GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גל יעקבי: לגבי המשתתפים שלא עוברים הכשרה מקצועית משמעותית, יש פערים בקרב הידע הבסיסי שאיתו מגיעים המשתתפים.
גל יעקבי: לא לכולם זה מתאים מבחינת היכולת לצאת עכשיו ללימודים לתקופה ארוכה ולהשתכר פחות בתקופת הלימודים.
גל יעקבי: לפעמים יש אנשים שזה לא מתאים להם מבחינה כלכלית.
גל יעקבי: יש אנשים שזה לא מתאים להם מבחינת היכולת הבסיסית, אולי קודם צריכים לעשות מכינות ודברים כאלה, ויש גם כאלה שכבר עברו הכשרות מקצועיות או אפילו לימודים אקדמיים ולא עובדים במקצוע שאותו הם למדו.
גל יעקבי: לכן יש כל מיני כלים מגוונים שאנחנו מפעילים בתוך התכנית שלנו.
גל יעקבי: מי שלצורך העניין עשה תואר ולא עובד במקצוע שאותו הוא למד, אין מה לעשות לו הכשרה מקצועית ואין מה לשלוח אותו, וזה חלק מהמשתתפים שמגיעים אלינו לתכנית.
גל יעקבי: לכן הנושא הזה של הכשרה מקצועית לא מתאים ל-100% מהמשתתפים בתכנית.
גל יעקבי: לגבי השאלה האחרונה ששאלת, לגבי כמות המשתתפים, ה-1,520 זה המשתתפים הנוכחיים, אנחנו הגענו לפריסה מלאה של 100% בתכנית רק בחצי השנה האחרונה ולכן יש לנו עוד שנתיים לתכנית לפחות במתכונת הנוכחית, אנחנו מאמינים שלכל הפחות נכפיל את המספר של המשתתפים בתכנית.
גל יעקבי: ברור שזה לא מכסה את כל בני הקהילה, זה גם לא צריך לכסות את כל בני הקהילה אבל מול טלל אנחנו באמת מדברים על איך אנחנו יכולים להגדיל את המספרים האלה ולהגיע ליותר אנשים.
גל יעקבי: צריך גם להגיד, זרוע העבודה עושה עוד פעולות שקשורות להכשרה מקצועית שהם לא חלק מהתכנית.
גל יעקבי: דיברנו קודם על משרד החינוך שאנשים צריכים לצרוך שירותים בתוך הקהילה באופן כללי.
גל יעקבי: זה נכון לגבי עולם העבודה גם כן.
גל יעקבי: יש כל מיני תכניות, אולי פחות תפורות, אולי פחות נדיבות מבחינת השירותים שניתנים, אבל יש גם פעולות שאפשר לתת בקהילה ומשתתפים יכולים ללכת לשירות התעסוקה ולקבל שירותים, יכולים ללכת למרכזי הזדמנות, למרכזי צעירים ולקבל כל מיני פעולות וכלים שקשורים לתעסוקה.
גל יעקבי: אנחנו מדברים רק על המספרים שראינו בתכנית שלנו שאנחנו מנהלים במסגרת התכנית הזאת.
אברהם נגוסה: יש שאלה מהממ"מ.
אברהם נגוסה: תעני גם לגבי התקציב.
גל יעקבי: אני לא מכירה את המספר הזה, אני יכולה לדון על זה עם אלירן או עם טלל, ה-1 מיליון שקל שהוחזר לא מוכר לי.
טלל דולב: לא הוחזר 1 מיליון שקל, הוחזר 116,000 שקל.
אברהם נגוסה: תשאלי את השאלה.
נורית יכימוביץ': אני חוקרת במרכז המחקר והמידע של הכנסת.
נורית יכימוביץ': הייתי שמחה אם טלל גם תשמע את השאלה כי זו שאלה מהתחום המתכלל.
נורית יכימוביץ': בקשר לממשק או לפיצול בדרך בין הכשרה מקצועית לבין השכלה אקדמית.
נורית יכימוביץ': האם מישהו שמחפש את דרכו המקצועית כרגע, נחשף גם לאופציות המקצועיות וגם לאופציות אקדמיות באותה מידה.
גל יעקבי: איזה כיף ששאלת את השאלה הזאת.
טלל דולב: איך היא הרימה לנו להנחתה.
טלל דולב: את רוצה לענות או שאני?
גל יעקבי: בשמחה.
גל יעקבי: עשינו שתי פגישות עד כה של התכנית שלנו יחד עם התכנית הישגים ובנינו מתווה למשתתף שמגיע למרכז צעירים, מה התהליך שנעשה איתו, אם הוא מעוניין להגיע להכשרה מקצועית מראש, ישר הולך לתכנית הישגים, להכוון להשכלה גבוהה.
גל יעקבי: אם הוא לא יודע מה הוא רוצה, והוא רוצה להגיע לתכנית שלנו, הוא מגיע לתכנית שלנו ובמידה ובמהלך הדרך אנחנו מגלים שהאדם מעוניין בהכשרה מקצועית, שני הרכזים נפגשים יחד עם המשתתף ומחליטים באיזה מהתכניות הוא מקבל סל שירותים נדיב יותר ונכון יותר לטובת המקצוע הספציפי שאותו הוא רוצה ללמוד ומחליטים ביחד לאן המשתתף הזה הולך.
נורית יכימוביץ': תודה.
