GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלל דולב: מה שאנחנו עושים בשלב הזה, חוזרים למשרד, אומרים, כל אחד מהמשרדים קיבל את הדיווח של כל הרשויות, מה שאנחנו עושים זה בעצם כל אחד מהמשרדים מסתכל על הדיווח של כל הרשויות ובודק באיזו רשות אמרו שהרשות עובדת ואני חושב שהיא לא עובדת, או אני חושב שהיא כן עובדת, ומחברים בין המתכלל לבין המפקח או מי שאמור להיות אחראי על התכנית כך שאני מקווה שכשנגיע לדיווח לקראת סיום 2018 הקטגוריה הזאת תיעלם לנו מהמפה.
טלל דולב: אבל אם אנחנו נזכרים בעצם בדברים שקורים בתכניות אחרות וקורים בתכניות קודמות, אין לנו מצב שמישהו בא לרשות ואומר "לא ידעתי בכלל מה צריך להיות פה" זה מה שצריך להיות, אנחנו יודעים מה צריך להיות, אנחנו יודעים אם הרשות יודעת שזה קיים ובעצם מפה גם אנחנו וגם הרשויות יכולים להמשיך ולעשות בקרה.
טלל דולב: אם אתם רוצים להסתכל בפנים, זה שקף שאי אפשר לראות אותו, יש לנו גם לפי כל רשות היקפי ביצוע מבוצע חלקית ולא מבוצע, אנחנו רואים שבחלק מהרשויות מבוצע יותר ובחלק פחות ובשקף הבא, יש לכם על השולחן, אנחנו רואים לפי תכנית ואפילו אתם יכולים לראות את השטחים הצהובים, יש תכניות שלרשויות היה יותר קשה לאתר אותן ועליהן אנחנו נעבוד בעיקר מול המשרדים.
טלל דולב: אני חושבת שיש אתגרים שכתבנו.
טלל דולב: אם נתחיל ונסתכל, שני האתגרים האמצעיים, האתגר השני מדבר על חיזוק הקשר בין הרשויות המקומיות למשרדי הממשלה באותם מקומות שלא מזהים תכנית, באותם מקומות שרשות אומרת "התכנית הזאת לא מתאימה לי, אנחנו רוצים תכנית אחרת" והרשויות מגישות את זה בתכניות היישוביות ואנחנו עכשיו עושים רשימה לראות מה אנחנו יכולים לעשות ומה אנחנו יכולים להגמיש כדי להתאים לצרכי הרשות.
טלל דולב: אני חושבת שמאוד חשוב להרחיב את היקף המעורבות של ציבור יוצאי אתיופיה בתהליכי היישום ובקרה של התכנית, בעיקר ברשויות מקומיות, ואנחנו קוראים לכם נציגי הציבור שנמצאים פה, יש ועדות רשותיות ב-24 רשויות, אנחנו מאוד נשמח שיהיו אנשים שיגיעו לוועדות, שיגידו את דבריהם, שידברו על א איכות היישום, על הצרכים המקומיים, זה קורה בכמה רשויות, זה מאוד מוצלח גם אם זה קשה, גם בכנס שנערך בעירית ירושלים היו נציגי ציבור והיה להם מה להגיד לאנשים שמפעילים את השירותים בישוב, אבל אני חושבת שזה מאוד ישפר את איכות התכנית.
טלל דולב: דיברנו על מדידת מדדי תוצאה, אתם תראו חלק, היום יש משרדים שכבר יודעים לדווח תוצאות והדבר האחרון זה באמת לבצע שינויים בתכניות העבודה של המשרדים לאור מה מצליח, מה לא מצליח, מה הרשויות מוצאות ואיך אנחנו בעצם רוצים לראות את ההשתלבות של יוצאי אתיופיה ואת קבלת השירותים החברתיים בשנים הבאות.
אברהם נגוסה: תודה רבה לטלל דולב על הדיווח.
אברהם נגוסה: לפני שנפנה למשרדי הממשלה, יש לי שאלות מהדיווח ששמענו, גם כפי שאמרתי שעיינתי בדו"ח לפני ויש לי כמה נקודות ושאלות.
אברהם נגוסה: לאחר מכן נראה אם נזדקק גם לנציג האוצר.
אברהם נגוסה: השאלה הראשונה, הפעלת התכניות ברשויות לפי משרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: ראינו פה בעניין של שיכון ובינוי, ואני מבקש שתרשמי ותחליטו מי עונה.
אברהם נגוסה: יש שתי תכניות, תכנית אחת התחדשות עירונית בחמש שכונות, שלוש בנתניה, רמת אליהו וקריית משה ברחובות.
אברהם נגוסה: חמש שכונות, כמיטב ידיעתי התכנית תוקצבה ב-120 מיליון שקל לכלל השכונות, יש לי את החלטת הממשלה.
אברהם נגוסה: התכנית השנייה היא משכנתא לזוגות צעירים, בתכנית המקורית זה 200 משפחות, 800 זוגות ל-4 שנים ולכל אחד יש שתי אפשרויות.
אברהם נגוסה: אפשרות ראשונה של 600,000 שקל ואפשרות שניה, אם הוא רוצה להוסיף, יש 300,000 נוספים מהבנק.
אברהם נגוסה: אני מדבר על התכנית המקורית.
אברהם נגוסה: הזוג יכול להחליט שהוא לוקח רק 600,000 שקל.
