GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: גם כשהם מתקבלים בתוך מדעי הטבע, לתת להם תמיכה של מעטפת בעיקר בשיעורי עזר וכל התנאים.
אברהם נגוסה: זה בגדול, כשאני מסתכל על התכנית.
אברהם נגוסה: אנחנו הבנו מהמעטפת שיש 5,500 שקל למדעי הטבע ו-4,000 ליתר המקצועות.
פנינה תמנו: מדעי הטבע או מדעים בכלל?
אברהם נגוסה: מדעים, זה כולל הנדסה, אדריכלות וכל זה.
אברהם נגוסה: אז אני שואל שאלה, שמעת על העניין הפסיכומטרי, מהמרכז להערכה ולמידה, שזה לא תנאי, כלומר לקבל את הסטודנטים ולא לקבל בעיקר למדעים.
אברהם נגוסה: זה השיקול של כל אוניברסיטה, כך הבנתי.
אברהם נגוסה: מטרתכם היא להגדיל את מספר הסטודנטים במדעים, האם אתם פעלתם או פועלים מול האוניברסיטאות כדי לקבל את הסטודנטים יוצאי אתיופיה למדעים?
אברהם נגוסה: אם כן, מהפעילות הזאת, כמה סטודנטים התקבלו?
יוסי סבג: באמת כיום כפי שאמרתי, התכנית עצמה, מטרה נוספת שלה זה באמת ליצור אקטיביות אצל המוסדות.
יוסי סבג: כלומר אנחנו לא מצפים שהסטודנט רק יגיע, אלא אנחנו גם מצפים שהמוסד יצא החוצה ויראה מי הסטודנטים שלו עד כמה שאפשר, וימצא אותם במטרה להעניק להם את כל מה שהם יכולים ורשאים לקבל תחת המעטפת הזאת.
אברהם נגוסה: קודם שמענו ממנו שבשיחה שהוא ערך מהאוניברסיטאות, שהם ממש רוצים לעזור ומוכנים לקבל סטודנטים.
פנינה תמנו: זה לא בדיוק נכון.
פנינה תמנו: זה על פניו, פה בוועדה הם אומרים.
אברהם נגוסה: אני לוקח מהדברים שהוא אמר.
אברהם נגוסה: אני שואל האם נעשה ניסיון בכיוון הזה לבוא ולהגיד "יש לנו סטודנטים, תקבלו אותם למדעים".
אברהם נגוסה: אני מדבר עכשיו על מדעים כי אני רוצה לשנות את ה-26% שראינו.
אברהם נגוסה: זו מטרת התכנית שאושרה בוועדת השרים.
אברהם נגוסה: האם אתם פועלים מול האוניברסיטאות כדי להגדיל את מספר הסטודנטים במדעים?
יוסי סבג: קודם כל מעבר לכמובן התכניות שאנחנו מעמידים יש גם את התכנית הישגים להייטק, התכנית הישגים להייטק זו תכנית שפועלת גם במסגרת תכנית הישגים שהמטרה שלה באמת זה להוביל את הסטודנטים למצוינות בתחומי המדעים, הנדסה, התכנית היום פועלת בטכניון, בבן גוריון ובבר אילן.
יוסי סבג: כיום מתוך 560 סטודנטים בתכנית יש 8% יוצאי אתיופיה.
יוסי סבג: בוועדת ההיגוי האחרונה של הישגים להייטק התקבלה החלטה גם מעבר לעליית מספרי הנשים שאנחנו רוצים לקדם בתחומי ההייטק, גם ייצוג יותר גבוה של סטודנטים יוצאי אתיופיה, של סטודנטים חרדים.
יוסי סבג: כחלק מההחלטה, כי התכנית בסופו של דבר כהחלטת ממשלה, היא פעלה בשלוש השנים האחרונות ועכשיו היא יצאה בסבב נוסף להמשך פעילות והמטרות העיקריות שלהמשך הפעילות זה באמת במטרה להגדיל את האוכלוסיות הייחודיות בתחומי ההנדסה והמדעים.
