 נכללו אפילו בין הראשונים שראיינו והכנסנו אותם, אתה יודע את זה, במלואם, 25 משפחות.
טקילו ארגה: אבל איפה הסבתא שלי?
טדי פקדה: שניה, אני בדיוק מגיע לזה.
טדי פקדה: המקרה כואב, זה לא רק הסבתא שלך, היו מקרים כאלה שנאמר לנו כי אנחנו לא עובדים לבד.
טדי פקדה: יש את משרד הקליטה וגורמים אחרים שלא יכולים לתת להם סל קליטה.
טדי פקדה: היו מקרים כמו שדוד ציין, נכנסו לארץ כתושב ארעי וקיבלו א/5, ולא קיבלו עולה.
טדי פקדה: זה אומר שבארץ נוצרו בעיות אחרות.
טדי פקדה: אז היו מקרים שהשר אלי ישי אישר והתפטר, אם היה ממשיך כנראה המצב היה אחר והטיפול היה ממשיך עד הסוף.
אברהם נגוסה: רגע טדי, אתה לא יכול ללכת בצורה כזאת.
אברהם נגוסה: האישה נמצאת באתיופיה, היא לא פה.
טדי פקדה: איזו אישה?
אברהם נגוסה: זה, מה שהוא מדבר.
אברהם נגוסה: אתה מדבר על אלה שהגיעו לפה, זה לא השאלה.
טדי פקדה: לא, לא משנה איפה הבנאדם נמצא.
טדי פקדה: השר אישר, אני אומר דוגמה.
אברהם נגוסה: למה היא לא עלתה כמו האחרים באוקטובר 2016.
טדי פקדה: בהחלטת ממשלה הכניסו רק את ה-25 ששמותיהם מופיעים.
אברהם נגוסה: בהחלטה לא כתובים השמות שלהם.
טדי פקדה: אני אסביר לך, כשאומרים 25 משפחות, מאיפה המציאו אותם?
טדי פקדה: לא מהחלל החיצון.
טדי פקדה: יש רשימה של 20 משפחות, הייתה רשימה כזאת.
אברהם נגוסה: היא לא ברשימה?
טדי פקדה: אם היא הייתה ברשימה היא הייתה פה.
קריאה: אז למה האישור הזה?
טדי פקדה: אני מנסה להסביר לך.
טדי פקדה: לא רק האישור הזה, אנחנו מכירים כמה אישורים שהשר אישר ואחר כך התפטר וחד משמעית נאמר לנו לא לטפל באישורים שמשרד הקליטה לא יכול לקבל ולהנפיק להם זכאות של עולה כדי שהמשפחות לא יסבלו.
טדי פקדה: כך נאמר לנו.
אברהם נגוסה: אתה יכול להגיד לי מי אמר לכם?
אברהם נגוסה: תגיד לפרוטוקול מי אמר.
טדי פקדה: המשרד.
טדי פקדה: רשות האוכלוסין.
טדי פקדה: תרשום, זה בסדר.
אברהם נגוסה: אין לך מישהו ספציפי שאמר לך?
טדי פקדה: רשות האוכלוסין זה גוף פורמלי וידוע, אין שום בעיה אם תגידו רשות האוכלוסין.
טדי פקדה: אין שום בעיה.
טדי פקדה: אתה יודע את הקודים, אפשר לפנות אליהם.
טדי פקדה: באותה תקופה אמרו לנו לעצור ועצרנו.
טדי פקדה: עוד דבר, תמיד בשעות הבוקר בין שמונה לעשר בבוקר יש מענה טלפוני, שני קווים.
ביטאו דרג'ה: אין שום מענה.
קריאה: לא עונים.
טדי פקדה: תקשיבו טוב, אם בעצמי לא הייתי בודק כל בוקר, להציב שם שני פקידים בין שמונה לעשר - - -
אברהם נגוסה: מאיזו שעה עד איזו שעה?
טדי פקדה: אתה זוכר ד"ר אברהם - - -
אברהם נגוסה: קבענו והחלטנו פה.
טדי פקדה: מאז שקבענו, תמיד עונים בין שמונה בבוקר לעשר.
אברהם נגוסה: כמה ימים בשבוע?
טדי פקדה: הרבה דברים שמעתי, גם פעם יצא לי פה בדיון, הגשתם בקשה ונתנו לכם אישור שהבקשה התקבלה, אז כולם אמרו "שקר" אבל הנה, 5,400 זה לא שקר.
טדי פקדה: לעניין, בין שמונה לעשר יש קבלת קהל בבוקר.
טדי פקדה: אני הסברתי גם ברדיו שהתראיינתי, נתתי את המספר.
טדי פקדה: דבר אחד אני מבקש, בואו נהיה גלויים, לא לשקר.
טדי פקדה: אני לא אוהב שקר.
טדי פקדה: בין שמונה לעשר עונים, זה עונים.
טדי פקדה: אני יודע ב-100%.
אברהם נגוסה: באיזה ימים?
טדי פקדה: כל הימים.
אברהם נגוסה: כל יום?
טדי פקדה: כן.
אברהם נגוסה: מיום ראשון עד יום חמישי?
טדי פקדה: ב-100%.
ביטאו דרג'ה: אתה יושב שם ושומע שמדברים?
טדי פקדה: לפעמים אני שומע.
ביטאו דרג'ה: איזה אינטרס יש לי לשקר?