אברהם נגוסה: אני חייב לעבור למשרד הכלכלה והתעשייה.
אברהם נגוסה: תנסי לדבר בתמצית.
הדר וינטר גולן: אני ממשרד הכלכלה.
הדר וינטר גולן: אני אשלים את הצד השני שגל דיברה עליו.
הדר וינטר גולן: כשבנינו את התכנית מצאנו באמת פערי שכר גדולים של יוצאי אתיופיה ולכן הדגש שלנו לא היה באמת רק להכניס לשוק העבודה אלא ליצור משרות איכותיות בשכר גבוה, שיהוו קטר.
הדר וינטר גולן: אחד הדברים ששמנו עליו דגש היה יזמות, זה עלה בצורה מאוד חזקה משיתוף הציבור שעשינו ואני אתייחס כאן לשני דברים שאנחנו עושים במסגרת התכנית.
הדר וינטר גולן: הראשון זה ליווי של עסקים קטנים ובינוניים של יזמים ובעלי עסקים, צריך לומר שעד התכנית בעצם מרבית היזמים קיבלו סיוע ממשרד העליה והקליטה ולמעשה בזמן ההקמה, התחלנו להקים את התכנית כבר בשנת 2016, שמנו דגש על שיווק כדי שידעו שיכולים לבוא אלינו, יש לנו רכזים שעובדים בשטח ויוצרים הרבה קשרים, גם עם עמותות, גם עם רשויות מקומיות, גם עושים כנסים כדי להציג את הכלים.
הדר וינטר גולן: אנחנו הצבנו יעד לסייע ל-100 יזמים ובעלי עסקים בשנה, עברנו אותו בצורה משמעותית, סך הכל בשנתיים האחרונות אנחנו עומדים על בערך 150% גם בכמות המשתתפים וגם תקציבית.
הדר וינטר גולן: השנה הייתה לנו הצלחה שלא היה קל להגיע אליה בהקשר של תימרוץ מעסיקים להעסיק יוצאי אתיופיה בשכר גבוה ובמשרות איכותיות, במקצה שעשינו בשנת 2017 בעצם אנחנו החלטנו לתת סיוע עבור 83 משרות.
הדר וינטר גולן: צריך להסביר קצת את המספרים, הצבנו יעד של 100 ואנחנו עומדים על 83, אבל למעשה זו הצלחה יתרה מכיוון שהשכר שהוצע היה שכר גבוה מזה שאנחנו הצבנו כמינימלי.
הדר וינטר גולן: אפשר לראות את זה גם בתקציב שאנחנו מקצים שהוא גבוה ממה שתכננו ומבחינתנו זו הצלחה מאוד מאוד גדולה.
הדר וינטר גולן: זה בהקשר של ההצלחות.
הדר וינטר גולן: אני אציג גם אתגר שרציתי לדבר עליו, האתגר שלנו הוא ליצור את החיבור בין אותם מעסיקים שאנחנו רוצים שיעסיקו במשרות איכותיות ובשכר גבוה ובין אותם עובדים שהם עובדים חדשים, זה כמובן לא עובד שנמצא במקום תעסוקה, זה רק עבור משרות חדשות.
הדר וינטר גולן: אז אנחנו עובדים על זה גם עם הצוות של טלל וגם נפגשנו עם עמותות ועם נציגי ציבור, איך אנחנו יוצרים בצורה טובה את הקישור הזה כדי שבאמת נצליח לעמוד ביישום של התכנית.
אברהם נגוסה: לא ברור לי פה, אנחנו יודעים שהשר ערך כינוס בקרית אונו, השתתפתי בו, הוא הכריז על 10 מיליון שקל לעידוד יזמים בקרב יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: זה נעשה ב-2017.
הדר וינטר גולן: בספטמבר.
הדר וינטר גולן: נכון.
אברהם נגוסה: אני רואה פה סיוע ל-100 יזמים ובעלי עסקים בשנה, בעלות של 0.88 מיליון ₪.
אברהם נגוסה: והיעד, מה שציינתם פה, התוצאה – סיוע ל-169 יזמים ובעלי עסקים ב-2017 בעלות של 1.1 מיליון ₪.
אברהם נגוסה: את אומרת לי שמתוך 10 מיליון רק 1.1 מיליון ניצלתם ל-169 יזמים?
אברהם נגוסה: זה מה שאת אומרת בדיווח?
הדר וינטר גולן: לא, צריך להבחין.
הדר וינטר גולן: מה שהצגתי פה זו הפעילות של מערך המעוף שזה בעצם סניפי השטח שמלווים יזמים ובעלי עסקים.
הדר וינטר גולן: אתה מדבר על קרן שבאמת גם מופעלת על ידי הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים שהוקמה - - -
אברהם נגוסה: לא, אני לא נכנסתי - - -
הדר וינטר גולן: אני רק אומרת שהסכומים שאתה רואה פה הם לא נגזרים מהסכום של ה-10 מיליון שאתה מדבר עליו, אלה סכומים אחרים.
הדר וינטר גולן: בעצם ה-10 מיליון זו קרן שתפעל במשך חמש שנים, כלומר אנחנו עומדים על קצת יותר מחצי שנה של הפעילות שלה וגם שם, זה לא שהסכומים, אנחנו לא עברנו את המיליונים, אבל זה גם משהו שאנחנו מאמינים - - -
אברהם נגוסה: כמה נוצל?
