GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד מלכה: הנושא הזה של נישואין וגירושין בישראל זה חוק של מדינת ישראל.
דוד מלכה: הסעיף בחוק נישואים וגירושים קובע שנישואים וגירושים בישראל ייעשו על פי דין תורה.
דוד מלכה: אני רוצה לציין שני דברים מרכזיים כי אני לא יודע כמה אני אספיק לדבר.
דוד מלכה: יש דו"ח של מבקר המדינה מ-2012 שעוסק בנושא הזה והייתי מציע כחומר רקע לדיון הזה היום, לקרוא את הדו"ח, זה דו"ח של 70 עמודים שמותח ביקורת על המועצות הדתיות ועל בתי הדין, על זה שהם לא עושים את העבודה שלהם כמו שצריך, על זה שהם לא רושמים את כל מי שצריך לרשום במרשם החיתון.
דוד מלכה: התקיים פה דיון בכנסת בוועדה לענייני ביקורת המדינה בראשות היו"ר בזמנו חבר הכנסת אמנון כהן, אני מוזכר גם כן בפרוטוקול הזה, הרב פיחובסקי שהיה מנהל בתי הדין הרבניים, עוד לפני הרב יעקבי, מינה אותי כיו"ר ועדה לנושא מרשם החיתון, ואנחנו עשינו עבודה מאוד רצינית בנושא של מרשם החיתון כדי להוציא את מי שלא צריך להיות במרשם ולעדכן אותו.
דוד מלכה: הנושא הזה של נישואים וגירושים, כיוון שיהודים צריכים להתחתן על פי דין תורה, למי שרוצה בכך כמובן, המדינה צריכה לאפשר לו את זה, ולא רק שזה אינטרס לאומי של המדינה, שמי שפונה לגוף המוסמך והרסמי שאמור לבדוק ולתת לו, לאשר את הנישואים שלו, צריך לאפשר לו שלא להטעות אותו, לא להטעות אותו כשהוא רוצה להינשא כיהודי, כדת משה וישראל, צריך לאפשר לו את זה.
דוד מלכה: לכן אם המדינה לא תעשה את מה שהיא צריכה כדי שכל יהודי שירצה להתחתן עם יהודייה יוכל לעשות את זה ולהיות שקט שהוא מתחתן כדמו"י אז יש פה תקלה שהמדינה מציבה מכשול, ולכן נוצר הצורך במרשם חיתון.
דוד מלכה: אני רוצה להסביר, מרשם החיתון בעיקרו המהותי, הוא נועד לפסולי חיתון, זאת אומרת יהודים שיש להם בעיה להתחתן כדת משה וישראל, דהיינו כהן וגרושה, ממזר, ממזרת, אלה פסולי החיתון האמיתיים.
דוד מלכה: הנוכריים שלא נולדו יהודים הם לא פסולי חיתון במובן ההלכתי של המושג הזה.
דוד מלכה: הם לא בתורת כדין וקידושין, אין איתם שום בעיה מבחינתם.
דוד מלכה: המניעה זה לא בגלל שהוא פסול חיתון, פסול חיתון זה מושג הלכתי.
דוד מלכה: יש בעיה ליהודי, יהודי מצווה להתחתן - - -
קסניה סבטלובה: איך זה קשור לבדיקות צד שלישי?
קסניה סבטלובה: אני פניתי אליך, אתה בדקת אותי, אני לא יהודייה.
קסניה סבטלובה: אבל אני רציתי לבדוק את עצמי, פניתי אליך.
קסניה סבטלובה: למה אתה גולש למשפחה שלי שלא קשורה אליך.
דוד מלכה: אני עונה, תרשי לי, אני עונה.
קסניה סבטלובה: לא, אתה - - -
דוד מלכה: לא, אני עונה.
דוד מלכה: מה שאמרתי חשוב מאוד, אבל אני מציע באמת לחברות הכנסת לקרוא את הדיון בוועדה לביקורת המדינה שהתייחס לדו"ח מבקר המדינה שציינתי ב-2012.
דוד מלכה: הוא חשוב מאוד, הדו"ח הזה.
דוד מלכה: עכשיו אני מגיע לנושא שאת מעלה.
דוד מלכה: כשבא מישהו לבקש בירור יהדות, רוצה להתחתן בארץ, מי פונה לבתי הדין?
קסניה סבטלובה: אבל לא מדובר באנשים שמבקשים בירור יהדות.
דוד מלכה: תרשי לי.
דוד מלכה: רגע.
קסניה סבטלובה: לי מותר, מותר לי לדבר.
קסניה סבטלובה: מדובר באנשים שלא ביקשו שום בירור יהדות, רוצים לרשום את הילד שלהם במשרד הפנים, אבל לא ביקשו בירור יהדות.
קסניה סבטלובה: אני מתקנת את דבריך כי אתה - - - יש פה אנשים שלא ביקשו שום בירור יהדות, והם יודעים שהם יהודים.
קסניה סבטלובה: למה שיהודי שכבר הוכר ככזה יבקש בירור, הוא לא רוצה את הבירור הזה.
אברהם נגוסה: תתייחס באמת לשאלה האם לבית הדין הרבני יש סמכות חוקתית לברר את הצד השלישי.
יוליה מלינובסקי: שהוא לא צד להליך.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתתמקד.
אברהם נגוסה: אני יודע שאתם עושים הרבה, אבל אנחנו לא ניכנס לזה עכשיו כי אתם צריכים לעזוב.