פנינה תמנו: הייתה אמורה להיות תכנית שלוקחת 200 אז דיברנו על זה, 300 חבר'ה צעירים, ולייעד ממש כאליטה, מה שנקרא קומנדו של המדעים.
פנינה תמנו: אני שואלת איפה זה.
פנינה תמנו: צריך לשאול, כי מצד אחד מגיע הרבה מאוד ח"ח למל"ג, עושים עבודה טובה - - -
אברהם נגוסה: מספרית.
פנינה תמנו: אבל מספרית אתם צריכים לדאוג.
יוסי סבג: התכנית מצוינות כפי שאמרתי שאנחנו מצד אחד עובדים גם מול אגף עתודות לישראל ובמקביל אנחנו גם רוצים לבדוק את האופציה להצטרף לאיזו שהיא תכנית מנהיגות שקיימת היום בשטח.
יוסי סבג: הדברים האלה - - -
אברהם נגוסה: אני אומר לך, אני מאוד מודאג.
אברהם נגוסה: כמו התכניות האחרות, הנושא יתמסמס ובסוף באמת התכנית לא תשיג את מטרתה.
אברהם נגוסה: מזה אני מאוד מודאג.
אברהם נגוסה: אם אתם לא יכולים להציג לנו עכשיו לפחות התחלתי מספרית, אתה מדבר באופן כללי.
יוסי סבג: אנחנו מדברים כרגע על 25 סטודנטים.
אברהם נגוסה: אני מודאג ממה שקסאי אמרה ומה שאתה אומר, זה לא ברור לנו.
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים עוד דיון.
רפאל שמעון פוירשטיין: אני רוצה לשאול שתי שאלות ברשותך את יוסי נציג המל"ג.
רפאל שמעון פוירשטיין: למה עם כל הפרויקטים הנפלאים האלה אין שום מימון לנושא של מיון?
רפאל שמעון פוירשטיין: למה קרן מדהימה כמו קרן רוטשילד והפדרציות - - - בהתחלה, צריכות לממן מיון לאוכלוסיות שברור שהמיון הנוכחי, כבודו במקומו מונח, מפספס אותם.
רפאל שמעון פוירשטיין: אני מדבר אחרי הרבה מאוד דיאלוגים עם המל"ג ולא הצלחנו לשכנע את המל"ג לבוא, ועם כל המדהימות האלה להגיד, יש, דבר ראשון.
רפאל שמעון פוירשטיין: דבר שני, אני מאוד מזדהה עם מה שאמרת חברת הכנסת פנינה וגם אילאיל.
רפאל שמעון פוירשטיין: זה לא פרויקט, צריך להיות אשכול של אבחונים, לא רק האבחון שלנו.
רפאל שמעון פוירשטיין: אני לא באתי לייצג רק את האבחון שלנו.
רפאל שמעון פוירשטיין: אבל אשכול של אבחונים שהמל"ג מכיר בו.
רפאל שמעון פוירשטיין: זה לא יכול להיות פרויקט שהוא צומח מלמטה למעלה על ידי רצונן הטוב של האוניברסיטאות.
רפאל שמעון פוירשטיין: צריך שהמל"ג יגיד אחת ולתמיד את דברו.
רפאל שמעון פוירשטיין: זה לא פרויקט, אלא צריך לפתוח יותר שערים לאקדמיה, יותר דלתות לאקדמיה ולא לשים רק שומר שער אחד, ודבר שני לדעת לממן את זה.
רפאל שמעון פוירשטיין: אתם מממנים כל כך הרבה דברים, אבל המיון נשאר תודות לפילנתרופיה.
פנינה תמנו: אנחנו לא בשלב של המיון.
פנינה תמנו: אדוני היושב ראש - - -
רפאל שמעון פוירשטיין: הבנתי.
פנינה תמנו: לא, אתה לוקח לכיוון שלך.
פנינה תמנו: חברים, בסוף, ואני אומרת לך שהיה דיון בתוך המל"ג, כיושבת ראש לשעבר של הוועדה, דיברנו על 200, זה הכמויות.
פנינה תמנו: לא 25.
פנינה תמנו: חברים, אין לנו הרבה זמן.