אברהם נגוסה: כמה יזמים קיבלו?
הדר וינטר גולן: קיבלו, אושרו שבע בקשות בהיקף של קצת יותר מחצי מיליון שקלים עד אפריל, אבל אנחנו מאמינים שזה משהו באמת שילך ויגדל, זה רק הושק וזה יהיה על פני חמש שנים.
הדר וינטר גולן: אבל זו פעילות שהיא נפרדת מהפעילות שמוצגת כאן.
אברהם נגוסה: איך אתם מפרסמים את זה לאנשי הקהילה היזמים כדי שיבואו ויבקשו או יגישו את הבקשה?
הדר וינטר גולן: בכמה דרכים.
הדר וינטר גולן: קודם כל גם באמצעות סניפי המעוף שפזורים בכל רחבי הארץ, הם לא ייעודיים ליוצאי אתיופיה אבל הקרן משווקת שם.
הדר וינטר גולן: מעבר לזה, הקרן פועלת בשיתוף פעולה גם עם קורקט וגם עם איפלה שהם אחראים בין היתר על השיווק של הקרן יחד איתנו.
הדר וינטר גולן: אני מקווה שעוד חצי שנה, אולי אפילו שנה נראה שהפעילות תגדל, אבל זה לחלוטין עדיין בשלב השיווק שלה וראשית צעדיה בחצי השנה הזאת.
אברהם נגוסה: אנחנו נעבור למשרד הרווחה והשירותים החברתיים.
דפני מושיוב: בגדול התכנית פועלת, אנחנו אבל היום מסתכלים באמת גם על המדיניות בראיית הרוחב וראייה של היום שאחרי התכנית, איך הדברים ישתנו וישתפרו לאורך הדרך.
דפני מושיוב: אני חושבת שהאתגר הגדול שלנו זה באמת להגיע למצב שבו יוצאי אתיופיה יהיו במרכיבים האחוזיים בדומה לכלל האוכלוסייה, אנחנו דואגים בעיקר להפחית את מספר הרשומים בשירותי הרווחה ולאורך השנים התהליך הזה פועל.
דפני מושיוב: אנחנו בצעד עם הרבה מאוד דאגה התייחסנו לנושא של ההוצאה של ילדים יוצאי אתיופיה, שזה אחד האתגרים הגדולים שלנו והתחלנו בפגישות גם עם הרשויות, גם עם איסוף הנתונים ואנחנו מתחילים בתהליך של למידה עם הרשויות כדי לבחון יותר לעומק, להבין מה קורה, לתת יותר כלים רחבים יותר כדי באמת לעשות שינוי ולעקוב אחרי הנתונים האלה בשנים הבאות ובכלל.
דפני מושיוב: אנחנו עובדים מאוד בנושא של שילוב המשפחות שיש להן סוג של בעיה בתוך המסגרות האוניברסליות.
דפני מושיוב: דוגמה, אחד הדברים שמהווה עבורנו אתגר זה שילוב של משפחות בתחנות לטיפול משפחתי.
דפני מושיוב: אחד הדברים שאנחנו רואים זה שיש מיעוט של עובדים סוציאליים שהתמחו ויש להם את ההסמכה לטיפול משפחתי זוגי ביחד עם משרד העבודה בקטע הזה.
דפני מושיוב: זאת אומרת הזרוע השנייה.
דפני מושיוב: אנחנו כנראה ניתן מלגות לאנשים שיירשמו לטיפול משפחתי כי הלימוד הזה הוא לימוד יקר ואנחנו חושבים שחשוב לתת חלק מהמלגה כדי שאנשים יוכלו ללמוד ובסופו של דבר להשתלב בתחנות לטיפול ויוכלו לתת את הטיפול למי שחושב ורוצה לקבל אותו.
דפני מושיוב: בדרך הזאת נראה שתהיה גם עליה בשנים הקרובות בתפקידי איכות בתחום העבודה הסוציאלית של עובדים יוצאי אתיופיה.
דפני מושיוב: לשאלתך לגבי הניצול התקציבי, אחד הדברים זה שבאמת 2017 הייתה - - -
אברהם נגוסה: 37%.
דפני מושיוב: לא בוצע, אבל ה-63% כן בוצע.
דפני מושיוב: מתוך העובדה שאתה יודע שלוקח זמן להגיע למשפחות, ליצור את האמון, להבנות את תהליך ההתערבות, זה לוקח זמן.
דפני מושיוב: זו הייתה שנה של התארגנות.
אברהם נגוסה: הבנתי אבל מה עשיתם כדי שלא נאבד את ה-7 מיליון שקל.
דפני מושיוב: זה בעודף מחויב, זה חזר.
אברהם נגוסה: הגשתם את הבקשה לאוצר וזה מסודר?
אברהם נגוסה: נעבור למשרד החינוך.
עירית בירן: אנחנו נדבר בשתיים, אני מדברת על המינהל הפדגוגי ואחר כך גילי דנה תדבר על הנוער והצעירים.
עירית בירן: הנושא הראשון שאנחנו רצינו להביא ולציין אותו הוא נושא של המצטיינים והמחוננים.
עירית בירן: אנחנו במאמץ מאוד מרוכז הצלחנו להגדיל בכל התכניות של מחוננים ומצטיינים שיש לנו בארץ את כמות בני הקהילה המשתתפים, בעבודה מרוכזת מול מנהלי בתי ספר, לקבל נתונים, מול ההורים לשכנע אותם לשלוח את הילדים, להביא את הילדים.