אברהם נגוסה: בתכנית הזאת אני מבקש לדעת כמה זוגות ניצלו, בהגרלה קבעתם 250, אנחנו רוצים לדעת כמה באמת ניצלו, ורכשו דירות ב-2017.
אברהם נגוסה: גם בעניין ההתחדשות העירונית, מתוך חמש שכונות כמה כבר משתמשות בתקציב להתחדשות.
אברהם נגוסה: לגבי משרד הביטחון, יש תכנית "זינוק בעליה".
אברהם נגוסה: לפי הדיווח שאספתי, הייתה אמורה להיות מיושמת ב-19 ישובים אבל בפועל היא מיושמת רק בשלושה: רמלה, נתניה וירושלים.
אברהם נגוסה: אני מבקש שתתייחסו לדברים האלה.
אברהם נגוסה: נכון שבאותם שלושה ישובים שהתכנית מבוצעת יש 70%-80% ביצוע, אבל מבחינת גודל הביצוע, מתוך 19 יש שלוש תכניות.
אברהם נגוסה: לגבי משרד הבריאות, במקום 8.25 מגשרים בפועל, היום פועלים 2.5 מגשרים.
אברהם נגוסה: זה גם מתבטא בתקציב.
אברהם נגוסה: משרד החינוך – בתחום חברה ונוער, רק חצי מהתכניות מתבצעות.
אברהם נגוסה: כלומר 36 תכניות.
אברהם נגוסה: 36 לא מבוצעות.
אברהם נגוסה: לגבי משרד החינוך – בתחום הפדגוגי.
אברהם נגוסה: 40% מהתכניות ברשויות המקומיות לא מיושמות או שמיושמות חלקית.
אברהם נגוסה: ראינו 73 תכניות שמבוצעות או מבוצע במלואו.
אברהם נגוסה: תתייחסו לזה.
אברהם נגוסה: בעניין ביצוע התקציב של 2017 על פי המשרדים.
אברהם נגוסה: אנחנו יודעים שבמשרד הבינוי והשיכון יש 52% ביצוע.
אסנת רחמים: 52 כולל התחדשות עירונית.
אברהם נגוסה: אני מדבר בעניין של משרד השיכון, אמרתי בהתחלה שיש שתי תכניות שאושרו ויש להן תקציב, ולפי הנתונים שיש בידי, 52% ביצוע, מתוך זה 47% בסטטוס של חויב.
אברהם נגוסה: לכן שאלתי קודם.
טלל דולב: זה לא מתוך זה.
טלל דולב: זה זה וזה.
אברהם נגוסה: אתם תחליטו מתוך מה.
אברהם נגוסה: אני מדבר על התכנית שאושרה על פי החלטת הממשלה ומה שמשרד השיכון קיבל.
אברהם נגוסה: 52% ביצוע, 47% מהם בסטטוס של חיוב, כלומר הם קיבלו את הכסף, הכסף עבר מהאוצר למשרד השיכון.
אברהם נגוסה: האם התקציב בסטטוס חיוב נוצל עד סוף 2017?
אברהם נגוסה: מדובר ב-60 מיליון אם אני לא טועה.
אברהם נגוסה: האם נוצל או האם אתם עכשיו במהלך של ניצול ב-2018.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לקבל הסבר.
אברהם נגוסה: אני עובר למשרד הרווחה, 37% מהתקציב לא נוצל.
אברהם נגוסה: אני מדבר על סוף 2017.
אברהם נגוסה: 37% מהתקציב לא נוצל, כ-7 מיליון שקלים.
אברהם נגוסה: מה החסמים?
אברהם נגוסה: מה הסיבה שלא נוצל התקציב?
אברהם נגוסה: למה התקציב חזר?
אברהם נגוסה: משרד הבריאות, מבחינת מספר המגשרים אמרתי קודם, בסוף 2017 היה צריך להיות 8.25 תקנים למגשרים ובפועל עד סוף 2017 – 2.5.
אברהם נגוסה: מבחינה תקציבית, 49% מהתקציב בוצע, דהיינו 2.5 מיליון שקל, מה הסיבה שלא נוצל התקציב במלואו.
אברהם נגוסה: שאלה כללית, אולי את תוכלי לענות.
אברהם נגוסה: מה קורה לתקציבים שלא נוצלו.
אברהם נגוסה: האם התקציב חוזר לאוצר ואז איבדנו אותו כי לא ניצלנו בזמן או המשרד מבקש שוב להחזיר את הכסף לביצוע ב-2018, 2019.
אברהם נגוסה: אני רוצה הסבר.
אברהם נגוסה: אנחנו יודעים שהתקציב הגדול יותר לא נוצל, ומה קורה לתקציבים שלא נוצלו.
אברהם נגוסה: הנקודה לעניין הבקרה למספר המשתתפים בתכניות, אני שוב מתייחס ל-2017.
אברהם נגוסה: מספר המשתתפים חשוב מאוד, מספר התכניות לא פותר את הבעיה.
אברהם נגוסה: החשוב הוא מספר המשתתפים בתוך התכניות האלה.
אברהם נגוסה: אם אתם אומרים שיש 100 תכניות ובכל תכנית משתתף ילד אחד, זה לא פותר את הבעיה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת מספר המשתתפים בתכניות ב-2017.
אברהם נגוסה: גם ביחס לניצול התקציב, תרבות וספורט – אפס.