פנינה תמנו: אנחנו תיכף נהיה אחרי חמש שנים ואז יגידו לנו "נגמרה התכנית, אין 100 מיליון נוספים".
פנינה תמנו: ואם אנחנו רוצים להכות בברזל כשהוא חם, אתם צריכים לעשות מעשה.
אברהם נגוסה: בבקשה בקיצור, אנחנו צריכים לסכם.
אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך לדון על זה ביום אחר.
יניב אברמסון: אני רק רוצה לסיים.
יניב אברמסון: באוניברסיטת תל אביב אנחנו יצרנו מסלולי קבלה ללא פסיכומטרי.
יניב אברמסון: אפשר להתקבל.
פנינה תמנו: אל - - - אנחנו יודעים את זה.
יניב אברמסון: אוקיי, אני מייצג את מה ש- - -
אברהם נגוסה: הוא אמר אוניברסיטת תל אביב, אל תקפצי.
אברהם נגוסה: זה בסדר, נגיע לכל האוניברסיטאות אבל כל הכבוד לאוניברסיטת תל אביב.
יניב אברמסון: למשל קבלה על סמך קורסים אקדמיים מקוונים, אנחנו יצרנו חלופות לפסיכומטרי באמצעות מדדים אחרים, יש פקולטות שהקבלה לא מחייבת פסיכומטרי.
יניב אברמסון: זה פתוח לכולם.
ג'ג'או בימרו: נקודה קטנה, בקצרה.
אברהם נגוסה: רק בקיצור.
ג'ג'או בימרו: בקצרה.
ג'ג'או בימרו: רק להגיד שאנחנו בוועדה יושבים ובונים תכניות, אבל צריך לזכור שלמוסדות יש עצמאות מלאה האם כן ליישם, לא ליישם, איך ליישם, כמה לממן ממה שאנחנו מציעים בסופו של דבר, ובסוף זה יורד למוסדות.
ג'ג'או בימרו: לצערי מה שאני רואה זה שהמוסדות מתקשים בליישם את הדברים - - -
אברהם נגוסה: אבל תשמע, אתה רואה שינוי.
אברהם נגוסה: אני מרגיש את השינוי דווקא באוניברסיטאות, ואומרים לך ש"אנחנו לא עושים את הפסיכומטרי כתנאי".
ג'ג'או בימרו: אני לא מדבר על פסיכומטרי עכשיו.
ג'ג'או בימרו: אני מדבר על ההחלטות והתכניות שאנחנו בונים בוועדה.
ג'ג'או בימרו: יש קושי להוריד את זה לשטח.
פנינה תמנו: זה לא נכון, אנחנו נבדוק את זה, זה לא נכון.
פנינה תמנו: - - - דורשים פסיכומטרי בהנדסה ובעוד מקצועות וזה לא נכון, אל תשקרו בוועדה בכנסת.
ג'ג'או בימרו: רק לסיים.
ג'ג'או בימרו: שוב, אני אגיד עוד פעם, יש בעיה להוריד את התכניות האלה לשטח, המוסדות מתקשים ליישם את הדברים כמו שצריך, כמו שביקשנו, שזה לא יהיה דרך תכניות מיוחדות ליוצאי אתיופיה, לא דרך רכז מיוחד שירכז את זה, אלא ישירות לדיקנט ככל הסטודנטים האחרים.
ג'ג'או בימרו: תודה.
דבורה מרגוליס: אני ראש מינהל ור"ה, ועד ראשי האוניברסיטאות.
דבורה מרגוליס: ממש כמה נקודות קצרות.
אברהם נגוסה: היא הרכזת של כל האוניברסיטאות.
אברהם נגוסה: היא הכתובת.
דבורה מרגוליס: ממש לא, אני פונקציה - - - תומכת לחימה.
דבורה מרגוליס: ככה אני מגדירה את זה.
אברהם נגוסה: זה לא שלילי, אני אומר את זה.
דבורה מרגוליס: ממש כמה נקודות קצרות, לא לייגע אתכם וגם לסיים.