עירית בירן: אנחנו רואים שעברנו את היעד שהצבנו לתכנית לארבע השנים האלה ואנחנו נצטרך לשנה הבאה לקבוע יעד חדש יותר גבוה, כי בעצם אנחנו רוצים להגיע למצב שאנחנו באמת עומדים, אם הצלחנו בשנתיים להגיע למה שהגענו, לעלות למספרים יותר גבוהים וזה היה מאוד חשוב לציין את זה, זו ממש קפיצה יפה.
אברהם נגוסה: 1,770 משתתפים?
עירית בירן: הם משתתפים, הם מגיעים, אנחנו עוקבים לראות שהם באמת מגיעים.
עירית בירן: לא שהגיעו פעם-פעמיים אלא שלכל שבוע הם מגיעים לפגישות כפי שמתוכנן, ויש מעקב.
עירית בירן: לקחנו מישהי שעושה עבודת מעקב ארצית, היא בודקת מול הישובים.
עירית בירן: זאת אחת התכניות למשל שקשה לרשויות לדעת כי בעצם הרחבנו תכניות לכולם ואז הם לא יודעים אם זו תכנית של החלטת הממשלה או לא, הם יודעים שבישוב יש עוד קבוצות.
עירית בירן: הרעיון הוא שזה אינטגרטיבי, זה מעורב, אין קבוצות נפרדות, זה חלק מהעסק ואז יכול להיות שקבוצה אחת עובדת עם עשרה ילדים וקבוצה אחרת עובדת עם שלושה ילדים, אבל הרעיון הוא שבכל הקבוצות איפה שהילדים חיים ואיפה שהם לומדים, לשם לגייס אותם, לשם לעשות עבודה וטיפוח המצוינות.
דנה גורדון שושני: איך נקראת התכנית?
עירית בירן: זה מספר תכניות, זה קשור לנושא של מצוינות ומחוננים.
עירית בירן: זה אגף אצלנו במשרד והוא לקח את זה כמשימה ויש לנו הצלחות מאוד יפות.
עירית בירן: כתובות שם שמות התכניות השונות.
אברהם נגוסה: תסבירי את הגרף.
אברהם נגוסה: עליה במספר - - -
עירית בירן: הגרף הראשוני זה מה ששמנו בהחלטת הממשלה.
עירית בירן: זה מה שישבנו אז בהחלטת הממשלה.
עירית בירן: שמנו את - - -
דנה גורדון שושני: באיזה גילאים?
עירית בירן: זה מא'-יב'.
עירית בירן: כל התכניות את רואה שמופיעות כולן שם.
אברהם נגוסה: היעד שלהם זה 1,720.
עירית בירן: שמנו להשנה 1,187 תלמידים לשנת הלימודים הזאת, הגענו למעל היעד ושמנו לשנה האחרונה 1,500 תלמידים אבל אנחנו נגיע ליותר.
עירית בירן: מי שרוצה לראות איזה תכניות, זה כתוב.
עירית בירן: הנושא הבא הוא נושא הבגרויות, זה קצת עמוס אבל אני אסביר.
עירית בירן: אנחנו שמנו כיעד לסגור את הפער בין הזכאות לבגרות והזכאות האיכותית לבגרות לדוברי עברית.
עירית בירן: זאת אומרת הפרדנו בין הנתונים שיש לנו שהם כלל ילדי ישראל כי יש לנו כל מיני קבוצות, אלא אמרנו שהם צריכים להיות דומים לדוברי עברית ומה שזיהינו שאנחנו התקדמנו מאוד יפה השנה לעומת שנה שעברה ולפני שנתיים אבל יש לנו פער עד סוף התכנית כרגע בין הקבוצה של דוברי עברית בסביבות 10%, אנחנו מקווים שבשלוש השנים הקרובות, אם האוצר ייתן לנו את הכסף מלא, שאנחנו בשלוש השנים הקרובות נגיע למעבר לסגירה לראות שבאמת אנחנו רואים את הילדים.
עירית בירן: אנחנו בעבודה ממוקדת בית ספר עם חידוד האחריות על מנהלי בתי הספר.
עירית בירן: חלק מהמנהלים היו רגילים שהתכניות המלוות הן אחראיות לתוצאות, אנחנו עכשיו עובדים ואומרים הצוות אחראי, בית ספר אחראי בשוטף שלו והתכניות הנוספות הן רק לתת עוד כתף ועוד עידוד ועוד עזרה.
עירית בירן: אנחנו רואים שזה עובד, אנחנו חושבים שאם הצלחנו כאן, אנחנו נעשה מאמץ מאוד דומה ונדווח על זה בהמשך.
עירית בירן: גם בחינוך היסודי מול המיצ"בים ששם אנחנו גם נצטרך לעבוד פר בית ספר.
עירית בירן: מנהל יקבל את הנתונים ונצטרך לעקוב ברמה פרטנית, אני מקווה שיהיו לנו תוצאות יפות כמו שיש לנו כאן שהשגנו.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול, העניין של החינוך לתפוס את הילדים בגיל צעיר, ביסודי, לבנות ולחזק אותם מבחינה פדגוגית זה יחסוך לנו כסף להשקיע בתיכון ובביניים.