אברהם נגוסה: התכניות לא בוצעו.
אברהם נגוסה: בריאות – 3%, דהיינו 12 מתוך 18 תכניות לא בוצעו.
אברהם נגוסה: לגבי משרד החינוך – אני מבקש שתרשמו – בתחום חברה ונוער רק 31% ביצוע.
אברהם נגוסה: אני חייב לציין לפי הדיווח שבתחומים אחרים יש ביצוע גבוה באמת, אבל צריך לבדוק בשטח את הדברים האלה.
אברהם נגוסה: אני מבקש הסבר ממשרד החינוך בתחום חברה ונוער למה יש רק 31% ניצול.
אברהם נגוסה: אני ממשיך, קשיים או אי הפעלת תכניות ברשויות המקומיות הבאות:
אברהם נגוסה: אי הפעלת התכניות ברשויות, למשל יוזמות של רשויות, ו"זינוק בעליה" שציינתי קודם ושילוב באמנות, קידום נוער, מגשרים בקהילה, באלה יש קשיים או אי הפעלת התכניות, מדוע.
אברהם נגוסה: נקודה נוספת, הרשויות המקומיות שבהן השיעור הגבוה ביותר של התכניות שלא מיושמות.
אברהם נגוסה: יש לי רשימה של הרשויות המקומיות האלה שהתכנית לא מיושמת בהן.
אברהם נגוסה: למשל תל אביב, רמלה, קריית ביאליק, ירושלים, לוד, קריית מלאכי, אשדוד, רחובות, נתניה.
אברהם נגוסה: עוד נקודה, משרדי הממשלה ויחידות הסמך שאמורים להיות מעורבים ולא הוזכרו בנתונים שקיבלנו או בדיווח עכשיו.
אברהם נגוסה: למשל משרד המשפטים, מה קורה?
אברהם נגוסה: נציבות שירות המדינה, משרד הכלכלה, לא התייחסת אליהם בדיווח.
טלל דולב: התייחסתי.
טלל דולב: משרד המשפטים לא התייחסתי.
אברהם נגוסה: נציבות שירות המדינה גם לא וגם לא משרד הכלכלה.
אברהם נגוסה: אני אשמח לקבל הסבר.
אברהם נגוסה: הנקודה האחרונה, אנחנו יודעים שהתכנית הזאת באה לשטח לא על חלל ריק.
אברהם נגוסה: היו תכניות שפועלות כבר הן על ידי המגזר השלישי, הארגונים הלא ממשלתיים והן ברשויות המקומיות, וחלק ממשרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת מה רמת שיתוף הפעולה עם המגזר השלישי, עם הארגונים שדווקא באים עם כסף ונותנים מצ'ינג.
אברהם נגוסה: זה מגדיל לנו את התקציב וגם את מספר המשתתפים.
אברהם נגוסה: לכן מה רמת שיתוף הפעולה.
אברהם נגוסה: אלה הנקודות להתייחסות של כל משרדי הממשלה, כל אחד בתחומו, ואנחנו מבקשים לשמוע.
אברהם נגוסה: לפני כן ידבר נציג האוצר כיוון שהוא צריך לצאת.
אברהם נגוסה: אני מבקש לשאול האם למשרדי הממשלה כולל לצוות היישום, יש טענה או שאלה בעניין שהאוצר לא העביר להם את התקציב על פי מה שסוכם בהחלטת הממשלה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לקבל תגובה מנציג האוצר לפני שהוא יוצא לכן אם מישהו רוצה להגיד "אני לא קיבלתי כסף מהאוצר", "התקציב לא עבר אלי".
אברהם נגוסה: אני מתכוון למשרדי הממשלה שקיבלו את האחריות לבצע את זה.
טלל דולב: יש כרגע שיתוף פעולה מלא בינינו לבין האוצר, אני חושבת שגם בחלק מהדברים אנחנו שיפרנו את המצב לשנת 2019, תקציב החינוך למשל, הוכנס בבסיס תקציב משרד החינוך אז יהיו פחות בעיות של העברות תקציבים.
טלל דולב: כרגע אני לא מודעת לטענות שהן מעבר לדבר הגנרי.
טלל דולב: התהליכים מאוחרים, זאת אומרת תקציב ששוריין מגיע רק עכשיו, זה יכול להקשות על המשרדים לעבוד.
טלל דולב: זאת אומרת גם תקציב ששוריין בעודפים וגם תקציב שהוא לא תקציב בבסיס, מגיע למשרדים בשלב מאוד מאוחר.
טלל דולב: פניות תקציביות מורכבות, זה לא מאפיין את התכנית הזאת.
טלל דולב: בעקרון אנחנו בדרך כלל מצליחים לפתור את הבעיות.
טלל דולב: בעיה נוספת, זה גם נוגע לשאלתך לגבי תקציב שלא נוצל, תקציב שלא נוצל כמו שראיתם בדיווח ויכול להיות שיש אצלך טעות כי קיבלת קובץ קודם - - -
אברהם נגוסה: אני הוצאתי את כל הדברים האלה ממה שקיבלתי.
טלל דולב: אני יודעת, לכן אני לוקחת אחריות עלי.
טלל דולב: הרוב המכריע של תקציב שלא נוצל שוריין על ידי המשרדים ונשמר בעודפים וחוזר השנה, ואנחנו ראינו את זה.
