GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שרן השכל: גם המהגרים שהגיעו לארצות הברית ממקסיקו היו צריכים לעבור תהליכים מסוימים.
שרן השכל: לראשונה יש לנו אנשים שעוברים תהליכים שיבדקו האם הם יכולים להישאר או לא.
שרן השכל: ולמרות שנעשות טעויות לאורך הדרך, אנחנו מתמודדים איתן לא בוועדה זו אלא בוועדת הפנים.
שרן השכל: אני חושבת שבסך הכול ולמרות כל הביקורת המצב הרבה יותר מסובך ממה שמציגים אותו.
נחמן שי: אני רוצה להוסיף משפט אחד.
נחמן שי: כמו תמיד יש לנו דעות שונות בעניין הזה, אבל השאלה היא האם יהיה נזק גדול ביחס של ארצות הברית לישראל אם נגרש אותם כפי שהממשלה מתכוונת לעשות?
נחמן שי: ברצינות, לקחת אותם ולשלוח אותם בחזרה למדינות שלהם.
נחמן שי: לא משנה כמה, אבל כל הרעיון לשלוח אותם בחזרה לאפריקה, איזה נזק זה יגרום אם בכלל?
נחמן שי: זו שאלה שאני מפנה אלייך.
קסניה סבטלובה: רק אוסיף לדבריך, שבמהלך עשר השנים האחרונות הבקשות של רק 11 מתוך 6,000 ממחפשי המקלט מאריתריאה אושרו.
קסניה סבטלובה: לכן עד לא מזמן, כשבית המשפט החליט שגם בריחה מהצבא האריתריאי תחשב כסיבה מוצדקת לבקשת מקלט, דחה שר הפנים באופן גורף את כל בקשות המקלט.
קסניה סבטלובה: אנחנו יודעים שבאירופה, במיוחד בגרמניה, באנגליה וגם בנורבגיה 88% ממבקשי המקלט מאריתריאה קיבלו אישור ומעמד.
קסניה סבטלובה: מה שאני אומרת הוא שלרוע המזל ישראל דחתה את הטיפול בבעיה הזאת יותר מדי זמן.
קסניה סבטלובה: אנחנו חייבים למצוא לכך פתרון.
קסניה סבטלובה: אנחנו חייבים לעבוד עם החוק הבינלאומי, זה ברור כשמש.
קסניה סבטלובה: נכון, יש לנו דעות שונות כי אנחנו ממפלגות שונות, אבל אני חושבת שכולם מבינים שישראל כמדינה דמוקרטית חייבת להתיישר עם הנורמות של החוק הבינלאומי.
קסניה סבטלובה: אני מקווה שימצא פתרון.
שריל פישביין: תודה על דברייך.
שריל פישביין: אני רוצה להגיב בקצרה לדברי נחמן.
אמיר שביב: אשמח לשמוע שאלות נוספות.
נחמן שי: שאלתי שאלה, אני רוצה שמישהו יענה עליה.
שריל פישביין: כן, שאלת על הנזק בארצות הברית.
שריל פישביין: גם אנחנו מתמודדים עם בעיית פליטים בארצות הברית, לכן אני לא חושבת שארצות הברית כולה בוחנת בקפדנות את הנושא הזה, אבל הקהילה היהודית כן.
שריל פישביין: אני חושבת שהקהילה היהודית בוחנת את המצב כדי לראות כיצד מתייחסת הממשלה לעניין מנקודת מבט של ערכי היהדות ומה שמצוטט הרבה זה מה שמנחם בגין עשה בקשר לסירות הפליטים, סירות הווייטנאמים וכל השאר.
שריל פישביין: לכן מנקודת המבט של ערכי היהדות זה מה שממשיך לעלות.
נחמן שי: אני מבין.
אמיר שביב: ברשותכם, אתן את רשות הדיבור לרבי אפשטיין.
ג'רי אפשטיין: תודה.
ג'רי אפשטיין: לגבי ההגירה מאתיופיה ואני יודע כי הייתי שם, יש כיום בין 7,000 ל-9,000 אנשים שקיבלו אישור לעשות עלייה והם ברשימה.
ג'רי אפשטיין: הייתי שם בקיץ האחרון ואני יודע שהמצב קשה מאד.
ג'רי אפשטיין: אני רוצה לדעת מה הוועדה הזאת מתכוונת לעשות כדי לזרז את העלייה שלהם, להביא אותם לישראל במהירות כי אם הם גם ככה ברשימה, למה לחכות כי כשהם יגיעו לכאן הם יהיו במצב פיזי בריאותי גרוע יותר וזה יצור בעיה גדולה יותר לישראל.
ג'רי אפשטיין: הרבה יותר הגיוני להביא אותם עכשיו.
אברהם נגוסה: אני מסכים איתך רבי ג'רי אפשטיין.
אברהם נגוסה: העניין הוא כזה: בשנת 2017 בהתאם להחלטת הממשלה 1,300 אנשים עשו עלייה.
אברהם נגוסה: השנה משרד הפנים שלח בקשה ללשכת ראש הממשלה להעלות 1,000 אנשים.
אברהם נגוסה: שר הקליטה כתב מכתב ללשכת הממשלה בו הוא מבקש להעלות את כל 7,691 האנשים, מה שהציג שר ההגירה ביום שני שעבר בועדת ביקורת המדינה.