דוד מלכה: אני אשאיר את הבירור המשפטי הזה והתשובה הישירה לשאלה הזאת ליועץ המשפטי שלנו.
דוד מלכה: אני רוצה אבל לענות לנקודה של צדדי ג'.
דוד מלכה: הרי צריכים לחיות את השטח, מה קורה בפועל.
דוד מלכה: בא אדם שרוצה להתחתן בארץ ורוצה להירשם לנישואין בלשכת הרבנות, ואז אומרים לו "אתה צריך לעשות בירור יהדות".
דוד מלכה: חלק מבירורי היהדות, איך עושים את בירור היהדות?
דוד מלכה: הרי כדי לדעת אם הוא יהודי צריך לבדוק מה אימא שלו, נכון?
דוד מלכה: למרות שהיא לא פנתה לבית הדין, האימא לא פנתה.
דוד מלכה: אבל כדי לברר את היהדות שלו צריכים לדעת ממי הוא נולד, אז מזמינים את האימא שלו לבית הדין, מזמינים את הסבתא שלו, כדי לבדוק, לפעמים יש בעיות, חששות של אימוץ שהיו בדרך, ואז מתברר, נניח שמתברר שנשללה היהדות, אי אפשר לאשר את היהדות.
דוד מלכה: איך אי אפשר לאשר?
דוד מלכה: בגלל שהמסמכים, שהסיפור חיים שהאימא הזאת מספרת, לא עונה - - -
אברהם נגוסה: אתם גם מזמינים אחים, אחיות.
דוד מלכה: אני יודע, אני עונה.
קסניה סבטלובה: אתה עוד פעם לא מתייחס לנקודה, לא ביקשו בירור יהדות.
דוד מלכה: אפשר בבקשה לענות?
דוד מלכה: כשבית הדין כותב החלטה שפלוני שבא להירשם לנישואין הוא לא יהודי, המשמעות היא שאימא שלו לא יהודייה.
דוד מלכה: השאלה היא האם לרשום - - -
יוליה מלינובסקי: אבל האימא ביקשה להיכנס למרשם.
דוד מלכה: אימא לא ביקשה.
אברהם נגוסה: רגע, תנו לשמוע.
קסניה סבטלובה: אנחנו מבינים למה הוא חותר.
קסניה סבטלובה: כדי ש- - -
דוד מלכה: תנו לי להשיב.
ינון אזולאי: הוא אומר שאם האימא לא יהודייה אז לא יהודי וזהו.
קסניה סבטלובה: אבל יש אנשים שלא ביקשו בירור יהדות.
דוד מלכה: תנו לי להשיב רבותי, אי אפשר ככה.
קסניה סבטלובה: אבל אתה לא עונה לשאלות.
דוד מלכה: אני עונה.
דוד מלכה: תחכי עוד דקה.
קסניה סבטלובה: אני שואלת אותך שאלה כי אתה מדבר רק על אלה שביקשו בירור יהדות, ואני שואלת אותך על אלה שלא ביקשו.
אברהם נגוסה: סליחה, מה קרה לך, חברת הכנסת קסניה סבטלובה.
אברהם נגוסה: אני אמרתי בהתחלה, אין לי זמן.
אברהם נגוסה: אתם רוצים לשמוע, תנו לו לענות.
קסניה סבטלובה: אבל זו שאלה מהותית שקשורה לכל המקרים שאנחנו מטפלים בהם.
אברהם נגוסה: כבוד הרב תתמקד בשאלה.
דוד מלכה: אני מתמקד.
אברהם נגוסה: אתה מסתובב.
דוד מלכה: לא, לא מסתובב.
דוד מלכה: חלק מהבדיקות שמברר יהדות עושה, הוא מקבל מידע.
דוד מלכה: כל מי שפונה לבית הדין ממלא טופס בבקשה בתחילת ההליך ורושם את בני המשפחה שלו, זה חלק מההליך שהוא נדרש לעשות אותו.
דוד מלכה: בלי זה, מברר היהדות - - -
אברהם נגוסה: יש סמכות חוקתית?
דוד מלכה: רק שניה.
דוד מלכה: כבוד היושב ראש.
דוד מלכה: בית הדין, חלק מההליך פונה למרשם האוכלוסין ומקבל בשאילתה פידבק לפרטים שקורים.
דוד מלכה: אם מרשם האוכלוסין היה מדויק, והמדינה הייתה מעמידה למשרד לשירותי דת מרשם מתוקן, דהיינו שכל מי שרשום שם כבן לאום מסוים, אכן הדברים כך, וכל מי שרשום שם כיהודי הוא אכן יהודי, הכל היה בסדר.
דוד מלכה: אם מרשם האוכלוסין היה רושם כל מי שהוא רוסי, לא יהודי - - -
יוליה מלינובסקי: לא יהודי זה לא בהכרח רוסי, בוא.
דוד מלכה: לא, אני אומר דוגמה.
דוד מלכה: צרפתי לא יהודי.
דוד מלכה: אנגלי לא יהודי.
דוד מלכה: מרוקאי לא יהודי.
דוד מלכה: יש מרוקאי, הוא מוסלמי.
דוד מלכה: יש מרוקאי לא יהודי, הוא מוסלמי.
דוד מלכה: והיו מקרים כאלה.
דוד מלכה: לכן בגלל זה - - -
דוד מלכה: תנו לי להשלים.
דוד מלכה: לכן בגלל זה נוצר הצורך במרשם החיתון.