אברהם נגוסה: האם התכנית הזאת נותנת דגש ביסודי?
עירית בירן: התכנית גם עושה, בתכנית הזאת יש לנו גם עבודה ממוקדת ביסודי, אנחנו זיהינו בסך הכל 200 בתי ספר שבהם יש קבוצות גדולות של ילדים.
עירית בירן: הסתכלנו על כל בית ספר שיש בו מעל 20 תלמידים בני הקהילה שלומדים בו.
עירית בירן: אנחנו בכוונה מסתכלים, אנחנו רוצים שבית הספר ייקח אחריות מלאה וייתן להם את המקום הטוב ביותר בתוך בית הספר.
עירית בירן: זה חלק מהעבודה מול המנהלים, נציג את זה בהמשך.
עירית בירן: זה תהליך, אנחנו עוד לא ראינו תוצאות במיצ"ב של שנה שעברה.
עירית בירן: המיצ"ב של השנה נעשה החודש.
עירית בירן: אנחנו נצטרך לדווח לכם בהמשך אבל אנחנו מנסים לעבוד מאוד ממוקד פר בית ספר ששם צוות בית הספר ייקח אחריות על התהליך.
עירית בירן: יש בתי ספר שצריך לטפל בכל בית הספר.
עירית בירן: כל בית הספר יש מקומות שכל בית ספר הנתונים שלו חלשים - --
אברהם נגוסה: קידום הנוער זה בתחום שלך?
עירית בירן: כן.
עירית בירן: אני תיכף אדבר על זה.
אברהם נגוסה: ראיתי, אתה רוצה לשאול אחרי שהיא תסיים?
דן פוטרמן: זה מתייחס למה שאמרת עכשיו לגבי היסודי.
דן פוטרמן: אני מנכ"ל מרכז ישראלי לחדשנות בחינוך.
דן פוטרמן: קודם כל אני רוצה לברך על השותפות ההדוקה עם משרד החינוך.
דן פוטרמן: אנחנו פועלים ב-23 בתי ספר בשותפות מלאה, עם תכנית שמקיימת פדגוגיה ממוקדת והפדגוגיה נחוצה ביותר לתלמידים בני העדה האתיופית.
דן פוטרמן: תכנית הוליסטית מקיפה שמשקיעה להתמודד עם חסכים בשפה וכישורי לומד ואנחנו בניגוד למה שנאמר כאן שבודקים את בתי הספר שמיישמים את התכנית שלנו במלואה, אנחנו רואים התקדמות נורא מרשימה בציוני המיצ"ב.
דן פוטרמן: לצערי המגבלה של תקציב מונעת מאתנו להגיע ליותר בתי ספר.
דן פוטרמן: אם כן, יש תכנית שמצליחה, תכנית שמקיפה ומהניסיון הרב שאנחנו יודעים, לבוא לבית ספר להגיד להם לקחת אחריות, אבל בבית הספר לא יודעים איך לקדם את התלמידים האלה וזה לא מספיק, צריכים להביא את הכלים, צריכים להביא את המשאבים, צריכים להביא את התמיכה המקצועית כדי להשיג את היעד הזה.
דן פוטרמן: אני אוסיף שהוצאנו עכשיו ספר עם ידיעות ספרים ש-30% מהסיפורים כאן נכתבו על ידי תלמידים בני העדה האתיופית.
דן פוטרמן: זה עוד סוג של העצמה של תלמידים והורים.
דן פוטרמן: יש תכנית שמצליחה ואנחנו שנים מבקשים שירחיבו את התקציבים ובמקום זה רוצים לדלל את התקציבים.
אברהם נגוסה: תתייחס מה - - -
דן פוטרמן: שאלת על מצ'ינג - - -
אברהם נגוסה: גם הם מביאים את ה-50%.
דן פוטרמן: אנחנו מביאים 75%.
דן פוטרמן: כל שקל שהמשרד שם, אנחנו מביאים 3 שקלים.
עירית בירן: מה שלא אמרת שהתכנית גם נותנת ליווי ארגוני למנהלי בתי הספר להסתכל על 100% הילדים ולא רק בני הקהילה, כך שהיא תכנית שעומדת בקריטריונים שלנו.
עירית בירן: נכון שהתורמים שלך רואים את בני הקהילה אבל אנחנו רואים את כל בית הספר וראינו שבבית הספר גם ילדים שהם לא בני הקהילה התקדמו.
עירית בירן: זה חשוב להגיד.
דן פוטרמן: התכנית שלנו משולבת לקדם את כל התלמידים.
דן פוטרמן: תמיד הייתה משולבת, תמיד - - -
עירית בירן: אנחנו מסתכלים ואנחנו אומרים, יש בתי ספר שמלווים כבר שש שנים, שבע שנים, יש תהליך לעשות הסטה, ברור לנו שצריך להכשיר את המורים מחדש, צריך לתת כלים לבתי הספר, צריך לתת משאבים.
עירית בירן: אנחנו חושבים שיש בבתי הספר היסודיים היום משאבים, השאלה היא איך מנצלים אותם וחלק מהעבודה שאנחנו עושים ונעשה גם בשנים הקרובות, לחדד את הניצול היותר אפקטיבי של המשאבים.
אברהם נגוסה: מה אפשר לעשות כדי שלמשל התכנית שלהם במקום שתהיה רק ב-23 בתי ספר, שתהיה ב-40 בתי ספר?