אברהם נגוסה: לפי בדיקתם פוטנציאל ההגירה של שתי הבקשות נבדק ומתוך 7,691 אנשים ל-783 יש בנים ובנות בישראל, ל-2,191 יש אבות ואימהות בישראל, ל-2,436 יש אחים ואחיות בישראל ול-2,281 יש דודים ודודות.
אברהם נגוסה: לכן הקהילה הזו שחיה שם היא בעצם חלק מהקהילה שגרה כאן בישראל.
אברהם נגוסה: המידע הזה הועבר ללשכת ראש הממשלה וביום שני שעבר דיברתי עם ראש הממשלה ואני יודע שביום ראשון הבא הנושא יעמוד לדיון בקבינט.
אברהם נגוסה: מה שאני לא יודע הוא האם הם יאשרו ל-1,000 איש לעשות עלייה בשנה זו או שיקבלו את בקשת שרת הקליטה סופה לנדבר לאשר עלייה לכל ה-7,691.
אברהם נגוסה: בכל אופן, ביום שני הבא הנושא יעמוד לדיון בקבינט.
אברהם נגוסה: אבל בזמן שהם ממתינים אני יודע שאף ארגון יהודי לא תומך בהם, הזניחו אותם.
אברהם נגוסה: הפדרציה היהודית האמריקאית שתמכה בהם כבר זנחה את הקהילה הזאת.
אברהם נגוסה: זאת המציאות.
אמיר שביב: ג'ק רייזנברג.
ג'ק רייזנברג: אני רוצה להודות לחבר הכנסת שי וחבר הכנסת גליק.
ג'ק רייזנברג: אני לא יודע כמה מעמיתי יודעים זאת אבל יש לנו ארגון בו מעורב מר אברמוביץ כמו גם קרן ישראל העצמאית.
ג'ק רייזנברג: זה לא הוגן משני הצדדים לדבר על נושא האריתראים, מבלי להכיר בסבל יוצא הדופן של תושבי תל אביב.
ג'ק רייזנברג: שמענו את מייק גולן בארה"ב, אלה לא היספאנים המגיעים לארצות הברית בחיפוש אחר הזדמנויות כלכליות.
ג'ק רייזנברג: אלה מוסלמים המעורבים באונס, וחוליגניות בקנה מידה גדול.
ג'ק רייזנברג: אנחנו לא תמימים בארצות הברית, אנחנו מודעים לכך ואנחנו מקווים שגם אתם יודעים זאת.
ג'ק רייזנברג: מר גליק, אני עדיין זוכר שלקחת אותי ואת בתי לטיול מאד משמעותי בהר הבית ואני רוצה לשאול אותך: שמענו את מפקד המשטרה היום ואני וגם קן והארגון שלנו מבינים לחלוטין למה הממשלה רוצה להגביל כדי לשמור שלא תהיה התפרצות, למה היא מגבילה ומצמצמת זכויות אזרחיות של יהודים בהר הבית.
ג'ק רייזנברג: אני מתרעם על כך שבשימוע בבג"צ המשטרה משקרת לגבי הגבלת היהודים, הם צריכים לומר את האמת לגבי ההגבלות האלו ואז נוכל להמשיך הלאה.
יהודה גליק: שלום לכל נציגי ועידת הנשיאים.
יהודה גליק: קודם כל זה נפלא לשמוע את כולכם.
יהודה גליק: אתם לא עושים לנו הנחות וזה מרגיש כאילו אנחנו חלק ממשפחה גדולה.
יהודה גליק: אנחנו אוהבים את כולכם ואנחנו מודים לכם על הביקורת הבונה ועל השאלות הקשות.
יהודה גליק: זה מה שעושים במשפחות, אז תודה רבה על כך.
יהודה גליק: כל הנושאים שהועלו כאן, כל אחד מהם, בין אם זה הפליטים, העלייה האתיופית או הר הבית – כל אחד מהנושאים הללו מטופל כאן בצורה מאד עדינה.
יהודה גליק: מצד אחד, כמו שהזכרתם, אנחנו יהודי הארץ מאד מודעים לעובדה שהתורה מצווה עלינו שוב ושוב שעזבנו את מצרים והמחויבות שלנו היא לדעת את נפשם של זרים ולהיות מודעים ולהקשיב לכל סבל של אדם ולא חשוב מי הוא ולכן כיהודים אנחנו יוצאים מגדרנו ושומרים על ראש פתוח ולכבד כל אחד ולנסות לעזור לכל אחד ברחבי העולם, לפתוח את ביתנו עד כמה שניתן.
יהודה גליק: אתם כמובן יודעים שדיברתי הרבה על הר הבית ואני גם מודע לרגישות העניין.
יהודה גליק: אף שינוי לא יכול להתרחש ביום אחד, אבל אם מסתכלים בפרספקטיבה של 70 שנה – איפה היינו לפני 70 שנה?
יהודה גליק: איפה היינו לפני 10 שנים ואיפה אנחנו היום?
יהודה גליק: התקדמנו כל כך הרבה.
יהודה גליק: כשאני התחלתי לעלות להר הבית, עלו להר הבית 100 יהודים בשנה.
יהודה גליק: בשנת 2017 יש כבר 30,000 יהודים שעולים להר הבית.
יהודה גליק: כיצד זה קרה?