ביטאו דרג'ה: אני אנסה, אני אישית.
אברהם נגוסה: רגע רגע.
אברהם נגוסה: אתה אומר לנו.
טדי פקדה: בין שמונה לעשר תמיד יש מענה טלפוני, בשני קווים.
טדי פקדה: אבל הבעיה אם יש שבע-שמונה קווים, כולם מתקשרים לקווים אחרים כי עובדים אחרים מטפלים בפעילויות שונות.
טדי פקדה: אם אתם רוצים עוד פעם אני אגיד את המספר ואתם יכולים לרשום.
טדי פקדה: המספר הוא 02-6294791 או 746 בסוף.
אברהם נגוסה: רשמתם?
אברהם נגוסה: אני עכשיו כל יום הולך לבדוק, להתקשר.
אברהם נגוסה: אני בעצמי.
אברהם נגוסה: משמונה עד עשר.
טדי פקדה: יותר מזה אני אגיד לכם.
טדי פקדה: אנחנו נמצאים בעידן דיגיטלי, יש רישום בטלפונים כמה שיחות נכנסו וכמה שיחות יצאו והכל ידוע.
טדי פקדה: לכן אי אפשר לשקר ואי אפשר לברוח.
קריאה: אתה יכול לחזור על המספר?
טדי פקדה: 02-6294791 או בסוף 746.
יהעלם טדסה: אני רוצה לשמוע, שאלתי את טדי בציבור, בילדים שלי, הוא לא מכיר, למי אני פונה?
יהעלם טדסה: משרד הפנים לא מכירים אותי, למי אני פונה?
טדי פקדה: עוד דבר שאני שומע, "הנה אישור" "אמרו לנו שקיבלו אישור".
טדי פקדה: אין דבר כזה.
טדי פקדה: ראינו מה שהעברתם כאן, זה לא אישור.
טדי פקדה: פשוט יכול להיות בניואנסים, מי שכתב את זה הבין אחרת, זה לא אישור.
טדי פקדה: בצוות הרשות שמטפל בעניינים של האתיופים, הדסק האתיופי והחלטות ממשלה תמיד נזהרים לומר דברים שלא יישמעו אחרת.
טדי פקדה: לא אומרים "אושר לך" אף פעם לא אומרים.
טדי פקדה: רק אם יש אישור אנחנו מעבירים את האישורים לסוכנות היהודית, בסוף.
טדי פקדה: אז הצוות של הסוכנות היהודית באתיופיה מזמין את אותה משפחה ומתחילים הליך עליה.
טדי פקדה: פה בארץ אסור לאף אחד להגיד ולהתקשר "המשפחה שלך אושרה" אין דבר כזה, זו המצאה.
טדי פקדה: אני עובד 12 שנה במערכת, ופשוט אנשים משקרים.
טדי פקדה: לא נעים, גם כשהם אנשים שלנו.
טדי פקדה: הדבר הזה לא קיים בבקשה, אמרו לנו ככה, לא, לא קיים דבר כזה.
טדי פקדה: העבודה היא עבודת צוות.
טדי פקדה: מי שאמר שדיבר איתי, נכון, יכול להיות שדיברת איתי, אבל בגלל שאני מטפל בהרבה אנשים אני לא זוכר אותך.
יהעלם טדסה: טדי - - -
טדי פקדה: אתה רוצה ש - - - תן לי לדבר.
טדי פקדה: אני לא אומר שלא דיברנו, יכול להיות שדיברתי איתך, אבל בגלל שאני מטפל בהרבה משפחות, בהרבה תחומים, אני לא זוכר.
טדי פקדה: אני מרכז צוות, יש עשרה עובדים.
טדי פקדה: זה שדיברת איתי זה לא אומר שאני מתחיל ומסיים.
טדי פקדה: יש שבעה אנשים לפחות שצריכים לטפל בזה.
טדי פקדה: גם באתיופיה וגם פה.
טדי פקדה: למה עשינו את זה?
טדי פקדה: כדי שהכל יהיה נקי ושקוף.
יהעלם טדסה: הסיבה אתה מכיר, אני אמרתי לך.
אברהם נגוסה: אני רוצה למשל דוגמה שהילדים שאמרתם להם "תחכו עד גיל 18".
טדי פקדה: אנחנו משרד פורמלי, אין בנוהל, בשום מקום כתוב "תחכה עד גיל 18".
אברהם נגוסה: ודאי יש.
טדי פקדה: איפה כתוב?
אברהם נגוסה: עד גיל 18 אתם לא מעלים אותו.
טדי פקדה: איפה כתוב, אני שואל אותך?
טדי פקדה: איפה זה כתוב.
אברהם נגוסה: אז על סמך מה אמרתם כל השנים?
טדי פקדה: אני אמרתי את זה?
אברהם נגוסה: כלה שנים.
טדי פקדה: לא.
טדי פקדה: אני רוצה להגיד - - -
אברהם נגוסה: אתם אומרים ש- - -
טדי פקדה: הם אמרו, לא אנחנו.
אברהם נגוסה: אני אומר לך בוודאות ובאחריות.
אברהם נגוסה: אם ילד נמצא עם אמו, אתם אומרים שאי אפשר להפריד מהאמא שלו ולכן אנחנו נעלה אותו רק אחרי גיל 18 כשיש לו הזכות להחליט.