דוד מלכה: תרשו לי להשלים.
דוד מלכה: מרשם החיתון כולל סך הכל, אני הייתי ממונה עליו ואני בדקתי אותו, היום כרגע יש כ-6,000 רשומות.
דוד מלכה: 4,000 מהם זה אלה שנשללה היהדות, 2,000 הם פסולי החיתון האמיתיים.
דוד מלכה: מתוך כל הנוכרים שחיים במדינת ישראל רק 4,000 רשומים.
יוליה מלינובסקי: הוא גדל בשנים האחרונות.
דוד מלכה: אני יודע בדיוק כמה הוא גדל.
דוד מלכה: אני מטפל במרשם, אני יודע בדיוק כמה הוא גדל.
קסניה סבטלובה: כמה הוא גדל?
דוד מלכה: תרשו לי רק לסיים.
נחמן שי: איך אתה מגדיר את ה-4,000 האלה?
דוד מלכה: ה-4,000 האלה הם נוכריים, בתוך ה-4,000 האלה יש נוכריים, ויש כאלה שהם טעוני בירור, שבגלל המניעות החוקיות שהיו נוצר הצורך לקבוע אותם כטעוני בירור כי הם לא רצו לנצל את זכות התגובה שניתנה להם ואת זכות העמידה לבוא לבית הדין.
קסניה סבטלובה: כי הם בכלל לא ביקשו את התהליך הזה מלכתחילה.
קסניה סבטלובה: אבל אני אומרת לך אדוני - - -
קסניה סבטלובה: אתה לא עונה על התשובה.
קסניה סבטלובה: אני שאלתי אותך על תהליך במרשם האוכלוסין.
דוד מלכה: גם את, אותו אח, אותו בן דוד ראשון שירצה להתחתן, הוא יצטרך לעבור את אותו תהליך.
דוד מלכה: בית הדין אומר "אם עשיתי את הבדיקה - - -
קסניה סבטלובה: לא ברבנות.
קסניה סבטלובה: למה במרשם האוכלוסין שאדם רוצה לרשום את ילדו מאשתו שאינה יהודייה, מדוע הם חוזרים אליכם ואתם אחרי זה מבררים על כל המשפחה, גם כל אלה שכבר עברו דרככם לפני.
דוד מלכה: תראי, אני לא רוצה להתייחס למקרה ספציפי.
דוד מלכה: תביאי את הפרטים ואני אתייחס.
דוד מלכה: אני יודע מה שקורה בפועל.
דוד מלכה: אבל אם בן דוד אחד עבר בירור יהדות ונשללה היהדות או שאושרה יהדות, הרי - - -
קסניה סבטלובה: אבל הוא לא ביקש בירור יהדות.
דוד מלכה: רבותי, נכון.
דוד מלכה: כשאני מאשר יהדות ואישרתי אלפי בקשות לאישור יהדות.
דוד מלכה: כשאני מאשר יהדות אני שואל את המבקש "תגיד לי מי האחים שלך, מי האחיות שלך" ואני רושם אותם באותה החלטה ואני אומר לו "קח את ההחלטה הזאת, כשאחיך ירצה להתחתן הוא לא צריך לבוא לבית הדין".
יוליה מלינובסקי: מה שלטובת האזרח זה מקובל.
דוד מלכה: נכון.
דוד מלכה: וגם בשלילה זה חוסך - - -
יוליה מלינובסקי: זה לא מסמכותך.
דוד מלכה: ניתן לרב יעקבי לדבר בקטע המשפטי.
אברהם נגוסה: אני אתן, אבל קודם המציעה, חברת הכנסת עליזה לביא, תדברי בקיצור.
עליזה לביא: אני רוצה להגיד לך באמת, אדוני, אני מוצאת את עצמי במבוכה מאוד מאוד גדולה, משום שהרעיון של בירור יהדות התחיל מתוך תקווה ותפילה שתעזרו לאחים ולאחיות שלנו.
עליזה לביא: הרי כל הרעיון היה לבוא ולעזור.
עליזה לביא: היה רעיון לבוא ולסייע.
עליזה לביא: הרי תהליך הגיור לצערנו במדינת ישראל כל כך קשה, והמצוקה של הגרים והגרות היא כל כך קשה.
דוד מלכה: - - -
עליזה לביא: אדוני, לא הפרעתי.
עליזה לביא: הרעיון היה לבוא ולהקל.
עליזה לביא: מה שקורה כרגע זה שאתם לוקחים את הכלי היקר הזה, של בירור יהדות ואתם פוגעים ומענישים אנשים שבכלל לא ביקשו.
עליזה לביא: יותר מזה, בתשובה מקדמית של המדינה לבג"צ בעניין הזה של חקירות יהדות יזומות היא אומרת לכם תשובה מאוד ברורה בעניין הזה, אין לכם סמכות.
עליזה לביא: אין לכם סמכות.
עליזה לביא: גם אם יש פה אדוני היושב ראש, מישהו שרוצה לקדם את זה בחוק ולעקוף את הבג"צ, אנחנו פה המחוקק ואנחנו צריכים לומר את דברנו.
עליזה לביא: אבל אתם צריכים, אתם בתוך עמכם יושבים ואתם רואים שכל כך הרבה צעירים היום כבר לא באים לבתי הדין ולא רוצים נישואים דתיים.
עליזה לביא: חלק מהעניין ה ההתנהלות הזאת.