יהודה גליק: בגלל שיתוף הפעולה בין המשטרה, השלטונות ולאנשים.
יהודה גליק: אם נעביר את החקיקה וכולם יוכלו לעלות להר הבית מחר בבוקר זה לא ישנה דבר ויחזור אלינו כבומרנג כפי שכפייה חוזרת כבומרנג, כפי ששינוי חוזר כבומרנג.
יהודה גליק: כאשר מתמודדים עם הפליטים אי אפשר לזרוק את כולם ביום אחד.
יהודה גליק: צריך להיות עם ראש פתוח ולהבין שהם סובלים וצריך למצוא פתרון.
יהודה גליק: צריך להיות מודעים גם לסבל של האנשים הגרים בתל אביב הסובלים ממה שקורה.
יהודה גליק: ניסינו לפעול בצורה עדינה וזה חשוב מאד שתהיו איתנו כדי להצביע על חלק מהטעויות שלנו וכדי לעזור לנו במה שצריך לפעמים כדי להתמודד עם כל הנושאים האלה כמו שנגוסה הזכיר קודם לכן לגבי ההגירה מאתיופיה.
יהודה גליק: לא יכולנו לעשות זאת בלעדי התמיכה שלכם.
יהודה גליק: אברהם, אני המום מאיך שאתה זוכר את המספרים המדויקים.
יהודה גליק: כאשר הייתי הדובר של משרד הקליטה אברהם נהג להפגין נגדי ודרש שנביא יותר אתיופים ואנחנו חגגנו ארבע פעמים בתקופה שהייתי שר הקליטה.
יהודה גליק: היה לנו אירוע מדהים בשדה התעופה וחגגנו את בואו של היהודי האחרון מאתיופיה.
יהודה גליק: חגגנו ארבע פעמים עם ראש הממשלה נתניהו, עם ראש הממשלה שרון.
יהודה גליק: אני ארגנתי את האירוע.
אמיר שביב: אני זוכר.
אמיר שביב: אתה צודק.
אברהם נגוסה: הייתי שם כדי להזכיר לך שאתה טועה.
יהודה גליק: אני מאד שמח שאברהם נגוסה יכול להיות יו"ר הועידה הזאת בכנסת, שיולי אדלשטיין מהגר מרוסיה מכהן כיו"ר הכנסת ושרנסקי יכול להיות יו"ר הסוכנות.
יהודה גליק: כל כך הרבה דברים מדהימים קורים.
יהודה גליק: אל תשכחו לבקר אותנו לגבי הדברים הקטנים, אבל בואו נסתכל על הכול מנקודת מבט רחבה ותזכרו שהרבה דברים מדהימים קורים כאן.
יהודה גליק: ההגירה שתרמה רבות לישראל והקהילה היהודית מסביב לעולם מזכירים לנו כמה תמיכה אתם מעניקים לנו כל יום.
יהודה גליק: חברים, אמרתי הרבה פעמים שכל יהודי בישראל נהנה כל יום מחדש מתמיכת יהדות העולם כשהוא הולך למרכז הקהילתי, כשהוא הולך למרפאה או בכל מה שהוא עושה.
יהודה גליק: אז ננסה להזכיר לעצמנו כמה אנחנו זקוקים לכם, כמה אתם זקוקים לנו ואנחנו כגוף אחד נמשיך לעשות מאמצים לפתור את הבעיות ותאמינו לנו שאנחנו משתדלים לעשות את המיטב למרות שלפעמים אנחנו טועים.
יהודה גליק: אף אחד חוץ מאשתי ז"ל אינו מושלם.
פיליפ שיין: תודה.
פיליפ שיין: אני פיליפ שיין נשיא מועצת הרבנות (Rabbinical Assembly) ואני רוצה להחזיר אותנו לנושא העלייה.
פיליפ שיין: אני רוצה לומר לכם שבמשך 37 שנותיי כרב ההנאה הגדולה ביותר שלי היא לחתום על מכתבים לאנשים שעושים עלייה.
פיליפ שיין: חתמתי על 6 בשלושת החודשים האחרונים.
פיליפ שיין: אבל אני חייב לומר לכם שהאישה הצעירה האחרונה איתה נפגשתי לפני חודשיים, בזמן שחתמתי על המכתב שלה ונתתי לה אותו היא אמרה לי שהיא מקווה בחודשים הקרובים להתחתן עם אהובה שנמצא בישראל ואני אמרתי גוועלד, אמרתי לה שאני ברשימה השחורה.
פיליפ שיין: אני היחיד בחדר הזה שנמצא ברשימה השחורה, יש לי עמיתים שמתלוננים על זה שהם לא ברשימה השחורה, אבל אמרתי לה שאני חייב לשלוח אותה במורד הרחוב לרב האורתודוקסי שהיא מעולם לא פגשה.
פיליפ שיין: אני קברתי את סבה וסבתה של האישה הזו, אני מכיר את משפחתה במשך 40 שנה את כל הדורות.
פיליפ שיין: היא לא הכירה את סבה וסבתה, אבל אני הכרתי אותם ואני לא יכול להעיד שהיא יהודיה כדי שתוכל להתחתן כאן.
פיליפ שיין: אנחנו רוצים לעודד עלייה אבל זה מכשול בגלל שהיא ממש נעלבה שהיא צריכה לגשת לאדם זר לקבל מכתב.