אברהם נגוסה: אם לא, אז לא יכולים להפריד מהאמא שלו לפני גיל 18.
אברהם נגוסה: אבל אם האמא לא בחיים, אם האבא מביא הוכחה בבית משפט שהאמא מתה, אז אתם מעלים.
אברהם נגוסה: אז מה אתה אומר?
טדי פקדה: אני אסביר.
טדי פקדה: עניין של קטינים, יש עניין של אפוטרופסות בבית משפט.
טדי פקדה: אם האמא באה לפה והילד גר עם האמא - --
אברהם נגוסה: לא, האבא פה.
אברהם נגוסה: ברור לי לגבי האמא.
טדי פקדה: אני נותן דוגמה באופן כללי, לא מדבר על מישהו ספציפי.
טדי פקדה: נגיד שהאבא פה והאמא שם עם הילד והילד קטין והוא בחזקת האם, היא אפוטרופוסית שלו באופן אוטומטי.
טדי פקדה: היא חיה איתו.
טדי פקדה: אז בדרך כלל נוצר באופן טבעי, הצעיר שיגיע לגיל 18 ומעלים אותו, בסדר, קרו מקרים כאלה.
טדי פקדה: אבל כמו שאמרת, אם חס וחלילה האם שם לא בחיים והאפוטרופוס הוא האב, הולך - - -
טדי פקדה: יפה.
טדי פקדה: לכן מבחינת החוק אין דבר כזה שיחכה עד גיל 18 אם הוא זכאי שבות כמובן.
טדי פקדה: אני מדבר על זכאי שבות.
טדי פקדה: אני חושב שהעניין הזה ברור.
קריאה: מה זה כל הניתוק הזה, שהאבא פה והבן שם.
אברהם נגוסה: הנקודה פה אחרי גיל 18.
טדי פקדה: יש ילדים שנולדים מחוץ לנישואין, יש הרבה סיפורים כאלה.
אברהם נגוסה: לא משנה איך הוא נולד.
אברהם נגוסה: האם הבנאדם הזה אם הוא זכאי על פי חוק השבות אחרי גיל 18.
דסי צנגן: בוחנים את הזכאות שלו באופן עצמאי.
דסי צנגן: האם הוא זכאי שבות, הילד, או לא.
אברהם נגוסה: אז הוא אומר - - -
טדי פקדה: דוקטור אברהם, דבר אחד.
טדי פקדה: יש אנשים, גם בהתחלה דיברתי על זה.
טדי פקדה: יש אנשים שלא מבדילים בין חוק השבות להחלטות ממשלה לצערנו.
טדי פקדה: אתה הבנת אותי?
טדי פקדה: בין חוק השבות להומניטרי.
טדי פקדה: זה דבר שונה.
טדי פקדה: אם זה שבות, אין דבר כזה - - -
קריאה: אתה יכול להסביר מה זה חוק השבות?
טדי פקדה: חוק השבות, מי שהוא יהודי שנולד להורים יהודיים, או לאם יהודיה, הוא יהודי.
אברהם נגוסה: או התגייר.
אורית צגאי אבל: או התגייר ואינו בן דת אחרת.
טדי פקדה: אני מדבר על חוק השבות.
טדי פקדה: לא מבחינת גיור.
טדי פקדה: זה לא קשור.
אורית צגאי אבל: זה גם חוק השבות.
טדי פקדה: ילד שנולד לאב יהודי ואם מדת אחרת.
טדי פקדה: נכד ליהודי, לפחות מתוך ארבעת הסבים שלו, שאחד מהסבים הוא שלא המיר את דתו לדת אחרת.
טדי פקדה: במסגרת זו, אם יש משפחה באתיופיה, מביאים אותו מיד ללא שום רישום.
אורית צגאי אבל: אבל הבחור הצעיר הזה דיבר שהוא זכאי לפי חוק השבות.
אברהם נגוסה: בסדר, זה - - -
מקונן טקלה: אבל יש הורים שבאו בחוק השבות והילדים שלהם עכשיו, יש סירוב על הילדים שלהם.
אברהם נגוסה: הילדים שלו יש לו זכאות, אם האבא עלה לפי חוק השבות.
מקונן טקלה: לא, אם ההורים עלו בחוק השבות.
מקונן טקלה: אם אני עליתי בחוק השבות.
אורית צגאי אבל: אולי הבן שלך זה נין ואז הוא לא זכאי אלא אם כן הוא פחות מגיל 18.
טדי פקדה: אם מישהו בא במסגרת של חוק השבות כנכד ליהודי והנכד שלו, נין, זה לא - - -
אורית צגאי אבל: הוא כבר נין, אז הוא לא זכאי.
אורית צגאי אבל: אלא אם כן הוא קטין.
אברהם נגוסה: אבל הוא אומר, אם אבא עלה בחוק השבות, לא כנכד ליהודי, לא לפי 4/א אלא לפי 4/ב.
אברהם נגוסה: אז הילד שלו לא יכול לעלות לפי חוק השבות?
טדי פקדה: בטח שיעלה.
טדי פקדה: אם זה 4/ב.
טדי פקדה: אבל אם זה 4/א וקיבל נכד - - -
אברהם נגוסה: דסי בבקשה.
אברהם נגוסה: תראו, הזמן שלנו קצר.
אברהם נגוסה: רגע, נשמע את דסי ואלמז ואז אני אסכם את הדיון.
דסי צנגן: רק הערה קטנה לפרוטוקול.