טלל דולב: בסך הכל יש אחוז מאוד מאוד קטן שחזר לאוצר, זה 3% מהתקציב, אלה נתונים שנחשבים מאוד טובים לתכניות מהסוג הזה.
טלל דולב: מתוך התקציב שחוזר בעודפים לפעמים האוצר לא מחזיר את הכל.
אברהם נגוסה: מה ההסבר שהם נותנים?
אייל מדן: אני אסביר.
אברהם נגוסה: אני מבקש שתסביר לנו במקרה כזה, כיון שהתקציב הזה צבוע לארבע שנים, מדובר כאן על תכנית רב שנתית, גם אם משרד לא מנצל את מלוא התקציב השנתי, צריך להעביר אותו לשנה הבאה.
אייל מדן: מבחינת ניהול התקציב, בעת החלטת הממשלה משריינים תקציב לארבע שנים, לשנות ההחלטה.
אייל מדן: התקציב משוריין בתקציב לאותן שנים.
אייל מדן: אם המשרד דורש את התקציב, הוא מקבל אותו לאותן שנים.
אייל מדן: כפי שטלל אמרה, המשרד יכול לדרוש ולהתחייב על התקציב באותה שנה ואז באמת הוא יכול לעבור לשנה הבאה, גם אחרי השנה שאליה התקציב הוגדר.
אייל מדן: אבל אם המשרד לא בא ולא דורש את התקציב שהוא היה אמור לקבל באותה שנה, התקציב לא משוריין לו.
אייל מדן: ברגע שהתקציב לא עבר והמשרד שריין, אין דרך באוצר לשריין את התקציב לשנה הבאה.
אייל מדן: זה לא משהו שאפשר לעשות.
אברהם נגוסה: מתי המשרד צריך לבוא בדרישה?
אייל מדן: בכל שנה שהחלטת הממשלה אמרה שהמשרד דרוש לו לקבל את הכספים לטובת ביצוע ההחלטה, הם אמורים לבוא ולדרוש את הכספים, או להגיע להסדר עם האוצר לגבי העתיד.
אייל מדן: אבל ברגע שהם לא דורשים, אנחנו לא יכולים לשריין את הכספים בהמשך.
עירית בירן: כלומר כסף משוריין צריך לעבור ב-100% אתה אומר?
אייל מדן: זהו, לא.
אייל מדן: לגבי הנקודה של העודפים, זה לא משהו שקשור רק לתכנית הזאת, זה משהו שקשור לכל התכניות, לכל העודפים בכל תקציב המדינה.
אייל מדן: הממשלה החליטה לצורך מימון של החלטות כאלה ואחרות לקחת חלק מהתקציב, מהעודפים, ולהקצות אותו לתכניות אחרות.
אייל מדן: יש לזה כמה סיבות: אחת – הממשלה יכולה לשנות את סדרי העדיפויות שלה ועל כן היא יכולה להחליט שהיא רוצה להקצות חלק מהתקציב שהיה משוריין לדברים מסוימים, לדברים אחרים, והסיבה השנייה זה בגלל שנכון שהמשרדים יבצעו את התקציב שלהם באותה שנה שהם מקבלים בה את הכסף.
אייל מדן: זה בעצם מייצר תמריץ עבור משרדים לבצע את התקציב באותה שנה ולא לגלגל בעודפים תקציבים שלא נוצלו.
אייל מדן: המטרה של האוצר, בכלל של הממשלה, זה שהתקציב ינוצל בשנה שבה הוא ניתן ועלכן יש בשנת 2017 7%, גם ב-2018 לדעתי זה 7% קיצוץ בעודפים בשתי פעימות.
אברהם נגוסה: כולל מהתכנית שלנו?
אייל מדן: בכל התכניות, בכל הממשלה.
אייל מדן: זה לא משהו ש- - -
אברהם נגוסה: נכון, אתה צודק שמשרדי הממשלה צריכים לעמוד במועד ולבצע את התכניות שלהם, יחד עם זאת אני מבין את התקציב הדו שנתי והאם המשרד לא ניצל את זה במסגרת הדו שנתי, אוקיי, אתם באים ומקצצים.
אברהם נגוסה: אבל פה התכנית היא מיוחדת, אושרה על ידי ועדת שרים מיוחדת וזו תכנית רב שנתית של ארבע שנים, אני חושב שזה לא פייר לקצץ ולכלול בתכניות אחרות ולהפעיל את המדיניות הכללית.
אברהם נגוסה: פה צריכה להיות התייחסות מיוחדת כיוון שמדובר כאן בתכניות רב שנתיות של ארבע שנים.
אייל מדן: אני מבין את האמירה, אבל אני לא מכיר אף החרגה לשום תכנית.
אייל מדן: יש הרבה מאוד החלטות ממשלה שהממשלה מקבלת החלטה ואז משנה את סדרי העדיפויות שלה, והקיצוץ בעודפים הוא ביטוי של זה בעצם.
אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת כמה כסף הפסדנו בגלל זה.
אייל מדן: 7% מהתקציב שלא נוצל.
אברהם נגוסה: מהתקציב המשוריין בכלל.
אברהם נגוסה: זה הרבה כסף.
טלל דולב: זה 7% מ-40%.
אייל מדן: על זה אפשר להגיד שמשרדים יכולים לעשות הסטות בתוך המשרד בשביל לתקצב את 100% מהתקציב, להסיט תקציבים בתוך המשרד בשביל לעמוד בהחלטת הממשלה.