פיליפ שיין: אני לא יכולתי לתת לה מכתב כי זה לא היה עוזר לה.
יהודה גליק: אתמול היה כאן הרב הראשי וצעקתי עליו בקול רם, שהרשימה השחורה הזו היא בושה לאנשים בישראל, בושה ליהדות, בושה לרבנות.
יהודה גליק: אנחנו עושים כמיטב יכולתנו על ידי השתתפות בהפגנות עם רבי לופשטין.
יהודה גליק: אחרי ההפגנות הרבנות הודתה שעשתה טעות והם טוענים שוב ושוב שאנחנו השומרים.
יהודה גליק: אני מבטיח לך שאני אעשה כל מה שאני יכול כדי שהרשימה השחורה תיעלם.
יהודה גליק: זו בושה וככל שהיא תיעלם מהר יותר זה יהיה יותר טוב.
שרן השכל: אתמול היה לנו דיון חשוב מאד שנוהל על ידי אברהם נגוסה.
שרן השכל: אני חושבת שהרבנות בישראל מרשה לעצמה לעשות דברים שהם לא באחריותה, אף אחד לא העניק להם מנדט להחליט לגבי יהודי העולם מי יהודי ומי לא.
שרן השכל: חוק השבות עוזר לנו להחליט כאן בארץ.
שרן השכל: הם פשוט החליטו על דעת עצמם והתחילו עם הקהילה הרפורמית והקהילה הקונסרבטיבית ועכשיו הם עוברים לקהילה האורתודוקסית.
שרן השכל: היה די ברור שזאת הסיבה שחלק מהאנשים אינם ברשימה, בגלל שבקהילה שלהם יש מהר"ת או בגלל שיש להם איזשהו דיאלוג עם הקהילה הקונסרבטיבית לצערי הרב.
שרן השכל: הבהרנו שזה משהו שלא נסכים עליו, הם ניסו להגיד שזו לא רשימה אמיתית אלא סתם רשימה ואמרנו להם שהם לא יכולים להכין רשימה ולפרסם אותה.
שרן השכל: אנחנו מתכוונים לעמוד על כך ולהיפגש איתם שוב ושוב כדי להבטיח שיסירו את כולם מהרשימה המגוחכת הזאת.
יהודה גליק: בבקשה יידעו אותנו.
יהודה גליק: כל אחד מכם, לגבי כל מכתב כל מסמך וכל עדות שלכם, במהירות האפשרית.
נחמן שי: יש גם קונצנזוס כללי גם בקואליציה וגם באופוזיציה לגבי חציית קווים.
נחמן שי: כולנו נמצאים באותו צד שתומך בהפעלת לחץ על הרבנות לבטל את הרשימה הזאת ולשכוח אותה.
נחמן שי: קשה לשמוע על רשימה שחורה לגבי רבנים יהודים.
שרן השכל: אני רוצה לומר משהו נוסף.
שרן השכל: דיברת על בירור יהדות כדי להוכיח שאתה יהודי.
שרן השכל: זה משהו שהתחיל רק בשנות ה- 90 וזה מעולם לא היה כך.
שרן השכל: כשאמי עשתה עלייה היית יהודי אלא אם כן הוכח אחרת, כיום כולם צריכים להוכיח שהם יהודים.
שרן השכל: זו משימה בלתי אפשרית.
שרן השכל: תודה לאל שזה לא היה ככה בשנות ה- 50 וה- 60, אחרת אף אחד לא היה עושה עלייה אחרי השואה.
אמיר שביב: אני חושב שזה מאד מעודד לשמוע את התגובה הזאת מחברי הכנסת.
אמיר שביב: אני חייב לציין שזאת מוסיקה לאוזניי.
אמיר שביב: אני רוצה להציג את בטי אהרנברג מהקונגרס היהודי העולמי (WJC).
בטי אהרנברג: תודה.
בטי אהרנברג: האם תוכלו לעדכן אותנו בקשר לעליית יהודי צרפת?
בטי אהרנברג: חברת הכנסת קסניה דיברה על אנטישמיות וגם בצעירותי, חבריי ואני התלהבנו מאד מרעיון העלייה מצפון אמריקה.
בטי אהרנברג: הייתי רוצה לדעת מהי הסטטיסטיקה לגבי העלייה מצפון אמריקה ומה אנחנו יכולים לעשות בצפון אמריקה כדי להגביר את ההתלהבות מהעלייה?
אברהם נגוסה: אנחנו יודעים שבשנתיים שלוש האחרונות גדלה ההגירה מצרפת.
אברהם נגוסה: אמנם יש עליות ומורדות מדי פעם, כתוצאה מהבעיות שיש שם וגם מהבעיות הנובעות מהמצב בארץ, אולם כפי שאנחנו יודעים, משנת 2015 ממוצע העולים נע בין 27,000 ל- 30,000 מהגרים בשנה.
אברהם נגוסה: ההגירה הרוסית היא בין 7,000 ל- 8,000 מהגרים בשנה יחסית לגודל האזור.
אברהם נגוסה: אני לא יודע במדויק את המספרים אבל אני חושב שזה בין 7,000 ל- 8,000 בשנה.
אברהם נגוסה: הוועדה הזאת עובדת ללא לאות בניסיון להקטין את הבירוקרטיה, בעיקר בעניין המעמד של יהודי צרפת במה שקשור לענייני תעסוקה.