דסי צנגן: לגבי הדיון האם רשות האוכלוסין עדכנה את הממשלה שנשארו עוד אנשים שעומדים לכאורה בקריטריונים ושלא נכנסו לתוך ה-1,300, אז אני כן יודעת שב-23 לינואר מנכ"ל רשות האוכלוסין הוציא מכתב למנכ"ל משרד ראש הממשלה ובו הוא עידכן אותו שנשארו עוד אנשים כאלה ושאפשר יהיה להביא אותם במהלך 2018.
אברהם נגוסה: אז מנכ"ל משרד ראש הממשלה כתב בחזרה ואמר "כדי שנוכל לתכנן תקציב, אנחנו רוצים שתנקבו לנו במספר".
דסי צנגן: המנכ"ל נקט והוא אמר שככל שתתקבל החלטה לשנת 2018, יש לי את המכתב שלו פה, אני יכולה להקריא.
אברהם נגוסה: כן אבל אחר כך השר כתב 1,000 איש.
דסי צנגן: אני אקריא לך את המכתב.
דסי צנגן: מה שהמנכ"ל כתב זה "במהלך שנת 2018 ניתן לטפל ולאשר כ-1,000 נפשות נוספות מגונדר ומאדיס אבבה אשר יענו על הקריטריונים המופיעים בהחלטת הממשלה הנוכחית".
אברהם נגוסה: זה אמרתי גם בהתחלה, אבל הוויכוח פה הוא שיש יותר מ-1,000, כי אז, את שומעת, למה?
אברהם נגוסה: מקרים כאלה שזכאים על פי הקריטריונים של 1911, לא הספיקו להיכנס בגלל שהמספר היה רק 1,300 ואז לא הספיק.
אברהם נגוסה: עכשיו אם נעשה עוד פעם 1,000 אז אפילו בקריטריון הזה לא ייכנסו כי לפי המצב שנעשתה בדיקה באדיס אבבה ובגונדר, יש כ-2,000 איש שעומדים באותם קריטריונים.
אברהם נגוסה: לכן הנושא עכשיו נמצא בטיפול בוועדת השרים להכין מתווה מעבר ל-1,000.
דסי צנגן: אני פשוט רציתי לענות על הטענה שנשמעה שרשות האוכלוסין לא פנתה ועדכנה במספר.
דסי צנגן: אז רשות האוכלוסין כן פנתה.
אברהם נגוסה: הייתם באיחור, זו עובדה.
דסי צנגן: זה היה סמוך לאחר סיום היישום של ההחלטה, זה היה בינואר.
נורית יכימוביץ' כהן: המסמך שלנו נכתב ב-8 לינואר.
מלקייה קפלה: (מדבר באמהרית)
אברהם נגוסה: אני אתרגם את דבריו: מהמשפחות שלי שהגשתי טופס, ארבעה נפטרו.
אברהם נגוסה: מתוכן שלושה היו עריריים, לא היו להם ילדים.
אברהם נגוסה: אחד נפטר, יש לו עשרה ילדים.
אברהם נגוסה: הילדים בגלל שהאב נפטר, התפזרו ואפילו אנחנו לא יודעים את הכתובת שלהם.
אברהם נגוסה: ההורים שלנו נפטרו כשהיינו ילדים קטנים, והאחים והאחיות שלי הקטנים, הם עדיין ממתינים שם.
אברהם נגוסה: הם נמצאים בגונדר ובאדיס.
אברהם נגוסה: אני הגשתי בקשו ואני ממתין שהאחים והאחיות יתאחדו ואני ממתין ליום הזה.
אברהם נגוסה: הוא אומר נכון, יש חוקים ויש הוראות, אבל גם צריך רגישות אנושית.
אברהם נגוסה: פה עובדים עם בני אדם.
אברהם נגוסה: עם אנשים ולכן צריך להוסיף גם רגישות אנושית חברתית כדי להבין את הכאב של האנשים.
אברהם נגוסה: אם לא תהיה רגישות אנושית אנחנו נמשיך לבכות כל הזמן.
אברהם נגוסה: הוא אמר דוגמה שאנחנו ראינו שהעובדים הזרים מסודן ואריתריאה אמרו שצריך להוציא אותם וראינו שהמאבק ברמה אנושית לתת להם להישאר פה ולעבוד.
אברהם נגוסה: למה לא חושבים ברמה אנושית על אזרחי מדינת ישראל יוצאי אתיופיה שפה הזכות הבסיסית שלנו של המשפחות שלנו, שלא יכולים להיות עם המשפחות שלנו, יש לי טענה קשה כלפי הממשלה, למה עושים לנו אפליה.
אברהם נגוסה: האם קורה דבר כזה בעליות אחרות.
אברהם נגוסה: אלה הדברים שאני מתרגם מדבריו.
אברהם נגוסה: אלמז בבקשה.
אלמז מקונן: תודה רבה על שקיבלתם אותי.
אלמז מקונן: אני עליתי לארץ ב-2004, אני מירושלים.
אלמז מקונן: יש לי משפחה באתיופיה.
אלמז מקונן: אמא שלי באתיופיה, אמא שלה פה נפטרה, 18 שנים אני לא איתה.
אלמז מקונן: אמא שלה נפטרה לפני תשע שנים.