אייל מדן: זה משהו שכן ניתן.
אברהם נגוסה: אני שואל ברמה המקצועית, מה להערכתך אני כחבר כנסת יכול לעשות על מנת להחזיר את ה-7%.
אייל מדן: קודם כל אני חושב שצריך לעשות בדיקה באמת האם אותם 7% המשרדים לא השלימו, זאת בדיקה שצריך לעשות.
אייל מדן: להחריג את הדבר הזה, אני לא מכיר דרך לעשות, לא נתקלתי גם בתקדים לדבר כזה.
אייל מדן: זו החלטת ממשלה.
אברהם נגוסה: בוא ניצור תקדים.
אברהם נגוסה: הבנתי את העניין.
אברהם נגוסה: טלל, אני רוצה שנפעל ביחד כדי להחזיר את הכספים האלה.
טלל דולב: תלוי איזה משרדים.
טלל דולב: יש משרדים שחזרו ויש משרדים ש- - - זה אמרנו, זה התהליכים שהם - - -
אייל מדן: טלל התייחסה לזה שבאמת עודפים, לוקח זמן עד שמגיעים למשרדים וזו באמת בעיה מוכרת ואנחנו כל שנה מנסים להעביר את העודפים מוקדם ככל הניתן לוועדת הכספים, וזה תלוי בכנסת.
עירית בירן: אני רוצה לשאול משהו את האוצר.
עירית בירן: אם אנחנו נעבוד רק לפי שנת תקציב, זה אומר שבשנה הרביעית אנחנו בסוף דצמבר מפסיקים לעבוד, זאת אומרת שילד התחיל בספטמבר תכנית, עוצרים אותו באמצע השנה.
עירית בירן: לכן אנחנו כל שנה, חלק מהכסף כדי למשוך לסוף השנה, לשמור כסף לשנה האחרונה.
עירית בירן: אנחנו משרד שצריך התייחסות אחרת בעניין הזה, וזה שכל שנה בדיוק את החלק הזה, יורידו לנו 7%, זה אומר שבכל מקרה בסוף זה יגלגל לשנה הרביעית מחסור בתקציב, כדי לגמור כמו שצריך את התכנית.
עירית בירן: אנחנו מאוד מבקשים התייחסות מיוחדת למשרד החינוך, בגלל הסיפור הזה ששנת לימודים נגמרת באוגוסט ולא בסוף דצמבר.
אברהם נגוסה: תודה לנציג האוצר.
אייל מדן: תודה וסליחה שאני צריך לצאת.
אברהם נגוסה: אני יודע שאתה בצד שלנו ואנחנו רוצים לעבוד בשיתוף פעולה.
אברהם נגוסה: מילה אחת, מה הערכתך בעניין הדיווח, מה שראית עכשיו?
אברהם נגוסה: אתה כגוף שמשחרר את התקציבים, מה ההערה שלך לעניין?
אייל מדן: אני חושב שבסך הכל התכנית בשנים האחרונות והמטה עשו עבודה מצוינת במעקב, יחד עם המשרדים, עושים מאמצים רבים להגדיל את הביצוע בתקציב ואני חושב שהתמונה שאנחנו רואים היא בסך הכל תמונה חיובית.
אייל מדן: יש כמובן תמיד מה לשפר ומה לבצע יותר וכמובן שיש בעיות, אבל בסך הכל התמונה שאני רואה היא חיובית.
אברהם נגוסה: לכן קיבלת מוטיבציה.
אברהם נגוסה: לגבי הנקודה של שיתוף הפעולה עם ארגוני המגזר השלישי, את רוצה להתייחס או שהמשרדים יתייחסו?
טלל דולב: אני חושבת שכל משרד יתייחס בדבריו ואני אתייחס בסוף.
אברהם נגוסה: רשמתם את השאלות.
טלל דולב: לעניין משרד המשפטים, הם גוף נפרד.
אברהם נגוסה: זה לא חלק מממשלת ישראל?
טלל דולב: זה חלק מממשלת ישראל אבל אם אתה רוצה דיווח שלהם אתה צריך אותם.
אברהם נגוסה: זה לא תחת היישום.
טלל דולב: זה לא תחת מטה היישום, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה אבל זו יחידה ייעודית למיגור גזענות שעומדת בזכות עצמה.
אברהם נגוסה: הם לא הגיעו?
טלל דולב: הנציבות נמצאים ויש דיווח שלהם בדו"ח הזה.
אברהם נגוסה: בואו נלך על דיווח של כל משרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: מה שטלל דיווחה זה בשמכם ולא צריך לחזור, אבל אם יש נקודות שהיא לא דיווחה וגם התייחסות לשאלות שהעליתי לכל משרד ומשרד.
אברהם נגוסה: נעשה את זה בקיצור כדי שמשתתפים אחרים יוכלו לשאול שאלות.
אברהם נגוסה: אנחנו חייבים לסיים בשעה 11:00.
אברהם נגוסה: קודם נשמע את משרד העבודה והרווחה, וזרוע התעסוקה.
גל יעקבי: בוקר טוב אני מנהלת תחום בכיר תעסוקת אוכלוסיות ייחודיות.
גל יעקבי: נציג שתי תכניות היום.