עליזה לביא: במקום לקחת את הכלי היקר הזה של בירור יהדות ולבוא ולסייע, מה אתם הולכים עכשיו?
עליזה לביא: הרי אנחנו מדברים על אנשים שבאו לכאן לפני הרבה שנים וזה שאתם בודקים את המעגל העוטף, אתם הולכים אחורה וקדימה.
עליזה לביא: יש פה ילדים כבר שנולדו ומשרתים בצבא, ולפי כל כך הרבה פוסקים לאורך הדורות אנחנו יכולים לבוא ולהקל, אז מה עכשיו כל הכלי הזה של בירור יהדות.
דוד מלכה: להפוך אותם יהודים גם אם האימא לא יהודייה?
דוד מלכה: באמת.
עליזה לביא: אתה רוצה שנלמד ביחד כמה מה, אני לא מבינה, יש פה עניין - - -
דוד מלכה: חברת הכנסת לביא, 96% מהפונים מקבלים אישור.
דוד מלכה: 4% - - -
עליזה לביא: אתה לא רוצה לסמן, נכון?
עליזה לביא: מה אתם עושים עכשיו?
דוד מלכה: השאלה היא איך המדינה תאפשר לכל הפונים להתחתן בשקט.
יוליה מלינובסקי: - - - אנשים שהם לא פנו אליך.
יוליה מלינובסקי: לא רציתי בך, לא פניתי אליך.
דוד מלכה: איך את תבטיחי ליהודי בארץ להתחתן כדת משה וישראל?
דוד מלכה: זאת השאלה.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת עליזה לביא, בואו נשמע מהיועץ המשפטי תשובה לשאלה הזאת.
עליזה לביא: נשמע את התשובה, אבל העניין הוא כאן שבאמת אם יקודם חוק שייתן להם את האפשרות - - -
יוליה מלינובסקי: לא, לא יקודם.
אברהם נגוסה: אבל זה לא רלבנטי לדיון שלנו.
אברהם נגוסה: כשהחוק יבוא לשולחנה של הכנסת אז נדבר על זה.
אברהם נגוסה: כרגע זה לא רלבנטי.
עליזה לביא: אוקיי, אז הם פועלים ללא סמכות, מסמנים אנשים ויש פה פגיעה.
עליזה לביא: פגיעה באזרחים.
אברהם נגוסה: היועץ המשפטי של בית הדין הרבני, אני שואל שאלה מאוד ברורה שאתה שמעת גם מחבריי חברי הכנסת, חקירות יזומות או בדיקות, אין סמכות, כך אמר היועץ המשפטי וכך גם היה בדיון בבג"צ.
אברהם נגוסה: איך אתה מסביר את זה?
שמעון יעקבי: אדוני יושב הראש, חברות הכנסת, חברי הכנסת.
שמעון יעקבי: אני קצת תוהה מדוע אצה הדרך כל כך לוועדה הנכבדה הזאת, אם היועץ המשפטי לממשלה אמר את דברו לבג"צ ואם בג"צ עומד לדון בכך ולפסוק את פסקו, בואו נמתין ונראה מה - - -
אברהם נגוסה: הכנסת זה לא בית משפט.
אברהם נגוסה: הכנסת עושה את עבודתה.
אברהם נגוסה: אנחנו נבחרנו על ידי הציבור וחובתנו לקדם נושאים שמפריעים לאזרחים שפונים אלינו.
שמעון יעקבי: שאלת הסמכות היא שאלה מורכבת ויש הבדל כשאתם מדברים על רבנות ובית הדין הרבני, לא תמיד זה אותו דבר.
שמעון יעקבי: הרבנות היא גוף מינהלי, בית הדין הרבני הוא גוף שיפוטי, הכללים לא תמיד אחידים.
שמעון יעקבי: בית הדין הרבני מחויב לדון אך ורק בעניינם של בעלי דין, איך נעשים בעלי דין בבית הדין, יש דרך המלך שזו פניה ישירה, לפעמים זה יכול להיות על ידי הצעה לצרף צדדים שלישיים.
שמעון יעקבי: האם האדם יצטרף - - -
קסניה סבטלובה: הצעה של מי?
קריאה: מה זה הצעה?
קריאה: אתם כופים עליהם.
שמעון יעקבי: הצעה של בית הדין, גם בית משפט אזרחי לכל דבר מצרף לפעמים בעלי דין שלא פנו ביוזמתם.
שמעון יעקבי: עכשיו, חברי הכנסת, סמכות הביקורת שלכם עם כל הכבוד הראוי היא כלפי גופים מנהליים.
שמעון יעקבי: כשאנחנו מדברים על בית הדין הרבני, סמכות הביקורת עליו היא של בית הדין הרבני הגדול ומעליו בג"צ.
שמעון יעקבי: ולכן יש את העתירה לבג"צ.
שמעון יעקבי: במסגרת העתירה לבג"צ מתנהל שיח בין בתי הדין הרבניים לבין היועץ המשפטי לממשלה והלשכה.
שמעון יעקבי: אנחנו נמצאים בשיח, אנחנו מלבנים את הטענות האלה.
קסניה סבטלובה: בגלל שאתם נמצאים בשיח יש אנשים שלא יכולים לרשום את הילדים שלהם.
קסניה סבטלובה: כן אבל לא רושמים אותו.
קסניה סבטלובה: החבר'ה שלך לא רושמים אותו.
קסניה סבטלובה: אתם שולטים על המדינה הזאת.