אברהם נגוסה: זו הסיבה שהסרנו חלק מהמכשולים של הכרה בתארים שלהם, כמו למשל רופאי שיניים ורופאים, שינינו את החוקים המגבילים ואני מקווה שעכשיו יש שיפור שגם יעזור לנו לעצור את רוב היהודים מצרפת מלהגר לקנדה או ללונדון לפי המידע שקיבלנו ולכוון אותם לישראל.
אברהם נגוסה: זאת המציאות בכל מה שקשור להגירה הצרפתית.
נחמן שי: לאחרונה נשלחה משלחת של חברי כנסת במימון הסוכנות היהודית, לביקור בקהילה היהודית בצרפת וביקור זהה לזה ייערך בארה"ב ביחד עם JAFNA.
נחמן שי: זה חלק מתכנית חינוך חברתית שאנחנו מנסים לערוך בשיתוף עם חברי כנסת אחרים, במטרה להביא בפניהם את התמונה הכללית בכל מה שקשור ליהדות התפוצות.
נחמן שי: נפגשנו עם קבוצה של 25 יהודים מפריז שצריכים להגיע לארץ ושמענו על הבעיות שלהם.
נחמן שי: יש כיום בערך 25,000 יהודים שמגיעים מדי שנה מצרפת.
נחמן שי: המספרים ירדו קצת אבל אנחנו עושים מאמצים רבים להביא כמה שיותר יהודים לישראל.
נחמן שי: רובם, כדי לשמור על העסקים שלהם, ממשיכים לטוס לצרפת לעבודה בעוד משפחתם גרה כאן והם חוזרים כל סוף שבוע.
נחמן שי: יש כל מיני צורות לעלייה החדשה הזאת.
נחמן שי: המספרים עדיין משמעותיים אבל לא גבוהים כמו שהם היו לפני כמה שנים.
נחמן שי: גם ממשלת צרפת לא ממש מרוצה מהעניין, הם מנסים לשכנע אותם להישאר בצרפת.
בטי אהרנברג: ומה בקשר לצפון אמריקה?
יהודה גליק: אתה מכיר את המספרים מצפון אמריקה?
אברהם נגוסה: אני לא מכיר את המספרים המדויקים.
אברהם נגוסה: ארגון "נפש בנפש" עובדים על העניין, אבל אני לא יודע את המספר המדויק בשנה.
אמיר שביב: מר מלקולם הונליין.
מלקולם הונליין: אני רוצה לשאול מה הן הבעיות המרכזיות.
מלקולם הונליין: נחמן ואני כבר דיברנו על כך לפני הרבה שנים עם חברים נוספים על אבטחת הקהילה היהודית.
מלקולם הונליין: לנוכח העלייה באנטישמיות בנינו ביחד עם הפדרציה היהודית אמריקאית, JFNA, רשת קהילתית מאובטחת.
מלקולם הונליין: אבל אחד מהדברים החשובים שהכי חסר זה התיאום המלא כאן עם ההערכה המשותפת של הקואליציה הגלובלית נגד אנטישמיות, אבל זה לא קשור לביטחון.
מלקולם הונליין: אני מאמין שצריך לתת לזה עדיפות עליונה.
מלקולם הונליין: אנחנו מנסים לעשות זאת בארצות הברית בקרב כל הארגונים אבל אנחנו לא מתקרבים לכך כמו ארגון ה-CST באנגליה ובמקומות אחרים.
מלקולם הונליין: העובדה היא שניסינו כאן יותר מפעם אחת ליצור קואליציה משותפת, קואליציה עולמית כדי לעבוד על תיאום פעולות אבטחה.
מלקולם הונליין: אנחנו רואים שיש יותר בעיות אבטחה באירופה אבל גם בארצות הברית, בדרום אמריקה וכמעט בכל מקום וישראל לא מספקת תמיכה ותיאום פעולות.
מלקולם הונליין: אני שואל את הוועדה אם אתם יכולים להגדיל את שיתוף הפעולה.
מלקולם הונליין: לנו אין את האמצעים ואת המודיעין שיש לכם, אבל לכם יש הרבה מה לתרום.
מלקולם הונליין: אנחנו לא מבקשים שתבואו למדינה שלנו לעשות זאת, אבל אנחנו מבקשים מכם לשתף קהילות אחרות במידע שלכם כי אנחנו לא רוצים בעוד כמה שנים להסתכל אחורה ולהגיד היינו צריכים לעשות יותר.
יהודה גליק: אתה חושב שקיימת עלייה בסכנה ליהודי ארצות הברית?
מלקולם הונליין: אני חושב שקיימת עלייה בבעיות הביטחון של היהודים בכל מקום.
נחמן שי: נוסיף את הנושא לסדר היום של הוועדה ונראה מה אפשר לעשות.
אמיר שביב: טוב, אין לנו יותר זמן לשאלות.
אברהם נגוסה: אולי עוד הערה אחת לגבי השאלה שלך.
אברהם נגוסה: קיימנו בנושא הזה דיונים בוועדה הזו, הזמנו מנהיגים יהודיים מאירופה והזמנו גם חברי פרלמנט מממשלות שונות שמהם ביקשנו שלושה דברים: חינוך, חקיקה ואכיפת החוקים, זאת כדי לחזק את ביטחון הקהילה היהודית.