אלמז מקונן: לא ענו לי בטלפון, לפני כמה חודשים באמת תודה רבה ענו לי, אני שאלתי אותו, כל הזמן - - - מסמכים, מה הוא אומר לי, מישהו אמר לי, לא יודעת - - - לא רואים אותה.
אלמז מקונן: הוא אמר לי את רשמת אחרונה, אולי לא רואים את הטפסים שלך.
אלמז מקונן: מישהו אמר לי, עכשיו אני לא יכולה להגיד מי זה, זה בעיה.
אלמז מקונן: יש לי משפחה, הדודים שלה, דודה שלה, אחותה, יש לה שתי אחיות פה, שני ילדים באתיופיה איתה.
אברהם נגוסה: איפה היא נמצאת?
אלמז מקונן: - - - לעזור להם, באדיס וחזרו.
אלמז מקונן: - - - אמא שלי יהודיה, אין לה שום בית.
אלמז מקונן: כל הזמן אני מתקשרת לא עונים לי בסוף ענו לי והתשובה שלהם לא נכונה.
אלמז מקונן: כואב לי כואב לי.
אלמז מקונן: תודה רבה.
אברהם נגוסה: אני יודע שיש אנשים שרוצים לדבר, אבל אנחנו מוגבלים בזמן.
אברהם נגוסה: היינו צריכים לסיים ב-13:30, חרגנו מהזמן.
אברהם נגוסה: תראו, היום הדיון שלנו קודם כל זה במסגרת יום השוויון ליוצאי אתיופיה שהכנסת מציינת, שהוועדות האחרות שדנו בכל מיני נושאים אחרים, בעיקר בתהליך הקליטה שלנו פה בארץ, הוועדה הזו דנה בנושא העליה.
אברהם נגוסה: כי זה הבעיה הבוערת מאוד בקהילה.
אברהם נגוסה: זה פגיעה בשוויון, פגיעה בזכויות הבסיסיות, זה דווקא אנחנו רואים בעליה.
אברהם נגוסה: כשהאמא לא יכולה להיות עם הילדים שלה, עם הנכדים שלה, והילדים והבנים והבנות לא יכולים להיות עם ההורים שלהם, אחים ואחיות לא עם אחיהם, אין יותר פגיעה בשוויון ובזכויות של אזרחי ישראל יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו קיימנו את הדיון, כדי לשמוע מהאזרחים את כאבם.
אברהם נגוסה: שמעתם שהנציגים של משרד ראש הממשלה ומשרד האוצר אמרו שהם עובדים על מתווה להבאת האחים שלנו והמתווה יבוא ב-18 ליוני להחלטת ועדת השרים.
אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך ללחוץ ולהיאבק שאכן ההחלטה הזאת תתקיים ושיבצעו אותה.
אברהם נגוסה: מעבר להחלטת הממשלה יש בעיות רבות מול רשות האוכלוסין של מקרים פרטניים והם אמרו אותם.
אברהם נגוסה: נציגי רשות האוכלוסין נמצאים כאן, הם שמעו עד הסוף ואני מקווה שהמקרים האלה יגיעו אליכם ותטפלו בהם, כי זו פגיעה בזכויות.
אברהם נגוסה: אם האב נמצא כאן והילד שלו שם, הזכות להיות עם בנו זו הזכות האלמנטרית, הבסיסית, וזה נפגע.
אברהם נגוסה: שלום לכולם ברוכים הבאים לוועדת העלייה הקליטה והתפוצות.
אברהם נגוסה: אנחנו מברכים את כל האנשים שהגיעו לכאן, כמובן חבריי חברי הכנסת, חברת הכנסת יוליה מלינובסקי, חברת הכנסת קסניה סבטלובה, חבר ינון אזולאי וכמובן נציגי משרדי הממשלה, בית הדין הרבני ומשרד המשפטים.
אברהם נגוסה: נמצאת כאן גם סמנכ"לית בכירה של בית הדין הרבני.
אברהם נגוסה: בתפקיד הזה את האישה הראשונה?
מיכל גולדשטיין: כן.
אברהם נגוסה: אנחנו מברכים אותך ואומרים לך בהצלחה.
דוד מלכה: היא ממונה עלה אגף לבירור יהדות.
אברהם נגוסה: עכשיו אני יודע שהבאתם פייטר אל מול פייטר.
אברהם נגוסה: אנחנו היום דנים בנושא הרשימות השחורות של הרבנות הראשית לישראל, שיסווגו אזרחים שיהדותם מוטלת בספק.
אברהם נגוסה: יש ארבע הצעות לדיון מהיר, ההצעה הראשונה היא של חברת הכנסת יוליה מלינובסקי, ההצעה השנייה היא של חברת הכנסת קסניה סבטלובה, ההצעה השלישית של עליזה לביא והצעה רביעית של חברת הכנסת מיכל רוזין.
אברהם נגוסה: אנחנו כמובן מקיימים דיון המשך.
נחמן שי: לא דיון המשך, עוד לא התחיל הדיון.
אברהם נגוסה: לא, היה דיון קודם.
נחמן שי: אבל בשבוע שעבר היה - - -
אברהם נגוסה: לא, אני מתכוון לזה שהיה דיון לפני כמה חודשים.
אברהם נגוסה: לא קיבלנו נתונים, פנינו גם בכתב לאחר הדיון וקיבלנו.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים היום להתמקד בשאלה מדוע בית הדין הרבני ממשיך בהליך בירור יהדות של צדדים שלישיים, כלומר אדם פונה, מצהיר על קרוביו ואחר כך הרבנות חוקרת את הצד השלישי.