קסניה סבטלובה: בגללכם אין נישואים - - -
ינון אזולאי: החבר'ה שלי יודעים מה זה הלכה.
קסניה סבטלובה: המדינה היא מדינה חילונית.
ינון אזולאי: המדינה היא של יהודים.
ינון אזולאי: את לא תכניסי - - -
אברהם נגוסה: אם לא תפסיקו אתם תצאו.
שמעון יעקבי: חברת הכנסת קסניה סבטלובה, אני חושב שהסיטואציה הספציפית של הדוגמה שגבירתי הביאה היא שגויה.
קריאה: אגדה אורבנית.
שמעון יעקבי: היא שגויה.
קסניה סבטלובה: אנחנו מטפלים בעבודה הזאת, אני אשמח להביא לך.
קסניה סבטלובה: אגדה אורבנית?
שמעון יעקבי: תביאי את הפרטים הקונקרטיים ונבדוק אותם.
קסניה סבטלובה: הנה העוזרת שלי יושבת מאחוריך, היא תעביר לך את כל הפרטים.
קסניה סבטלובה: כל הפרטים תקבל.
שמעון יעקבי: הסיפור שאת תיארת פה לא קשור בכלל לבית הדין הרבני.
קסניה סבטלובה: והזמינו את כולם לבית הדין הרבני.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת קסניה - - -
קסניה סבטלובה: בסדר, אני לא מוכנה שפקידי ציבור שאני מדברת אומרים שזה אגדה אורבנית.
שמעון יעקבי: פניה בגלל שמישהו נולד לו ילד בחוץ לארץ, פניה למשרד הפנים לא קשור.
שמעון יעקבי: אבל אני לא מתחמק מהשאלה הנכבדה שהעליתם, הסמכות לברר - - -
נחמן שי: השאלה היא מדוע נבדק הצד השלישי.
נחמן שי: לא אלו שהם בעלי הדין.
נחמן שי: אם גם עד שבא להעיד גם אותו צריך לבדוק, ככה זה מתגלגל ואחר כך כל בני משפחתו.
נחמן שי: זאת השאלה.
שמעון יעקבי: לא, לא כך זה מתגלגל.
שמעון יעקבי: כשעולה מידע מתוך הפרטים שנותן המבקש בעצמו לגבי קרובי משפחתו ועולה שאלה, ואם לפעמים עולה שאלה על יהדותו של הצד השלישי, הפרקטיקה היא, ויכולים להיות בעתיד הקרוב מאוד כל מיני שינויים בפרקטיקה, אמרתי שיש לנו שיח בעניין הזה, יכולות להתעורר שאלות על היהדות של אח של המבקש.
שמעון יעקבי: כשאנחנו פונים ובית הדין לפעמים יוזם באמת פניה לאח השלישי, אם אתה רוצה להצטרף כבעל דין, זה אינטרס שלו גם כן.
נחמן שי: ואז תאושר יהדותך או לא תאושר.
שמעון יעקבי: או לא תאושר יהדותו.
שמעון יעקבי: לא מחייבים אותו.
יוליה מלינובסקי: אבל אם הוא לא מצטרף הוא נכנס לרשימה השחורה.
נחמן שי: אם הוא לא הסכים להצטרף להיכנס לרשימה.
שמעון יעקבי: זאת השאלה, חברת הכנסת יוליה, זאת השאלה שנמצאת כרגע בדיון.
שמעון יעקבי: העניין הזה יש להניח שהוא ייפתר בקרוב.
נחמן שי: מתי זה בקרוב?
שמעון יעקבי: בקרוב.
נחמן שי: זו עכשיו ההתדיינות שלכם - - -
יוליה מלינובסקי: הבג"צ שלהם באוקטובר.
יוליה מלינובסקי: אז עד אוקטובר יהיו להם תשובות.
שמעון יעקבי: יש להניח.
שמעון יעקבי: יש להניח שעד אז תהיה תשובה.
יוליה מלינובסקי: אני בקיאה בחומר.
שמעון יעקבי: בסדר מצוין.
שמעון יעקבי: כולנו בקיאים.
שמעון יעקבי: עכשיו תראו, יש גם את האינטרסים של הצדדים השלישיים, אם באמת מתברר לצד השלישי שהוא לא יהודי או שיש ספק ביהדותו, לא תמיד טוב להשאיר את זה לעוד 20 שנה.
שמעון יעקבי: אנחנו לא נכריח אותו.
נחמן שי: אבל הוא לא מעוניין להציף את השאלה.
נחמן שי: הוא בא כעד, - - -
שמעון יעקבי: נכון, אז העניין הזה, אני רוצה להניח את דעתה של הוועדה הנכבדה, יש להניח שהעניין הזה ייפתר בהסדר סביר על דעתו של היועץ המשפטי לממשלה בעתיד הקרוב.
שמעון יעקבי: להבנתי, מועצת הרבנות הראשית עומדת לדון בסוגיה הזאת בעוד כמה ימים, זה נמצא על סדר היום, והסוגיה הזאת יש להניח שתוסדר בצורה שהיא תואמת את הכללים של מדינת ישראל.
יוליה מלינובסקי: שאלה, על מי יושבת חובת ההוכחה.
יוליה מלינובסקי: על האזרח או עליכם?
יוליה מלינובסקי: אני אסביר את עצמי.
שמעון יעקבי: יוליה, כשבאים לבית משפט, לבית המשפט לא מוטלת שום חובת ההוכחה.