אמיר שביב: לא נשאר לנו הרבה זמן ואני רוצה להזמין את נשיא HIAS מארק הטפילד, להציג את דבריו בפני חברי הוועדה.
מארק הטפילד: שמי מארק הטפילד ואני הנשיא והמנכ"ל של HIAS שנוסדה לפני 140 שנה, מה שאומר שהיא מבוגרת פי שתיים ממדינת ישראל.
מארק הטפילד: במחצית הראשונה של חיי הארגון היינו צריכים לעבוד מאד קשה מכיוון שלא היה ליהודים בית משלהם.
מארק הטפילד: היום מדינת ישראל, ובמיוחד עבודתכם בוועדה זו עוזרת לנו להשלים את המשימה שלנו ולהתפתח מסוכנות שעוזרת לפליטים בגלל שהם יהודים לסוכנות שעוזרת לפליטים בגלל שאנחנו יהודים.
מארק הטפילד: לכן רציתי להודות לכם על מנהיגותכם, ואני רוצה להודות לחברי הכנסת על השתתפות
מארק הטפילד: כם היום ותרומתכם לדיון.
מארק הטפילד: תודה רבה.
מארק הטפילד: הענקת אות כבוד למנהיגות ליו"ר הוועדה.
אלכסנדר סמוקלר: אין ספק שלא צריך להציג את הנואם הבא, אולם כנשיא NCSEJ יש לי את הזכות הגדולה להציג אדם שיש לו קשרים אדוקים עם הארגון שלנו.
אלכסנדר סמוקלר: מערכת היחסים שלנו התחילה עוד מתקופת מסורבי עלייה ואסירי ציון, יולי אדלשטיין היה גם וגם.
אלכסנדר סמוקלר: הוא שהה 3 שנים בבית סוהר ורק חיכה לעשות עלייה, מה שלבסוף קרה בשנת 1987.
אלכסנדר סמוקלר: יולי אדלשטיין הוא חבר כנסת משנת 1996 ומשרת בכהונתו השנייה כיו"ר הכנסת.
אלכסנדר סמוקלר: הוא מחויב עמוקות לאיחוד הקהילה היהודית וחבר ותיק של ועידת הנשיאים.
אלכסנדר סמוקלר: קבלו בבקשה גיבור אמיתי של העם היהודי, יו"ר הכנסת מר יולי אדלשטיין.
יולי יואל אדלשטיין: תודה על ההקדמה, ברוכים הבאים לכנסת.
יולי יואל אדלשטיין: בתפקידי כיו"ר הכנסת אני רוצה לברך אתכם באופן רשמי.
יולי יואל אדלשטיין: חשוב לי מאד להיות אתכם – מלקולם, סטיבן, נואל, חברים.
יולי יואל אדלשטיין: אני מאד מעריך את העובדה שאתם מגיעים לארץ ונפגשים עם אנשים שונים, עם נבחרי ציבור ומומחים.
יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שאנחנו מאד אוהבים לדבר על זה שאנחנו משפחה יהודית שאמנם מפוזרת ברחבי העולם, אבל עדיין משפחה ואני חושב שכדי שזה לא יהיה רק סיסמה חשוב שנשמור על קשר אחד עם השני.
יולי יואל אדלשטיין: במשך הרבה זמן הייתה תוכנית מדור חיפוש קרובים בישראל, מחלקת מיוחדת באחד ממשרדי הממשלה לחיפוש קרובים.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו לא רוצים להגיע לזה.
יולי יואל אדלשטיין: היו מספיק נסיבות טרגיות אפילו בימי חיינו ומספיק סיבות שגרמו למשפחות להתפזר וללכת לאיבוד.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו חייבים להיות בקשר ולדון בנושאים ולעדכן אחד את השני.
יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שאתם לא צריכים עדכון שלי לגבי המצב בישראל.
יולי יואל אדלשטיין: כבר פגשתם רבים מעמיתי ושמעתם כל מיני דברים.
יולי יואל אדלשטיין: כל שנה אנחנו נפגשים וכל שנה אנחנו דנים בכל ההתפתחויות האחרונות בהם אני בטוח שהתעדכנתם.
יולי יואל אדלשטיין: יש לנו שכנים חדשים ואיזור ואנחנו צריכים להתמודד עם זה כל הזמן.
יולי יואל אדלשטיין: בכל מה שקשור לשיחות התיאום ראוי ראש הממשלה למילה טובה לגבי התיאומים שהוא מנסה לעשות עם מוסקבה לגבי נוכחותם בסוריה.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא בטוח שיש לנו את אותם מטרות אסטרטגיות, אבל בכל מה שקשור לטקטיקה ואם לשפוט לפי העובדה שלא היו היתקלויות בין הכוחות הפועלים באזור כל כך קטן זה מדבר בעד עצמו מבחינת תיאום טקטי.
יולי יואל אדלשטיין: כמו שאמרתי, גם בטווח הרחוק נצטרך להתמודד עם אתגרים קשים בכל מה שקשור לסוריה.
יולי יואל אדלשטיין: השכנים החדשים שלנו, שהם לא ממש חדשים אבל היום רואים אותם יותר – האיראנים, שזה סיפור אחר לגמרי.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא צריך לחזור על כל המצב המתמשך הזה.
יולי יואל אדלשטיין: הם החליטו להיכנס למרחב האווירי שלנו ודרך אגב זו הייתה מטרה מאד מוגדרת.