גל יעקבי: התכנית הראשונה היא תכנית ההכוון שאזכיר למשתתפים, מדובר על 12 מסלולים, אנחנו שמים רכז שנותן שירות בתוך מרכזי הצעירים או מרכזי התעסוקה שלנו, ובעצם כל רכז כזה מטפל בפרט ונותן ליווי אישי וגם מייצר סדנאות קורסים והכשרות שהן אוניברסליות.
גל יעקבי: נכון להיום אנחנו עומדים על 1,520 משתתפים פעילים בתכנית שזה עמידה של 92% ביעד שלנו.
גל יעקבי: מתוך המשתתפים הפעילים, 40% מהם עוברים קורס או הכשרה מקצועית משמעותית, זאת אומרת קורס שנותן מקצוע או הפניה לאקדמיה או משהו בסדר הגודל הזה והמיצוי התקציבי שלנו הולך וגדל בתוך התכנית, אם היינו בתחילת הדרך על סביבות ה-55% ניצול בשנה הראשונה של התכנית, 2015, המספר הזה הלך ועלה והצפי למיצוי השנה הוא 80% לתכנית.
אברהם נגוסה: מה היה ב-2017?
גל יעקבי: ב-2017 אחוז המיצוי היה אם אני לא טועה בסביבות ה-73% או משהו כזה.
גל יעקבי: צריך להבין שככל שהתכנית מתקדמת הרכזים ומנהלת התכנית יותר מתמקצעים במיצוי כלים, מיצוי תקציבים.
גל יעקבי: אנחנו עושים גם כל מיני פעולות שהן יקרות יותר, כל מיני קורסים שהם יותר מתקדמים ויותר ארוכי טווח ולכן המיצוי התקציבי שלנו הולך וגדל ואנחנו מנסים לעשות מיצוי תקציבי נכון והגיוני ושקול ולא להוציא את הכסף לטובת להוציא את הכסף.
גל יעקבי: מעבר לזה אנחנו מסתכלים על היעדים המדידים שלנו בתכנית, שיפור סובייקטיבי או שיפור אובייקטיבי מבחינת הקידום התעסוקתי שלהם, אנחנו מדברים על שיפור סובייקטיבי ברמה המקצועית, שיפור בתנאי העבודה וכמובן מעל הכל אנחנו מדברים על עליה בשכר, כשנכון להיום בערך 1/3 מהמשתתפים שלנו – הנתון כאן לא מדויק – 1/3 מהמשתתפים שלנו מדווחים על עליה בשכר של בערך 28% בממוצע, בערך שנה וחצי מתחילת ההשתתפות בתכנית.
גל יעקבי: בעצם המטרה שלנו בתכנית הזאת היא מטרה כפולה, אחת – שהעובדים יהפכו מעובדים לא מקצועיים לעובדים מקצועיים והמטרה השנייה היא עליה בשכר.
גל יעקבי: אנחנו רואים שבשני הכובעים האלה העמידה ביעדים שלנו היא גבוהה מאוד.
אברהם נגוסה: את אמרת לנו 1,520 משתתפים.
אברהם נגוסה: לא השתמשת במילה "השתתפו", אלא משתתפים.
אברהם נגוסה: כלומר היום הם בתהליך.
גל יעקבי: חלקם סיימו, חלקם עדיין משתתפים פעילים בתכנית.
גל יעקבי: כשאני מדברת על משתתפים פעילים, אני בעצם מתכוונת למשתתפים שהיו פעילים בתכנית, לא רק באו ונרשמו והלכו אלא ממש העבודה איתם הייתה משמעותית, של לפחות שלושה מפגשים במסגרת התכנית, והשתמשו בכלים של התכנית.
אברהם נגוסה: ההגדלה בשכר שלהם זה כבר כשהם נמצאים בתכנית או התנאי שהם סיימו את ההכשרה והביאו הסמכה למעביד שלהם, והוא משדרג אותם.
אברהם נגוסה: גם שבנאדם משתתף הוא מקבל שדרוג?
גל יעקבי: אנחנו מודדים את השדרוג למשתתפים פעילים.
גל יעקבי: השדרוג לא נעשה לפני שהם הגיעו לתכנית.
גל יעקבי: בדרך כלל כמו שאתה רואה, הנתון של 40% מהמשתתפים עוברים איזה שהוא קורס הכשרה, זה בעצם הכלי שאנחנו מאמינים שמוביל לקידום בשכר, אז הקידום בשכר נובע מתוך ההשתתפות.
אברהם נגוסה: הבנתי, אבל רציתי להבין איך זה הולך.
אברהם נגוסה: אתם עשיתם הסכם מראש עם המעסיקים ואמרתם "אנחנו לוקחים את העובדים שלכם ומכשירים אותם, אבל ברגע שהם יתחילו את התכנית תגדילו להם את המשכורת" יש הסכם כזה?
גל יעקבי: לא.
גל יעקבי: לא היו הסכמים כאלה.
אברהם נגוסה: אם אין הסכם כזה, איך מגדילים להם ב-20% לפני שהם מסיימים את הקורס?
גל יעקבי: לא, בגלל זה אנחנו רואים כרגע עליה בשכר רק לשליש מהמשתתפים של התכנית.
גל יעקבי: עליה בשכר היא בדרך כלל משהו שלוקח זמן.