שמעון יעקבי: מי שרוצה משהו מבית משפט - - -
יוליה מלינובסקי: אבל אני לא ביקשתי שתזמין אותי, אתה הזמנת אותי.
שמעון יעקבי: לא, מציעים לך את האופציה, לא מחייבים אותך.
שמעון יעקבי: מי שבא לבית הדין מבקש משהו.
שמעון יעקבי: המוציא מחברו - - -
יוליה מלינובסקי: אני לא ביקשתי, אתה הזמנת אותי.
שמעון יעקבי: את לא חייבת.
שמעון יעקבי: את לא חייבת לבוא.
שמעון יעקבי: אם היה לי באמת את הפנאי, בגלל שיש לנו את הצעת החוק השנייה אנחנו חייבים לעבור לשם, אבל זה לא בגלל שאנחנו מתחמקים חלילה.
שמעון יעקבי: לא מתחמקים משום שאלה משפטית, משום שאלה של מינהל.
שמעון יעקבי: ימשיכו להישאר כאן הסמנכ"לית שלנו, הרב מימון מנהל אגף - - -
יוליה מלינובסקי: אני צריכה אותך, דקה.
יוליה מלינובסקי: שאלה.
יוליה מלינובסקי: מבחינה משפטית כרגע, עכשיו, בסיטואציה הנוכחית, לאור התשובה של המשנה ליועץ המשפטי לבג"צ כביכול עכשיו אתם צריכים להפסיק עם הפרקטיקה לחלוטין.
שמעון יעקבי: לא.
שמעון יעקבי: בכל הכבוד הראוי, גבירתי טועה.
שמעון יעקבי: היועץ המשפטי לממשלה לא יכול להנחות את בית הדין הרבני כגוף שיפוטי, כפי שהוא לא יכול להנחות את בית המשפט האזרחי.
שמעון יעקבי: הוא יכול לטעון לפניו, הוא יכול לומר שבית המשפט טועה, הוא יכול לטעון שבית הדין טועה ובג"צ מכריע.
שמעון יעקבי: היועץ המשפטי לממשלה מנחה את גופי הממשל.
שמעון יעקבי: בפני בית הדין הרבני היועץ המשפטי לממשלה הוא בעל דין.
שמעון יעקבי: בעל דין חשוב, כפי שהוא בעל דין לפני בית המשפט.
קריאה: אז אתה מודה שאתם פועלים בניגוד להנחיית היועמ"ש.
אברהם נגוסה: חברים, לפני שהם הולכים.
אברהם נגוסה: אם אני מסכם מה שהם נתנו לנו, הרבנות הראשית הולכת להסדיר את הנושא הזה בעוד כמה ימים, הנושא נמצא על סדר היום.
דוד מלכה: יום שני הבא.
אברהם נגוסה: יום שני הבא.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמח לקבל את זה, לא רק זה, זה חובה, תעבירו לנו בכתב.
שמעון יעקבי: כשזה יהיה ברבנות.
אברהם נגוסה: ברבנות.
נחמן שי: אני רוצה לשאול, זו יוזמה שלכם או שקיבלתם הנחיה מאיזה שהוא גוף אחר לבצע את הבדיקה הנוספת הזאת?
נחמן שי: הרעיון שבודקים בהזדמנות זו גם גורמים אחרים.
שמעון יעקבי: מה זה יוזמה שלנו?
שמעון יעקבי: זה כמו שאדוני ישאל, כשבית המשפט מחליט לצרף בעל דין, האם זו יוזמה שלו או של המנהל או של - - -
נחמן שי: אבל האם הבדיקה של אותו בעל דין היא גם מעניינכם.
נחמן שי: זאת אומרת להרחיב את הבדיקה זה תרגולת קבועה?
שמעון יעקבי: יש הנחיות בירור יהדות שמוסרות סמכות לבקש בירור - - -
נחמן שי: הנחיות של מי?
שמעון יעקבי: הנחיות משותפות של חבר דייני בית הדין הגדול ומועצת הרבנות הראשית שניתנו בשנת תש"ע, 2010, שמדברות על הסמכת מנהל - - -
נחמן שי: אז על זה נמצא הדיון עם ה - - -
שמעון יעקבי: וזה נמצא בדיון ויש להניח שהסוגיה הזאת תוסדר וכל הכללים המקובלים בשיטה המשפטית של מדינת ישראל, יש להניח שיוסדרו.
שמעון יעקבי: אם הם לא יוסדרו, זה יחזור לבג"צ ובג"צ יאמר את דברו ובהתאם לפסק הדין יפעלו כולם.
שמעון יעקבי: אני מתנצל שאנחנו צריכים לצאת.
דוד מלכה: אני רוצה שיירשם בפרוטוקול, דו"ח מבקר המדינה מ-2012, ג/62 נדמה לי, וגם הדיון שהיה בוועדת ביקורת המדינה על הדו"ח הזה ומבקר המדינה דורש שיקיימו את ההוראות של הרבנות הראשית.
יוליה מלינובסקי: אני קוראת עכשיו את דו"ח ביקורת המדינה, משהו אחר לחלוטין שאתה משום מה לא מספר לנו.
דוד מלכה: בבקשה, 2012, תסתכלי.