עירית בירן: התכנית שלהם, הבעיה הייתה שהיא מחייבת אותנו להכניס משרות נוספות לתוך בתי הספר - - -
אברהם נגוסה: אבל יש 75% השתתפות.
עירית בירן: אבל הם לא מכניסים.
עירית בירן: אנחנו משלמים את השכר של אותה מורה שמביאים מבחוץ ומכניסים אותה לאמן את המורות של בית הספר.
עירית בירן: זה בעייתי מבחינה ארגונית למשרד החינוך, איפה שאנחנו עובדים נצטרך לראות איך אנחנו עושים איתם תכנית שהיא קצת פחות שמה נטל, כי בטווח הארוך בעצם זה אומר שמשרד החינוך אחרי שלוש שנים מחויב למורה כזאת לעולמי עד, עד שהיא תצא לפנסיה.
עירית בירן: זה משהו שצריך להסתכל עליו, לראות ארגונית מה עושים, אנחנו יחד איתם בדיבור.
עירית בירן: עוד לא מצאנו פתרון ואני מקווה שלקראת השנה הבאה נוכל להציג פתרונות משותפים כי אנחנו חושבים שזו שותפות נכונה, טובה, נותנת כלים וכן הלאה.
עירית בירן: קידום נוער – קודם כל אני רוצה להגיד שגם בקידום נוער הייתה לנו בעיה עם הדיווח של הרשויות, שחלק מהרשויות אמרו שהם לא רואים את המשאבים.
עירית בירן: אנחנו עשינו תהליך, שמנו משאבים לאנשים עם תארים אקדמיים בני הקהילה כדי שיעבדו בתוך יחידות קידום נוער אבל לא חייבנו אותם לעבוד דווקא עם הילדים בני הקהילה.
עירית בירן: מבחינתנו עובד קידום נוער שהוא בן הקהילה שיעבוד עם כל מי שבשכונה שנתנו לו או במשימה שנתנו לו, אנחנו לא רוצים שיהיה עובד קידום נוער לילדים בני הקהילה.
עירית בירן: אנחנו רוצים שעובד קידום נוער יעבוד עם כל קבוצה שתינתן לו ושהם יעבדו מעורב, לכן יש קושי עם הרשויות להסתכל על זה יותר מסודר.
עירית בירן: אבל כן אני רוצה לציין שיש לנו שלושה מנהלי יחידות קידום נוער.
עירית בירן: בלי התערבות שלנו, בלי התכנית החדשה והחלטת הממשלה, שפשוט הלכו למכרזים וקיבלו.
עירית בירן: זאת אומרת שהרעיון הזה של לדחוף אנשים בהתחלה להיכנס בתקן של עובד קידום נוער או בתוך המערכת ואחר כך הוא הולך להיות מנהל יחידה היא נכונה, אנחנו רוצים לראות בני קהילה בתפקידי ניהול וזה אחד המקומות שכבר יש לנו פירות, חשוב להגיד את זה.
עירית בירן: מבחינת ילדים נושרים –אנחנו מטפלים השנה ב-230 ילדים נושרים דרך קידום נוער.
עירית בירן: רוב הילדים המטופלים, בסביבות 800 ילדים מטופלים, הם לומדים בבית ספר, שייכים לבית ספר אבל יש להם בעיות כאלה ואחרות שהחלטנו שהם כן ייכנסו לתכניות העצמה או תכניות אחרות של קידום נוער.
עירית בירן: עוד פעם, הם עובדים בקבוצות אינטגרטיביות, לא נפרדות עם תכניות נפרדות.
עירית בירן: יש גם כמו שקידום נוער - - -
אברהם נגוסה: תתמצתי כי הזמן שלנו רץ.
אברהם נגוסה: הנושא כל כך חשוב ודורש זמן.
עירית בירן: הוא חשוב, אני עוד פעם אומרת, אפשר לבוא - - -
אברהם נגוסה: לא, אנחנו נעשה המשך.
עירית בירן: אני מעבירה את זה לגילי דנה בבקשה.
אברהם נגוסה: בקיצור בעניין הזה, למה רק חצי מהתכניות מיושמות.
גילת דנה: אדוני היושב ראש, אני מוטרדת מאוד מהנתונים שאתה מציג, לא ברור לי מה מקורם.
אברהם נגוסה: הלוואי שאני טועה.
גילת דנה: אני חושבת, אני מעיזה לומר שהנתונים שבידיי והתמונה של המציאות העכשווית רחוקה מאוד, וטלל ואנשיה יחד איתנו לאורך כל הדרך.
נורית יכימוביץ': אלה נתונים בקבצי אקסל שקיבלנו מצוות המעקב.
טלל דולב: שחצי מהנתונים - - - לא מיושמים?
טלל דולב: לא, זה לא יכול להיות כי זה לא היה אף פעם.
גילת דנה: זה לא מתאים גם לשנים עברו.
אברהם נגוסה: תעדכני אותנו מה שמדויק.
גילת דנה: אנחנו תמיד הולכים על ארבעה עוגנים על פי רצף גילאים, כל אחד מהם נבחר כמקום שיכול לתת העצמה אישית, התפתחות אישית ומוביליות בחברה הישראלית.