יולי יואל אדלשטיין: זו לא היה ניסיון לבחון אותנו, זו הייתה משימה ותודה לאל שהמטוס זוהה והופל על ידי חיל האוויר הישראלי.
יולי יואל אדלשטיין: וכרגע אנחנו מנהלים קמפיין בינלאומי כדי להסביר את הדברים הכול כך ברורים לנו.
יולי יואל אדלשטיין: האיראנים נמצאים כאן כדי להביא לחוסר יציבות והמצב גרוע גם כן בלעדיהם.
יולי יואל אדלשטיין: המאמצים שלהם מופנים ליצירת כאוס מוחלט באיזור.
יולי יואל אדלשטיין: כבר נאמר שהאויב של האויב שלי הוא חברי ולפתע חלק מהארצות באזור הבינו הרבה יותר טוב שישראל היא חלק מהפתרון ולא חלק מהבעיה במזרח התיכון.
יולי יואל אדלשטיין: לכן, הקשרים שלכם ואני מבין שביקרתם במדינות השכנות, אבל אני מאמין שבמצב המסוכן הזה מבחינה צבאית יש אפשרויות.
יולי יואל אדלשטיין: כמו שאומרים, בכל משבר יש אפשרויות והזדמנויות ואני מקווה שנוכל להשתמש בכמה מההזדמנויות האלה, לי עצמי יש קצת ניסיון בנושא הזה.
יולי יואל אדלשטיין: יש אנשים באזור הזה שהם יותר פתוחים לשוחח עם הישראלים, לשתף דברים עם הישראלים.
יולי יואל אדלשטיין: לרוע המזל העולם נמצא בתוהו ובוהו בו מתרחשים אירועים רגישים יותר, בעיקר בכל מה שקשור לביטחון.
יולי יואל אדלשטיין: אני יכול לומר שיותר קשה לשתף תוכנה בין חברי פרלמנט המטפלים באווירה תרבותית אלימה, חינוך או כיוצא בזה מאשר ועידות סגורות הדנות בנושאים ביטחוניים.
יולי יואל אדלשטיין: אבל כאדם אופטימי אני בטוח שנגיע לשם במוקדם או במאוחר.
יולי יואל אדלשטיין: אני רוצה לגעת בעוד כמה נושאים.
יולי יואל אדלשטיין: ראשית אני מאד גאה שאנחנו כבר לא אומה בפני עצמה, אבל אני חייב לומר שלראש הממשלה מגיעה מילה טובה על כך שהוא משקיע הרבה במעמדה הבינלאומי של ישראל וגם אנחנו בכנסת ובפרלמנט משתדלים לתרום את חלקנו.
יולי יואל אדלשטיין: אני חייב לציין שרק בחודש שעבר קיימנו ועידה בה השתתפו חמישה דוברים מחמישה פרלמנטרים שונים באפריקה שהתארחו בכנסת בו זמנית.
יולי יואל אדלשטיין: לצערי היו כמה ביטולים של הרגע האחרון מסיבות טכניות ולא פוליטיות וזו הייתה ועידה מאד מוצלחת בה נעשה שיתוף של הפרקטיקות הכי טובות ונוצר שיתוף פעולה אותו נמשיך לבנות.
יולי יואל אדלשטיין: ישנה שם דרישה מתמשכת למשלחות פרלמנטריות בנושאים שונים מביטחון פרלמנטרי, שהוא מאד רלוונטי במדינות מסוימות, ועד חקיקה, שיתוף פעולה פרקטי, חקלאות וכו'.
יולי יואל אדלשטיין: אני יכול לומר היום בגאווה שבפעם הראשונה מזה 70 שנה מתקיימת ועידה שתי קומות מעלינו בה משתתפים 28 מומחים מפרלמנטרים שונים ברחבי העולם.
יולי יואל אדלשטיין: פקידים, מזכ"לים, מנכ"לים מכל הארצות משתתפים וועידה הזו ואני חייב לציין שזה מחזה מדהים.
יולי יואל אדלשטיין: נאמתי בפניהם לפני שעה בערך ואני חושב שבכל מה שקשור לשיתוף פעולה פרלמנטרי אפשר לקבל את כל מה שיש לישראל להציע מבחינת יוזמה זה מאד מחמיא לראות את הבעות הפנים של רבים מהם כשהם למדו שלמרות שהפרלמנט שלנו הוא הכי צעיר בעולם הוא המוסד המוביל בישראל בכל מה שקשור להעסקת נכים, המוסד שרק לפני כמה חודשים הפך להיות המוסד הכי שקוף במדינת ישראל.
יולי יואל אדלשטיין: שוב, כל הדברים הללו נראים כמובן מאליו עבורנו אבל היוו חדשות לכל הנציגים שביקרו כאן.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מדברים על שיתוף פעולה עם מעצמות וממש עכשיו היה יום השואה.
יולי יואל אדלשטיין: ימי זיכרון מיוחדים נערכו בעשרות פרלמנטים ברחבי העולם.
יולי יואל אדלשטיין: ללא העזרה של מומחים בפרלמנטים האלה זה כנראה לא היה קורה, לכן עבורי זה לא פחות חשוב מלבנות יחסים טובים עם הרבה עמיתי ברחבי העולם.
יולי יואל אדלשטיין: דרך אגב, האנשים שנמצאים שם בזמן שהדובר מדבר זו במה מעולה עבורנו.