יוליה מלינובסקי: "משרד מבקר המדינה מעיר על - - - - בתי הדין הרבניים להוסיף שמות אנשים לרשימות מעוכבי נישואין בלי ידיעתם ובלי אפשרות להם לערער על החלטה - - - הבסיסיים, החלטות אלה בניגוד לחוק יסוד כבוד האדם וחירותו, את כללי הצדק הטבעי ואת הנחיות היועמ"ש.
יוליה מלינובסקי: "
שמעון יעקבי: זה דו"ח מ-2012?
יוליה מלינובסקי: זה דו"ח מ-2012 של מבקר המדינה.
דוד מלכה: אז את קוראת, אני אקרא לך גם.
יוליה מלינובסקי: אדוני, אתה מקריא לנו מה שאתה רוצה.
דוד מלכה: אני קורא - - -
אברהם נגוסה: בוא תקרא לנו מה הוא אומר ב-2012.
דוד מלכה: אני קורא מתוך הדו"ח, בעמוד 9.
דוד מלכה: "מכלול הממצאים שהועלו בדו"ח מחייב הסדרה ממוחשבת של כלל המערכות המעורבות בהליך רישום הנישואים.
דוד מלכה: משרד מבקר המדינה סבור כי הסדרה נאותה של הליך הרישום לנישואין במועצות הדתיות ופיקוח על כך שכלל הגורמים המעורבים בהליך הרישום מקיימים את הכללים שנקבעו, יבטיחו את השוויון בין - - - ואת אמינותו" את אמינותו, זאת הנקודה המרכזית, "של הליך רגיש זה המשפיע על מעמדם האישי של רבים מאזרחי ישראל" אם הרבנות תכשיל מישהו שהתחתן, אם מישהו שהוא חושב שהיא יהודייה והיא לא יהודייה, הילדים שלו יהיו לא יהודים והמדינה לא יכולה להרשות לעצמה דבר כזה.
דוד מלכה: עוד לא - - - יכול להגיש תביעה נגד המדינה ונגד אותה מועצה דתית שחיתנה אותו על זה שהכשילו אותו.
דוד מלכה: יש פה 6.5 מיליון יהודים - - -
קסניה סבטלובה: זה עדיין לא נתן לכם סמכות לרגל.
דוד מלכה: סליחה, יש פה 6.5 מיליון יהודים שצריכים לאפשר להם להתחתן כדת משה וישראל.
דוד מלכה: זה הכל.
דוד מלכה: המדינה חייבת לתת את האפשרות הזאת.
קסניה סבטלובה: לתת להם להתחתן בכלל, לא רק כדת משה וישראל - - -
דוד מלכה: לא, אני רוצה להוסיף עוד משהו.
דוד מלכה: יש חוק ברית הזוגיות שמאפשר ללא יהודים להתחתן - - -
קסניה סבטלובה: אתה יודע שיש פה גם זוגות של יהודים ולא יהודים שאינם יכולים להתחתן - - -
איציק שמולי: איפה החוק הזה?
איציק שמולי: איזה חוק - - -
אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת איציק שמולי.
דוד מלכה: תרשי לי עוד משפט.
דוד מלכה: אני מבחינתי הייתי - - -
איציק שמולי: אתה אולי מחדש לנו אדוני, איזה חוק ברית הזוגיות יש?
איציק שמולי: איפה הוא?
איציק שמולי: הוא בספר החוקים של מדינת ישראל?
איציק שמולי: על מה אתה מדבר?
דוד מלכה: יש לי אותו פה.
איציק שמולי: זה הצעת חוק, זה לא חוק.
דוד מלכה: תחוקק אותו.
איציק שמולי: לא, תעזור לי לחוקק אותו.
איציק שמולי: אני לא יכול לחוקק אותו בגללך.
דוד מלכה: אה, יש לנו הזדמנות.
דוד מלכה: ומצידי - - -
איציק שמולי: מה שנקרא, היקום קרס כרגע לתוך עצמו.
איציק שמולי: אתה מאשים אותנו - - -
קסניה סבטלובה: אתה מחליט - - - מה לעשות עם ברית הזוגיות ומה לא לעשות.
קסניה סבטלובה: תודה רבה לך.
אברהם נגוסה: קודם כל חבר הכנסת נחמן שי ביקשת.
נחמן שי: אני רוצה רק להצטרף, אני שמח שהסוגיה הזאת עולה על שולחן הוועדה ואני מקווה שאנחנו נראה פה פתרון כי ברור לי שנגרם סבל להרבה אנשים.
יוליה מלינובסקי: וממשיך.
נחמן שי: ויימשך.
נחמן שי: יש לנו 400,000 איש שהגיעו למדינת ישראל - - -
אברהם נגוסה: שני הרבנים נשארים פה, לשאלות.
דוד מלכה: הרב נגוסה ידבר על בירור יהדות לעולי אתיופיה.
יוליה מלינובסקי: אוי, אוי.
נחמן שי: הם יהודים לכל דבר, הם לא יהודי אתיופיה.
נחמן שי: הם יהודים לכל דבר.
דוד מלכה: בסדר.
יוליה מלינובסקי: לא, הסמנטיקה חשובה אדוני.
נחמן שי: אני לא יודע מה זה יהודי אתיופיה.
נחמן שי: אדוני, אני חושב שהדיון מאוד חשוב.
נחמן שי: אני לא חולק באופן עקרוני, נכון שצריך לשמור ולהקפיד על יהדותם של האנשים, זה בסדר, אבל פה יש לי הרגשה שגילו פה איזו יוזמת יתר שאני צריך להבין מאין היא נובעת והם אמרו את מה שהם אמרו.