דבורה מרגוליס: אני באמת מזכירה שלאוניברסיטאות ניתנה בחוק הזכות וגם החובה לסנן ולקבל אליהן את המועמדים הטובים ביותר מתוך הרצון שמי שמתחיל שנה א' יסיים שנה ג' והלוואי גם תואר שני ושלישי וכולי וזה המנדט של האוניברסיטאות.
דבורה מרגוליס: לכן המל"ג, התפקיד שלו הוא לעודד וליזום ולייצר תכניות והקולות הקוראים הם ממוקדים, זה לא שהאוניברסיטה תקבל אותו ותיקח אותו למקום אחר, זה ייעודי לתכניות האלה.
דבורה מרגוליס: גם ליד המל"ג, לצד המל"ג ומסביב למימון שהמל"ג נותן כבר מזה הרבה מאוד שנים, האוניברסיטאות מפעילות גם תכניות שיוצאות לשטח ומאתרות סטודנטים וגם תכניות מצטיינים וגם תכניות של התערבות ומעורבות בקהילה, כך שהדברים האלה קיימים.
דבורה מרגוליס: נכון שצריך לעשות יותר, זה נכון, אין בכלל ויכוח עלזה, המשאבים שמל"ג ות"ת נותן הם מאוד עוזרים, כי לפני כן אוניברסיטאות כמו מר פוירשטיין ביד פשוטה ומקוששות תרומות לנושאים האלה בצורה ייעודית אצל יהודים טובים או לא יהודים טובים ברחבי העולם, אז טוב שהמדינה השכילה לתקצב את זה ולתת לזה עדיפות בצורה רשמית ופורמלית ביעדים שהיא מציבה למערכת.
דבורה מרגוליס: לגבי האמירה של ג'ג'או יש לי איתך פה ויכוח עקרוני גם מתוך היכרות עם המערכת אבל גם באופן כללי.
דבורה מרגוליס: כמו שיש רכז מילואים, כמו שיש רכזת שמתעסקת עם תנאים של סטודנטיות בהריון וכמו שיש מי שמתעסק בחרדים באוניברסיטה, הגישה הזאת של לקחת אוכלוסייה שזקוקה לעזרה מיוחדת כי יש לה קשיים ייחודיים - - -
ג'ג'או בימרו: אז לא.
דבורה מרגוליס: זו תפיסתך.
ג'ג'או בימרו: זו תפיסת המערכת.
דבורה מרגוליס: האוניברסיטאות של כלל המערכת רואות את זה אחרת.
דבורה מרגוליס: יש בזה צורך וזה הוכח.
ג'ג'או בימרו: תפיסת ועדת ההיגוי במל"ג.
דבורה מרגוליס: לאוכלוסייה הערבית זה אותו דבר, הוכח כמועיל.
דבורה מרגוליס: זה ויכוח עקרוני.
אברהם נגוסה: אמרת את שלך, עכשיו תורה.
דבורה מרגוליס: תפיסתנו היא שיש מקום, דקנאט הסטודנטים עושה את הרזולוציה של מי הוא הסטודנט ולראות בעיניים מי הבנאדם ומאיפה הוא מגיע ולהתמודד עם הקשיים שלו.
אברהם נגוסה: תראו, הנושא הזה הוא נושא מאוד חשוב כי זה העתיד של החברה שלנו.
אברהם נגוסה: אם אנחנו נותנים הזדמנות לצעירים האלה שיכולים להיכנס וללמוד ולהיות אזרחים יצירתיים.
אברהם נגוסה: זו צריכה להיות המטרה הלאומית שלנו כמדינה קולטת עליה.
אברהם נגוסה: פה זה לא משהו בעייתי או פיגור או משהו, פה יש עניין של תרבות, שפה, יש את המוגבלויות האלה ולכן המערכת צריכה להתיישר ולבוא ולהגיד "אוקיי, אני נותן הזדמנות, בזה שאנינותן לו הזדמנות להיכנס לאוניברסיטה, אני נותן לו גם מעטפת כדי שהוא יצליח בגלל השפה, שלא יישאר מאחור" אם אנחנו נלך בכיוון הזה, אפשר להגדיל.