אברהם נגוסה: בנוסף, מדוע משרד המשפטים ומשרד הדתות לא עומדים מאחורי עמדתם שאין סמכות לבית הדין ועוקפים את עמדתם כך שבית הדין הרבני יחדל לפתוח הליכים לבירור יהדות.
אברהם נגוסה: כלומר, מדברים על צד שלישי.
אברהם נגוסה: במכתב שקיבלנו מבית הדין הרבני, לא קיבלנו באמת נתונים באותו זמן של הדיון הקודם, כאשר שאלנו איזה מידע יש במאגר לעניין הזה, שנמצאים בו מה שנקרא טעוני בירור יהדות, ובנוסף כמה מהם הם עולים חדשים, גם את הנתון הזה לא קיבלנו במכתב.
אברהם נגוסה: כיוון שהנציגים מבית הדין הרבני עוזבים אותנו מוקדם - - -
יוליה מלינובסקי: לא, לא כולם.
אברהם נגוסה: יהיה נציג, אבל מי עוזב?
קריאה: המנהל והיועץ המשפטי.
נחמן שי: בפעם הקודמת הם באו מאוחר והיום הם עוזבים - - -
יוליה מלינובסקי: יש דיון בשעה 13:00 על העגונות, שגם אני חלק ממנו, ואני חותמת שזה בסדר.
יוליה מלינובסקי: אין מה לעשות, שני דיונים באותו זמן.
נחמן שי: אני שאלתי, בפעם הקודמת לא היה דיון או שאני כבר לא יודע על מה אני מדבר.
אברהם נגוסה: השאלה האם - - -
יוליה מלינובסקי: אני רוצה לפתוח ברשותך ממש בקצרה.
אברהם נגוסה: אם נתחיל עכשיו כשכל ארבע מגישות ההצעה ידברו, הזמן שלנו ייגמר.
יוליה מלינובסקי: אבל הם לא יוכלו לענות אם אני לא אשאל שאלות.
אברהם נגוסה: נמצא פה הממ"מ אבל אני אתן להם לדבר יותר מאוחר.
אברהם נגוסה: אני אבקש מחבריי חברי הכנסת לעשות את זה בתמצית.
אברהם נגוסה: לאחר מכן אנחנו רוצים לשמוע מהם לפני שהם הולכים.
אברהם נגוסה: אבל אני רוצה להגיד לכם לשמור על כבודם של נציגי משרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: אני לא אתן לתקוף את נציגי משרדי הממשלה שהם מבצעים מדיניות.
אברהם נגוסה: לכן אני מבקש מחבריי חברי הכנסת.
יוליה מלינובסקי: אנחנו נעשה אותו דבר, אבל בנימוס.
יוליה מלינובסקי: אדוני היושב ראש, תודה רבה לך על ההתעניינות בנושא וזה שאנחנו היום עושים דיון מעקב זה לא ברור מאליו.
יוליה מלינובסקי: חבל שבשבוע שעבר נציגי משרדי הממשלה לא טרחו להגיע או הגיעו באיחור, או שמשרד המשפטים, האצבע מופנית כלפיכם, שלא טרחתם להגיע.
יוליה מלינובסקי: היינו צריכים לבטל את הדיון ובגלל זה אנחנו מקיימים את זה היום מחדש.
יוליה מלינובסקי: יש פה שאלה מאוד כבדה, שאלה חוקתית הייתי אומרת.
יוליה מלינובסקי: האם לגוף ממשלתי כזה או אחר קיימת סמכות לבצע בדיקה כזו או אחרת לגבי אדם שלא פנה אליהם ולא ביקש את שירותיהם.
יוליה מלינובסקי: אם זה כמובן לא משהו פלילי.
יוליה מלינובסקי: אני לא מדברת על משטרת ישראל.
יוליה מלינובסקי: אנחנו נמצאים היום בסיטואציה שכאשר זוג מתחתן ובא לרבנות, סביר להניח שהוא יודע שהוא יעבור בדיקות יהדות, במיוחד אם זה חבר'ה משלנו, מה לעשות, אנחנו תחת זכוכית מגדלת, עולים חדשים מברית המועצות לשעבר.
יוליה מלינובסקי: אבל אנשים לוקחים את זה בחשבון וזו אחריותם.
יוליה מלינובסקי: יש עליה דרמטית במספר אנשים שיהדותם מוטלת בספק, או בכלל אחר כך הם לא כשרים להיות יהודים, זה סיפור אחר, אני מאמינה שהממ"מ יתייחס לזה, ובסוף הרבנות מקבלת החלטה שהבנאדם הזה לא יהודי.
יוליה מלינובסקי: אבל הוא פנה לשם, הוא יזם את ההליך, הוא רצה בכך.
יוליה מלינובסקי: הוא בחר, זו בחירה שלו.
יוליה מלינובסקי: אבל מתברר שיש פרקטיקה שבעיני היא פסולה, שהרבנות מתחילה ליזום בדיקות לגבי צד שלישי שהוא בכלל לא היה צד לאותו הליך.
יוליה מלינובסקי: מתחילים לפנות לאנשים קרובי משפחה של אותו אדם, ולזמן אותם לבדיקות יהדות.