גל יעקבי: זה בדרך כלל למשתתפים שהתחילו בתחילת התכנית, נגיד ב-2015, 2016, המשתתפים החדשים לא רואים ישר את העליה שלהם בשכר אלא זה תהליך שלוקח זמן, בדרך כלל אנחנו רואים את זה אחרי שנה או שנה וחצי מתחילת התכנית, לאלה שבאמת עלה להם השכר.
גל יעקבי: יש כל מיני תכניות שאנחנו בונים במסגרת המיזם הזה, אבל בדרך כלל עליה בשכר לוקחת זמן.
גל יעקבי: לא רואים את זה ישר.
גל יעקבי: יש כל מיני תכניות שאנחנו בונים עם מעסיקים לקידום עובדים קיימים שלהם.
אברהם נגוסה: אני מצטער שאני מקשה עליך, אבל אני רוצה שנבין את העניין.
אברהם נגוסה: אם אתם לא רואים את זה וזה לוקח זמן, איך קבעתם את ה-20%?
אברהם נגוסה: דבר שני, יכול להיות שהשדרוג יהיה בתחומים אחרים.
אברהם נגוסה: איך את יכולה להוכיח לי שהשדרוג זה בגלל התכנית שלכם?
גל יעקבי: המשתתפים עוברים תהליכים אינטנסיביים בתוך התכנית, הם עוברים ליווי אישי, פרטני, הם מקבלים כלים ומעטפת שלא מתקבלת כמעט באף תכנית תעסוקתית אחרת במשרד שלנו.
גל יעקבי: אנחנו סבורים שהעלייה, זאת אומרת סביר להניח שמשתתף שקיבל מאתנו מלגה או שובר להכשרה מקצועית או משתתף בקורס הנדסאים, אם כעבור שנה וחצי יש לו עליה בשכר, זה בעקבות התהליכים האלה.
קריאה: סליחה - - -
אברהם נגוסה: תרשום ואחר כך ניתן לכם זכות דיבור.
אברהם נגוסה: אני שואל את השאלות כי אני רוצה להבין, אני יודע שגם אתה רוצה להבין.
אברהם נגוסה: אבל לחברי הכנסת יש את הפריבילגיה.
אברהם נגוסה: אבל ניתן לכם לשאול שאלות כדי לעשות סדר ונגיע ליעדים שלנו.
אברהם נגוסה: בבקשה תתקדמי.
גל יעקבי: אז אני אומרת שבעצם ברגע שאנחנו נותנים את הכלים לאותם המשתתפים, אנחנו סבורים שהעלייה בשכר או השיפור הסובייקטיבי במקצועיות שלהם נובעת מתוך הכלים שאנחנו נתנו להם וסביר להניח שלא נובעים מתהליכים אחרים.
אברהם נגוסה: למי שיש שאלות נא לרשום.
אברהם נגוסה: כשתינתן לכם זכות הדיבור תשאלו את השאלות.
גל יעקבי: סליחה, התבקשנו להציג הצלחות ואתגרים.
גל יעקבי: האתגר שיש לנו בתכנית זה מימוש התכנית לגבי קידום אקדמאים יוצאי אתיופיה, המיזם המשותף עם "עולים ביחד".
גל יעקבי: אנחנו כרגע בהקפאה של ההתקשרות מול "עולים ביחד" בגלל נושא תקציבי.
גל יעקבי: חבל לי שנציג האוצר לא נמצא כאן.
אברהם נגוסה: אמרתי למי שיש לו בעיות בעניין העברת התקציב לשאול לפני שהוא הולך.
גל יעקבי: בכל מקרה הנושא כרגע בטיפול.
אברהם נגוסה: מה הבעיה, תסבירי לנו?
גל יעקבי: אנחנו צריכים לקבל תוספת של 1.8 מתוך התקציב, זה בדיוק מה שהוא דיבר עליו.
גל יעקבי: התקציב שלנו מחולק לפי שנים, כשאנחנו אמורים לקבל בערך 600,000 שקל בכל שנה, אבל ההתקשרות לא עובדת כך.
גל יעקבי: אנחנו צריכים לקבל את כל הכסף א-פריורי, כדי לעשות את המיזם המשותף.
גל יעקבי: החלוקה לפי שנים לא עוזרת לנו, אנחנו לא יכולים לעשות התקשרות בצורה הזאת וזו הייתה טעות כנראה באיך שאנחנו כתבנו את החלטת הממשלה ואת המפרט התקציבי.
גל יעקבי: בכל מקרה אנחנו כרגע מחכים להעברה תקציבית כדי שנוכל לבצע את ההרחבה של ההתקשרות.
אברהם נגוסה: אני אגיד לך, הכתובת היא טלל ולאו דווקא האוצר בשלב ראשון.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתעבירי אליה את הקשיים והאתגרים, תפקידה הוא לשבור את הראש עם האוצר.
גל יעקבי: אז הנושא כרגע בטיפול.
גל יעקבי: גם טלל מודעת אליו.
טלל דולב: חשבתי שסגרתם את זה.
גל יעקבי: לא, עדיין לא.
טלל דולב: אוקיי.
טלל דולב: כי דווקא הם כן ערבו אותנו ועשינו איזה שהוא מהלך והייתי בטוחה שזה פתור.
טלל דולב: וגם "עולים ביחד" אמרו לי שזה פתור.
גל יעקבי: אז גם הם לא מעודכנים.
גל יעקבי: עד שהחתימה לא עוברת על ההסכם וההזמנה לא נמצאת במרכבה זה לא פתור, וזה עוד רחוק.