גילת דנה: נתחיל מהגיל הצעיר, מ"מפתחות", אנחנו מאוד גאים ואני יודעת שיש הדים מאוד טובים, מתכנית מפתחות שמעולם לא השתתפו כל כך הרבה בני העדה בחוגים אחרי צהריים, בחוגים איכותיים.
גילת דנה: אנחנו מתקרבים ל-100% מיצוי השוברים ויש בקשה של ההורים וילדיהם, זה א'-ד', לעלות ל-ה'.
גילת דנה: לעלות גם לאורך וגם להרחיב.
גילת דנה: זה לגבי "מפתחות".
אברהם נגוסה: לדעתך כמה אחוז מהתכנית מיושם?
גילת דנה: אז ככה, התבקשנו לעשות הכל בשקף אחד.
גילת דנה: הוקצו לנו 3,925 שוברים לפי התקציב.
אברהם נגוסה: לפי התכנית צריך לשלב 4,000.
גילת דנה: נכון הנה 3,920.
גילת דנה: משולבים 3,880.
גילת דנה: זה הרבה מעל 90%, קרוב ל-100%.
גילת דנה: אתה יודע, יש ילד שנושר, אנחנו עוקבים אחרי כולם ועוד מעט יהיה לנו סקר חיצוני של שביעות רצון.
גילת דנה: מהשטח עולה שביעות רצון מאוד גבוהה.
אברהם נגוסה: לתכנית של ארבע שנים אתם כמעט הגעתם.
גילת דנה: בשנה הבאה אנחנו עולים ל-5,000 כי נוסיף את כיתות ה'.
אברהם נגוסה: כדי להגיע ל-8,000.
גילת דנה: לא, מ-4,000 נעלה ל-5,000 כי עוד שכבה מתווספת, על פי דרישת הציבור.
גילת דנה: אחר כך נבדוק את ז.
גילת דנה: הלאה.
גילת דנה: אמרתי שסקר שביעות רצון יצטרף בקרוב במהלך יוני.
גילת דנה: לגבי תנועות הנוער, מאז שאושרה התקנה יש עליה מאוד משמעותית מ-6,000 חבר'ה ל-8,000 חבר'ה בתנועות הנוער.
גילת דנה: כידוע בארגוני הנוער לא אושרה בינתיים התקנה ואין גם גידול משמעותי.
גילת דנה: בהכנה לשירות משמעותי יש לנו פעילות בית ספרית וחוץ בית ספרית, גם נציגת צה"ל נמצאת פה והיא תדבר על הדברים, וגם על ההשפעה המאוד משמעותית על צמצום הנשירה מצה"ל.
גילת דנה: נשאיר לצה"ל לדבר על זה.
גילת דנה: התרומה שלנו היא פעילות בית ספרית ב-110 בתי ספר מתוך 147 בתי ספר שהם עתירי יוצאי אתיופיה.
גילת דנה: חלק מבתי הספר המנהל אומר "אני עושה מספיק, לא מבקש גם עזרה שלכם ממשרד החינוך" וב-50 שכונות אחר הצהריים כשמדובר ב"זינוק בעליה" וב"אחריי" ובתכניות נוספות.
גילת דנה: לגבי המלגות לשנת יג' שזאת פריצת דרך נהדרת שעדיין לא תפסה בקהילה ואנחנו מאוד רוצים לשווק אותה גם באמצעות נציגי הקהילה שנמצאים פה, אנחנו יודעים שההשתתפות בשנת יג', בשנת שירות או בקד"צ מאוד מחזקת ומעצימה אישית את כל ילדי ישראל, לאחרונה זה הוזכר בהקשר לאסון הטראגי שחווינו עם המכינה בדרום.
גילת דנה: מיעוט יוצאי אתיופיה נמצאים במכינות ובשנת שירות, לכן רצינו להוריד את הבלם הכלכלי ולתת דמי כיס גבוהים ולתמרץ את המכינות לקבל יוצאי אתיופיה, ואכן בשנה שעברה התחלנו והגענו ל-308 מלגות שחולקו והשנה עלינו ל-380.
גילת דנה: זה מאוד יפה ועדיין לא מספק.
גילת דנה: אני מבקשת לצאת בשופר בעניין הזה.
גילת דנה: אנחנו מפעילים את מנהלי בתי הספר שיספרו וידברו עם השמיניסטים, מפעילים את מנהלי יחידות הנוער, כנ"ל, שידברו עם בוגרי בתי הספר ויעודדו אותם.
גילת דנה: מאפשרים למכינות ושנות שירות להיכנס לבתי הספר לשווק את עצמם ולהודיע ולבשר שיש מלגות ליוצאי העדה.
גילת דנה: כי להחזיק ילד או ילדה במכינה, זה הוצאה להורים.
גילת דנה: זה לא פשוט, זה לא המדינה.
נורית יכימוביץ': משפט אחד לפרוטוקול בקשר לנתונים שנאמרו כאן.
נורית יכימוביץ': הבנו מה מקור המחלוקת, מסתבר שבין תכניות חינוך חברה ונוער יש מספר גדול יחסית של תכניות שהן בסטטוס של "לא אותר ברשות", המשמעות היא שאיש הקשר ברשות לא יודע אם התכנית נערכת או לא נערכת וצריך להחליט איך מתייחסים לתכניות האלה, האם זה נחשב ל"נערך" או "לא נערך".
אברהם נגוסה: זו אי ההבנה.