יוליה מלינובסקי: הוא לא ביקש, הוא לא רצה, הוא לא פנה, הוא בכלל לא רואה אתכם, לא מעוניין.
יוליה מלינובסקי: ואותו אדם מקבל זימון מהרבנות לבדיקת יהדות.
יוליה מלינובסקי: אם הוא לא מתייצב, הוא נכנס לרשימות שחורות של ספק יהדות.
יוליה מלינובסקי: שוב אני מדגישה, מדובר על מקרים שאדם לא ביקש, לא יזם, לא פנה ולא היה צד להליך הזה.
יוליה מלינובסקי: בעקבות המקרים הרבים עמותת עתים הגישה עתירה לבג"צ.
יוליה מלינובסקי: המדינה ענתה לבג"צ בתשובה שבעיני, אם אתם רוצים אני אצטט, אבל אני מאמינה שכל היושבים בחדר מכירים את התשובה של המדינה לבג"צ, שבאין פניה אין סמכות.
יוליה מלינובסקי: מאוד חד וחלק.
יוליה מלינובסקי: זה קרה לפני חמישה חודשים.
יוליה מלינובסקי: התשובה של המדינה לבג"צ הייתה לפני חמישה חודשים.
יוליה מלינובסקי: לפני שלושה חודשים קיימנו פה דיון, זאת אומרת כבר חמישה חודשים שבתי הדין ממשיכים בפרקטיקה פסולה, למרות העמדה של היועץ המשפטי לממשלה, ובאין סמכות.
יוליה מלינובסקי: זאת אומרת ממשיכים במשהו שכולם יודעים שאין בכך סמכות.
יוליה מלינובסקי: דקה אני מסיימת.
יוליה מלינובסקי: אחרי בירורים שערכתי התברר לי שלכבוד המצב הזה בבתי הדין הרבניים ובחדרי חדרים של היועץ המשפטי לממשלה מתבשלת יוזמה להסדיר את הנושא הזה בחקיקה.
יוליה מלינובסקי: אני פונה למשרד המשפטים עכשיו, אני כבר אומרת לכם, כבר, שהדבר הזה לא יקום ולא יהיה.
יוליה מלינובסקי: אין דבר כזה בדיקות יהדות כלפי אדם צד שלישי שלא היה צד להליך.
יוליה מלינובסקי: זה בניגוד לכל עמודי השדרה של הדמוקרטיה הישראלית וזו פגיעה גם כן בסדרי עולם במדינה הזאת.
יוליה מלינובסקי: אז אם היוזמה הזאת מתבשלת, ואני גם דיברתי עם המשנה ליועץ המשפטי על הנושא הזה והבנתי שהיוזמה הזאת מתבשלת, אז אנא מכם.
איגי פז: לא מדובר ביוזמת חקיקה שלנו.
איגי פז: רק להבהיר את הדבר כבר עכשיו.
יוליה מלינובסקי: אתם צד להליך הזה.
יוליה מלינובסקי: וגם לרבנות, אנחנו כבר נפגשים הרבה בכל מיני דיונים.
יוליה מלינובסקי: אתם הצלחתם ליצור לעצמכם תדמית לא טובה, והדבר הזה הוא חטא על פשע.
יוליה מלינובסקי: אז אני מבקשת מכם, פשוט תרדו מהדבר הזה ותתנהגו על פי הסמכות שיש לכם.
יוליה מלינובסקי: לא יותר ולא פחות.
אברהם נגוסה: אני יודע שמכון עתים ביקשו להציג מצגת של כמה דקות, אבל אני חושב שנעשה את זה אחרי שנשמע, מכיוון שאנחנו נפספס, הם יקומו וילכו, מנהל בתי הדין, היועץ המשפטי של הרבנות, נשמע אותם.
קסניה סבטלובה: יש לי גם עוד דיון.
אברהם נגוסה: בבקשה מציעה שניה, חברת הכנסת קסניה סבטלובה.
קסניה סבטלובה: אז אנחנו אכן נפגשים כאן שוב ועברו כמה חודשים מאז שקיימנו את הדיון הראשון, במהלך אותה תקופה פנו ללשכתי עוד כמה ישראלים שנפגעו וממשיכים להיפגע בצורה מאוד קשה מגופים שהם גופי הממשלה במדינה שלנו, בלי שהם בכלל ביקשו, דרשו או חלמו בחלום הכי רע שלהם שזה מה שיאונה להם.
קסניה סבטלובה: מדובר בזוגות ישראליים, כאשר מדובר בגבר יהודי שיהדותו כבר הוכרה כאשר עלה ארצה, אחותו התחתנה, זה במקרה אחד, במקרה השני אח התחתן כבר ברבנות, עברו את כל השלבים האלה, כאשר בא ישראלי ממוצא של עולי ברית המועצות ומחפש אהבה מעבר לים.
קסניה סבטלובה: מותר לו, אנחנו חיים במדינה חופשית ודמוקרטית וגם אם זה לא מוצא חן בעיני מישהו, יש מקום לנישואים כאלה גם במדינת ישראל.
קסניה סבטלובה: מביא את אשתו ממדינה כזאת או אחרת, נולד להם ילד, הוא בא לרשום אותו במשרד הפנים.
קסניה סבטלובה: עכשיו מה השלב הבא, שקורה, אתם שואלים?
קסניה סבטלובה: האם רושמים את הילד?
קסניה סבטלובה: לא רושמים אותו.