יולי יואל אדלשטיין: עוד מילה לגבי אירוע נוסף שחלק
יולי יואל אדלשטיין: כם אולי ראיתם וכולכם מכירים אותו – הנאום ההיסטורי של סגן נשיא ארצות הברית מייק פנס כאן בישיבת כנסת.
יולי יואל אדלשטיין: אגיד משהו מנקודת המבט שלי.
יולי יואל אדלשטיין: בעקבות היכרותי עם מייק פנס לא הופתעתי מנאומו הפרו ישראלי.
יולי יואל אדלשטיין: לא הופתעתי בצורה חיובית מאמירות החזקות של סגן הנשיא.
יולי יואל אדלשטיין: אני שמתי לב למשהו אחר.
יולי יואל אדלשטיין: הנאום נגע בכמה נושאים.
יולי יואל אדלשטיין: בכל פעם שסגן הנשיא דיבר על ירושלים ולהעביר את שגרירות ארצות הברית לירושלים, 90% מחברי הכנסת, מהקואליציה ומהאופוזיציה, עמדו ומחאו לו כפיים.
יולי יואל אדלשטיין: חוץ מהרשימה הערבית המאוחדת ומרץ, כל שאר המפלגות כולל יש עתיד עמדו ומחאו כפיים.
יולי יואל אדלשטיין: בכל פעם שהוא דיבר על איראן והסכנה הגרעינית, 90% מחברי הכנסת עמדו ומחאו לו כפיים.
יולי יואל אדלשטיין: היה ניסיון למחות על ידי כמה מחברי הכנסת, אבל רובם עמדו ומחאו כפיים כדי לתת כבוד לסגן הנשיא.
יולי יואל אדלשטיין: בפגישתנו לאחר הנאום אמרתי לסגן הנשיא שמבחינתי זו קריאה לפעולה בגלל שאנחנו מדברים הרבה על הזדמנויות היסטוריות שיש לנו כרגע, חלון הזדמנויות כפי שהוצג על ידי עמדת ארצות הברית.
יולי יואל אדלשטיין: ישנן שתי דרכים להתמודד עם זה.
יולי יואל אדלשטיין: זוהי הזדמנות היסטורית, בוא ננסה לתפוס מה שאנחנו יכולים, זאת ההזדמנות שלנו.
יולי יואל אדלשטיין: הכול מבוסס על קונצנזוס רחב בישראל.
יולי יואל אדלשטיין: אם נחפש היטב נוכל למצוא עוד מספר נושאים עליהם יש קונצנזוס גדול מאד בקואליציה ובאופוזיציה.
יולי יואל אדלשטיין: אין לי כרגע הצעות פרקטיות אבל אני חושב שאם אנחנו רוצים להשיג משהו בשנה הקרובה מבחינה בינלאומית, אזורית או גלובלית אנחנו קודם כל צריכים לבדוק מהם הנושאים שזוכים להסכמה של רוב נבחרי הציבור בכנסת, כלומר של הציבור הרחב בישראל ואז לנסות לעבוד עליהם עם הממשל האמריקאי כדי לקדם אותם.
יולי יואל אדלשטיין: אני עדיין זוכר את התמונה הגרפית שאין הפרדה בין הספסלים של הקואליציה והאופוזיציה – בשבילי זה היה מדהים.
יולי יואל אדלשטיין: הנושא האחרון אותו אזכיר זה נושא שכולנו מכירים.
יולי יואל אדלשטיין: לעתים קרובות בזמן האחרון זהו חלק מסדר היום.
יולי יואל אדלשטיין: אני מדבר על היחס של ישראל ליהדות התפוצות ואפשר לומר זאת בצורה של סיסמה.
יולי יואל אדלשטיין: לרוע המזל אני לא יכול לדווח על שינויים רבים.
יולי יואל אדלשטיין: אני מדבר על לפני שנה או שנתיים ובחלק מהמקרים הנושא לא השתנה, בהחלט נושא הכותל וחוסר בפתרונות למצב שם.
יולי יואל אדלשטיין: כולנו מגיעים מעמדות שונות אבל אין ספק שיש שם בעיה.
יולי יואל אדלשטיין: כל מה שקורה עכשיו והממשלה גוררת את רגליה בכל מה שקשור למציאת פתרון ושוב, באופן כללי אני לא אוהב את מה שעלול לקרות שההחלטה תיעשה על ידי בית המשפט במקום שנציגי העם יחליטו לגבי הפתרון.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא חושב שזו התפתחות טובה למדינת ישראל, שכל אחד יכול ללכת לבית המשפט או לבג"צ ולקרוא תיגר על החלטות הממשלה.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא חושב שתהיה סיבה לקרוא תיגר על ההחלטה אם היא תיעשה על ידי הממשלה.
יולי יואל אדלשטיין: אומר משהו אישי כי כולנו חברים טובים כאן.
יולי יואל אדלשטיין: השורה התחתונה שלי תמיד הייתה שאתם אלה שצריכים לקחת את האחריות, לבקר יותר בכנסת, לדבר עם חברי כנסת, לדבר עם שרי הממשלה, להסביר את המצב, את המורכבות, את מבנה יהדות התפוצות וכו'.
יולי יואל אדלשטיין: ואני עדיין עומד מאחורי המילים האלו.