נחמן שי: אנחנו לא יכולים להקשות על חייהם של 400,000 איש שחיים פה בארץ, אזרחים ישראלים במהותם ובחייהם ובכל דרך שהיא ובכל קטע שהם מתקרבים ליהדות, הם נזרקים החוצה, וכך גם נוצרת קהילה שהולכת וגדלה שחיה בתוכנו אבל יהדותם ובכלל חייהם פה מוטלים כל הזמן בספק.
נחמן שי: את זה צריך לפתור, אנחנו מדברים על זה כל כך הרבה זמן, וזה רק אחד ההיבטים שנוגעים לסוגיה העקרונית הזאת.
נחמן שי: אני לא יודע אם יש לנו סבלנות לחכות עד אוקטובר.
נחמן שי: נגוסה, אני רוצה שתוציאו פניה אליהם שברגע שיש סיכום עם היועץ המשפטי שיביאו אותו מיד הנה.
נחמן שי: לא שנחכה עד שיהיה בג"צ, בג"צ יידחה לעוד חצי שנה והזמן דוחק.
נחמן שי: ברור שיכולים לחתן רק - - -
אברהם נגוסה: אמרו לנו ביום שני.
נחמן שי: ביום שני הם יביאו לך תשובה?
אברהם נגוסה: לא, ביום שני מועצת הרבנות תסדיר.
נחמן שי: אז אם יש להם סיכום שיביאו אותו מהר ותדאג לפרסם את זה - - -
אברהם נגוסה: ביקשתי שיגיע אלינו בכתב.
נחמן שי: צריך לפרסם את זה בקרב הקהילה הגדולה מאוד הזאת של יהודים שעלו מברית המועצות לשעבר.
אברהם נגוסה: אני אומר לך, הוועדה הזאת עושה מהפכה.
אברהם נגוסה: כמו שקיבלנו את הקריטריונים בהכרה של בתי הדין הרבניים בחו"ל, כך גם אנחנו נקבל את ההסדר בכתב ואז אנחנו נדון.
אברהם נגוסה: אחר כך מקובל, או לא מקובל, אבל יהיה לנו משהו לדון.
נחמן שי: זה באמת חשוב.
אברהם נגוסה: אני יודע שמכון עתים רוצים להציג לנו מקרה.
אלעד קפלן: יש פונה שלא יכלה להגיע לדיון אבל היא שלחה סרטון אנונימי שהיא ביקשה שנציג אותו כאן, עם הפניה האישית שלה.
אלעד קפלן: יש אפשרות להקרין את זה?
יוליה מלינובסקי: אפשר לשמוע בינתיים את נציגי היועץ המשפטי לממשלה?
אברהם נגוסה: רציתי שהם יתייחסו לאחר המקרה.
אברהם נגוסה: (מוקרן סרטון) "סבתא שלי נולדה במחוז ללצ'יצ'י בבלארוס צמוד לגבול עם פולין בכפר נידח, הוריה נרצחו בגיל 3, כנראה מטעמי דתם, זה היה בתקופת מלחמת העולם השנייה.
אברהם נגוסה: היא אומצה על ידי משפחה, היא גדלה שם בתור עובדת משק בעיקר ורועת צאן, תמיד קראו לה באזור שם ז'דובקה, שזה מילת גנאי ליהודייה, זאת אומרת היא תמיד גדלה בידיעה שהיא יהודייה ושכנראה הוריה נרצחו מטעמי יהדותם.
אברהם נגוסה: בגיל 16 סבתא שלי עברה לגומיל, ברחה מהמשפחה ההיא.
אברהם נגוסה: לאחר מכן היא הכירה את סבא שלי, הם הביאו את אימא שלי לעולם.
אברהם נגוסה: סבתא שלי רשמה את אימא שלי בתור יהודייה, אימא שלי הכירה את אבא שלי, הם התחתנו, הביאו את אחי לעולם, אחרי ארבע שנים גם אותי.
אברהם נגוסה: ההורים שלי החליטו לעלות לארץ, הם מסרו את כל תעודות הלידה המקוריות והם קיבלו משוחזרות.
אברהם נגוסה: בתעודה של אימא שלי היה רשום שאימא שלה יהודייה.
אברהם נגוסה: עבריה.
אברהם נגוסה: רשום עבראיקה.
אברהם נגוסה: עלינו לארץ בשנת 1990, מתוקף חוק השבות.
אברהם נגוסה: אבא שלי יהודי משני הצדדים, אימא שלי יהודייה מצד האימא.
אברהם נגוסה: נרשמנו כולנו כיהודים במשרד הפנים, אני גדלתי כל חיי בידיעה שאני יהודייה, שהמשפחה שלי יהודים, שחשובה לנו המסורת והמנהגים היהודיים.
אברהם נגוסה: אחרי 25 שנה קיבלתי הצעת נישואין מבן זוגי והיה לי טבעי שאנחנו פונים לרבנות כדי לפתוח תיק ולהתקדם בכל נושא הנישואין.
אברהם נגוסה: פניתי לרבנות והבנתי שאני צריכה להוכיח את היהדות שלי.
אברהם נגוסה: בגלל שלסבתא שלי לא הייתה תעודת לידה אז די נפסלתי על הסף כי מבחינתם כל עוד אין לה תעודת לידה אז אין להם שום הוכחה שבאמת היא יהודייה וכן הלאה, גם אימא שלי לא יהודייה וגם אני לא יהודייה.