קסניה סבטלובה: במקום זה, לפתע פתאום משפחה של אותו ישראלי מקבלת זימון, המשפחה המורחבת.
קסניה סבטלובה: מדובר פה באימא שלו, אבא שלו, אחים שלו, אלה שכבר נשואים וחיים המון זמן ומנהלים אורח חיים דתי, פתאום מזמינים את כולם, לא למשרד הפנים, מזמינים אותם לרבנות ומבררים מה המצב שלהם, איפה המסמכים שלהם, איפה אותה סבתא שאז בשנת 1992 כאשר הם עברו את כל הבירורים האלה מלמלה כמה מילים ביידיש.
קסניה סבטלובה: "אה, הסבתא נפטרה?
קסניה סבטלובה: אולי אנחנו נשלול לכם את היהדות.
קסניה סבטלובה: אולי אנחנו לא נכיר בכם יותר כיהודים" אנשים שכבר הוכרו ככאלה, אנשים שכבר מנהלים אורח חיים ישראלי יהודי לכל דבר, שכבר עברו פה כמה שלבים בוני חיים כמו למשל נישואים במדינת ישראל, ברבנות הראשית בישראל.
קסניה סבטלובה: זה נוהל שהוא פסול כמובן ואנחנו מבינים שיש פה כמה שותפים לפשע הזה, שבעצם מתבצע כנגד האזרחים.
קסניה סבטלובה: אני מסכמת במשפט אחרון אני רק אגיד שזה לא רק הרבנות, חבל לי שאין פה נציג של משרד הפנים כי גם הם אשמים.
קסניה סבטלובה: יש?
קסניה סבטלובה: מצוין.
קסניה סבטלובה: אני אשמח מאוד לשמוע את התייחסות
קסניה סבטלובה: כם מדוע אדם שבא בסך הכל לרשום את הילד שלו, ישראלי שבא לרשום את הילד שלו במשרד הפנים, פתאום מתברר שיש פה סיפור שלם ובודקים את כל המשפחה שלו ומפשפשים בכל הניירות שלהם ובודקים מחדש, ואז בלי שבכלל מישהו יודע, אחים, אחיות, דודים, דודות של כל אותה משפחה, יכולים למצוא את עצמם ברשימה השחורה.
אברהם נגוסה: תודה חבריי חברי הכנסת.
נחמן שי: אני רוצה לשמוע את התגובה ואז אדבר.
נחמן שי: התופעה הזאת היא מאוד חמורה.
אברהם נגוסה: בבקשה מנהל בתי הדין הרבניים, הרב דוד מלכה.
דוד מלכה: כבוד היושב ראש, חברי הכנסת, משתתפים נכבדים כל אחד לפי כבודו ומעלתו.
דוד מלכה: אני רוצה להקדים מספר מילים.
דוד מלכה: אנחנו זוכים לראות בעינינו את התגשמות חזון הנביאים, ברוך השם מדינת ישראל קולטת עליה.
דוד מלכה: אני יליד אלג'יר, עליתי ב-1962 למעברה באשדוד.
דוד מלכה: חבר הכנסת ינון אזולאי, אביו עלה ממרוקו לכפר חסידים למעברה שם, כבודו עלה מאתיופיה, אולי כבר לתנאים יותר טובים, לשיכון.
דוד מלכה: נמצא כאן איתנו גם הרב אלון נגוסה שהוא מברר יהדות בבתי הדין הרבניים, וברוך השם זכינו, אנחנו פה נמצאים - - -
יוליה מלינובסקי: גם אנחנו עלינו, אבל יהדות שלו אתה לא בודק ושלי אתה כן בודק.
דוד מלכה: תיכף נגיע לזה.
דוד מלכה: מה שאני רוצה לומר זה שברוך השם אנחנו רואים את ההתגשמות של חזון הנביאים, כולנו יושבים פה בקיבוץ גלויות ואנחנו אומרים שלוש פעמים ביום "וקבץ נידחינו מארבע כנפות הארץ".
דוד מלכה: וברוך השם.
דוד מלכה: זכיתי להיות דיין מעל 20 שנה והיום מנהל בתי הדין, כבודו חבר כנסת.
דוד מלכה: חבר הכנסת ינון אזולאי חבר כנסת, הרב אלון נגוסה היה שותף במערך הממלכתי של בתי הדין לגיור והיום הוא מברר יהדות ועוזר לבתי הדין בעבודה.
דוד מלכה: הנושא הזה של בירור יהדות - - -
קסניה סבטלובה: אנחנו אויר פה.
דוד מלכה: חס וחלילה, אני מדבר על אנשים ש- - -
קסניה סבטלובה: אתה מדבר על אנשים שיושבים פה כולם.
קסניה סבטלובה: אבל בסדר, הבנו את הראש שלך.
דוד מלכה: אתן גם חברות כנסת.
יוליה מלינובסקי: אנחנו לא גם.
יוליה מלינובסקי: אנחנו כן.
קסניה סבטלובה: במקרה יוזמות הדיון.
אברהם נגוסה: הצטרפו אלינו חברות הכנסת עליזה לביא שהיא אחת המציעות וחברת כנסת רחל עזריה.
דוד מלכה: אני אתקן ואציין גם את חברות הכנסת שעלו מארצות חבר המדינות, וברוך השם אנחנו פה יושבים בקיבוץ גלויות אחד שלם ממדינות שונות.