אברהם נגוסה: אני מתלבט מה לעשות כי אנחנו ב-11:00 חייבים לסיים את הדיון, כיוון שיש מליאה.
אברהם נגוסה: יש תכניות שעדיין לא שמענו, מצה"ל, משרד הביטחון, משרד הבריאות ומשרד השיכון, כמובן המל"ג.
אברהם נגוסה: גם מנציבות שירות המדינה.
אברהם נגוסה: לא נצליח לשמוע את כולם, לכן אני רוצה שנציגי צה"ל ידברו, כיוון שהעליתי שאלה.
פנטהון אספה דוויט: אדוני אפשר הערה?
פנטהון אספה דוויט: בחצי דקה.
פנטהון אספה דוויט: הסתכלתי גם על התקציבים ועל הביצוע.
פנטהון אספה דוויט: קודם כל אנחנו מקבלים נתונים מספריים של משתתפים בתכניות של יוצאי אתיופיה, לפחות מה שאני רואה, כמה מתוך המשתתפים הם יוצאי אתיופיה.
פנטהון אספה דוויט: לגבי התקציבים, אני רואה הרבה תקציבים שלא נוצלו.
פנטהון אספה דוויט: אני חושב שיש תכניות שיוצאי אתיופיה מריצים אותם כמו הכנה לצה"ל, תיגבור לימודים, והם לא מתוקצבים, מחפשים תקציב ולא מקבלים את זה.
פנטהון אספה דוויט: חבל שאותם צעירים יכולים לנצל את התקציבים האלה ולא מופנים לתכניות מסוימות כי מישהו למעלה קובע לאיפה לנתב את התקציבים האלה.
פנטהון אספה דוויט: צריך לעשות חושבים מחדש ולקחת את אותן תכניות שפועלות על ידי יוצאי אתיופיה בשכונות וגם לתקצב אותן על מנת להיטיב עם הקהילה שלנו.
פנטהון אספה דוויט: תודה רבה.
פנטהון אספה דוויט: אני מתנצל, אני צריך לצאת.
אברהם נגוסה: זו הערה טובה.
אברהם נגוסה: את רוצה להגיב לזה?
שלומית אבן: לא, אני רק רוצה לומר שאם לא יהיה לנו זמן היום, אנחנו נשמח לפחות לפרוטוקול להגיש התייחסות לדברים ששאלת מכיוון שגם אצלנו לדעתי יש שגיאות.
שלומית אבן: למשל לגבי המגשרים, זה פשוט לא נכון.
שלומית אבן: יש לנו שמונה מגשרים ב-14 מרפאות חדשים, בנוסף לוותיקים.
אברהם נגוסה: שמונה מגשרים?
שלומית אבן: שמונה מגשרים, אני יכולה להגיד לכם בדיוק באילו ישובים.
שלומית אבן: אני מאוד אשמח אם נוכל להתייחס אפילו בכתב ולצרף את זה לפרוטוקול הישיבה.
אברהם נגוסה: אבל הם לא מוכרים?
שלומית אבן: בטח שהם מוכרים.
אברהם נגוסה: זה לא דווח לנו.
שלומית אבן: אני אשמח להגיש את השמות ואת הישובים.
אברהם נגוסה: אז תגישי לטלל.
אברהם נגוסה: אנחנו קיבלנו מטלל.
שלומית אבן: זה חשוב.
שלומית אבן: אנחנו - - - כמעט.
שלומית אבן: נשמח שזה יתוקן.
אברהם נגוסה: בבקשה צה"ל.
אברהם נגוסה: לפי הנתונים שקיבלנו זה כמו שאמרתי.
אברהם נגוסה: תסבירי לנו אם אחרת, כמה תכניות - - -
שירה נגר: אני מחטיבת תכנון ומינהל כח אדם.
שירה נגר: אני כן אתייחס בקצרה מפאת הזמן שנותר על ההצלחות שלנו, אנחנו בצה"ל מקפידים ליישם את תכנית הדרך החדשה.
שירה נגר: נסגרו כלל המסגרות המבטלות, ביניהן שלל הקורסים שהיו, המפורסם מבניהם הוא קורס אמיר.
שירה נגר: יש לנו עליה בנתוני איכות, ירידה משמעותית בנשר, אפילו מעבר ליעד שהוצב לנו לעוד שנתיים, כנ"ל גם בקצונה.
שירה נגר: יש לנו עליה של 61.5% למרות שהיעד שהוצב לנו זה עליה של 25% ואנחנו עומדים בזה יפה.
שירה נגר: כן יש לנו אתגרים בהרשמה למסלולי עתודה ו - - - פה יש מאמץ משותף מול משרד בטחון, מול "זינוק בעליה" וכמובן שאנחנו מושפעים גם ממערכת החינוך בהקשר הזה.
שירה נגר: לגבי שאלתך על הישובים הפועלים, יש פה גם את נציג "זינוק בעליה" אבל אני יכולה לומר שכבר פועלים ב-16 ישובים.
אברהם נגוסה: מתוך 19.
שמואל עזרא: אני מנהל תכנית "זינוק בעליה" בעמותת אלומה.
שמואל עזרא: ההיפך הוא הנכון.
שמואל עזרא: אנחנו עובדים ב-16 רשויות, שלוש רשויות שאנחנו לא שם זה בעצם גדרה, יבנה וחולון, כל אחד והסיבה שלו.
שמואל עזרא: זה העדכון.