טלל דולב: אז בשמחה.
טלל דולב: תעדכני.
גל יעקבי: תודה רבה.
גל יעקבי: אני מתנצלת, אני נאלצת לצאת.
גל יעקבי: אני אשמח לענות עכשיו אם יש שאלות.
אברהם נגוסה: לפני שהיא הולכת תשאלו אותה.
אברהם נגוסה: רוני אקלה בבקשה.
רוני אקלה: אני מנכ"ל הפרויקט הלאומי.
רוני אקלה: ההצגה הזאת נראית לי טובה מאוד בנייר, אבל משום שאני מכיר את נושא התעסוקה כי הייתי רכז ארצי לתעסוקה, ואם את אומרת שאנשים שנמצאים כיום בהכשרה, השיפור שלהם בשכר, אני לא יודע על מה את מתבססת.
רוני אקלה: האם האנשים האלה היו מועסקים בעבר ואז שיפרת להם בהכשרה ואז שיפור בשכר?
רוני אקלה: מאיזו נקודה את מתחילה ואומרת את זה?
רוני אקלה: דבר שני, הנושא של 40% שעוברים קורס או הכשרה.
רוני אקלה: איפה ה-60%, מה הם עושים?
רוני אקלה: זה אומר מתוך 1,520, 60% איפה הם?
רוני אקלה: מה הם עושים?
רוני אקלה: אני חושב שגם מבחינת יכול להיות היעדים שהצבתם, כמה בסך הכל אנשים שאמורים לעבור הכשרה, האם בני הקהילה יש בסך הכל 1,520 או שזה המיפוי הראשון שעשיתם ומה שגיליתם?
מיכל אברה סמואל: אני מנכ"לית עמותת פידל.
מיכל אברה סמואל: אני באמת מגבה את כל הנקודות שחשבתי עליהן, אבל אני חושבת שהשיח שנוצר לפחות כך התרשמתי, שיש קבוצה טיפולית שצריך לטפל בה, קבוצה שצריך לעבוד איתה, ללוות אותה.
מיכל אברה סמואל: אני חושבת שהשיח צריך להיות יותר שיח מקצועי של הכשרה וליווי ומנהיגות ולא קבוצה טיפולית שצריך לתת לה מענה.
פנטהון אספה דוויט: אני רוצה עוד דבר אחד.
פנטהון אספה דוויט: אני מנכ"ל עמותת טבקה לצדק ושוויון ליוצאי אתיופיה.
פנטהון אספה דוויט: לגבי התקציבים שאין לכם לקדם את התכנית שתכננתם, אני רואה פה בתקציב שהחזרתם משהו כמו 1 מיליון שקל, בחישוב קל, איך זה מסתדר עם חוסר התקציב?
פנטהון אספה דוויט: זה מעבר למה שרוני ומיכל ציינו.
גל יעקבי: אני אתחיל מההתייחסות לנושא הטיפולי.
גל יעקבי: אם תכירי, ואני מזמינה אותך לבקר במרכזים שלנו, זה לחלוטין לא הנרטיב שאנחנו מדברים עליו עם המשתתפים, אנחנו במקום של העצמה, של קידום תעסוקתי לא מהמקום הטיפולי.
גל יעקבי: כשאני מדברת על ליווי אישי ופרטני אני מתייחסת לכך שמשתתף מגיע לרכזים של התכנית שלנו ויחד עם המשתתף בונים תכנית תעסוקתית, בונים איזו שהיא תכנית לקידום בקריירה, זה ממש ממש לא מהשיח הזה ואת מוזמנת באמת בחפץ לב להגיע לכל המרכזים שלנו ולדבר עם כל הרכזים.
גל יעקבי: אנחנו מאוד מאוד מגיעים מהמקום של קידום, התכניות שלנו ואת תראי, את מוזמנת לעמוד הפייסבוק שלנו, יש לנו 4,000 בני הקהילה, או אני מניחה שמרביתם בני הקהילה ואני מניחה שלא היו לנו כל כך הרבה לייקים אם זה היה השיח ולראות איזה הכשרות אנחנו עושים שם.
גל יעקבי: אנחנו עושים דברים שבאמת מביאים לקידום תעסוקתי, בין אם זה הנדסאים, חשמלאים ודברים שבאמת מביאים לקידום בשכר, זאת המטרה העיקרית שלנו במקום הזה.
גל יעקבי: לגביה שאלות שלך, בני ובנות הקהילה האתיופית הם עובדים, התכנית לא מדברת על השמה.
גל יעקבי: אנשים מגיעים אלינו לתכנית כשהם עובדים באחוזים מאוד גבוהים.
גל יעקבי: זה לא השיח שלנו.
גל יעקבי: השיח שאנחנו עוסקים בו הוא קידום תעסוקתי והכלים הם כלים מגוונים שאנחנו עושים במקום הזה.
גל יעקבי: לכן סביר להניח שמשתתפים שמגיעים אלינו לתכנית, אנחנו עובדים איתם גם על משא ומתן מול מעסיק, גם על שיפור המיומנויות והכישורים שלהם, הנתונים שאנחנו ראינו, 1/3 מהמשתתפים זה מתוך מחקר מלווה שאנחנו עושים לתכנית.
גל יעקבי: זה נתונים שנלקחים משם, לא הערכה כלשהיא.