אברהם נגוסה: אבל אם נלך בדעות קדומות ונגיד "אלה לא יצליחו, ראינו את התוצאה בפסיכומטרי אז אין סיכוי שיצליחו במדעים" אז נשאיר אותם מחוץ לאוניברסיטאות.
אברהם נגוסה: פה יש עניין של בחירה, האם אנחנו רוצים לשלב ולקדם אותם או לא.
אברהם נגוסה: אני חושב שכשה
אברהם נגוסה: פסיכומטרי לא תנאי לכל אוניברסיטה לקבל או לא לקבל, והן צריכות לבוא ולראות את זה כמשימה לאומית לתת להם הזדמנות, כניסה.
אברהם נגוסה: ויש תכנית ממשלתית שאומרת "אני נותנת את המעטפת לעזור לו בגלל השפה" אז אם נשלב את שני הדברים האלה, אנחנו יכולים להצליח.
אברהם נגוסה: שמענו כבר דוגמאות שאם היו הולכים לפי מה שאת אומרת, לסנן ואז לקבל את הכי טובים, אם היינו הולכים לזה, אותם צעירים שהתקבלו ויצאו מצטיינים בסוף, הדלת הייתה סגורה בפניהם.
אילאיל אמיר-כסיף: אנחנו רוצים לקבל את הכי טובים.
פנינה תמנו: אתם, פוירשטיין, הוא מדבר על דברים אחרים.
אברהם נגוסה: אני אומר שאים תינתן הזדמנות עם סיוע ותמיכה, מעטפת בתוך האוניברסיטה, אפשר להצליח.
אברהם נגוסה: אל תפסלו מראש את האנשים.
אברהם נגוסה: תנו להם הזדמנות להיכנס והם יוכיחו את עצמם.
אברהם נגוסה: נשתחרר מהדעות הקדומות.
אברהם נגוסה: אני יודע שהנושא דורש עוד דיונים, אני יודע שנציג מינהל הסטודנטים, לא שמענו אותך אבל נקיים דיון בקרוב ונשמע אותך, כולל ההבהרה.
אברהם נגוסה: תודה לכולם שבאתם, נזמין אתכם לדיון המשך בקרוב.
אברהם נגוסה: תודה רבה חברי כנסת, יושב ראש ועידת הנשיאים מר סטיבן גרינברג, מר מלקולם הונליין סגן יושב ראש ביצועי של ועידת הנשיאים של הארגונים היהודיים העיקריים בארצות הברית וכמובן אורחים נכבדים.
אברהם נגוסה: זהו עונג עבורי לארח אתכם היום בכנסת.
אברהם נגוסה: זהו תענוג מיוחד עבורנו לארח את מר מלקולם הונליין סגן יושב ראש ביצועי של ואת כל מנהיגי יהדות ארצות הברית הנמצאים איתנו היום.
אברהם נגוסה: ועידת הנשיאים האמריקאית מייצגת את רוב הקהילה היהודית בארצות הברית ואני רוצה להתחיל באמירת תודה לך ולכל הקהילה היהודית האמריקאית עבור תמיכתכם המתמשכת במדינת ישראל ובעם היהודי בעולם כולו.
אברהם נגוסה: הקהילה היהודית אמריקאית ויהודים מכל העולם הם נכס אסטרטגי למדינת ישראל.
אברהם נגוסה: אתם חלק ממשפחתנו וישראל היא גם הבית שלכם.
אברהם נגוסה: אתם מסייעים לנו כלכלית, אתם מהווים חלק אינטגראלי מהביטחון שלנו ואתם מגינים על ישראל בכל מקום בו אנו מותקפים.
אברהם נגוסה: מדינת ישראל מציעה לכם עזרה על ידי קיום קשרים מתמשכים עם מדינת ישראל באמצעות תוכניות כגון "תגלית" (Birthright) ועל ידי שליחת שליחים מסביב לעולם כדי לעורר השראה ולשמור על היהדות ועל מדינת ישראל.
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לומר בקול רם ועם הרבה גאווה שהקשר בין ישראל לבין יהודים ברחבי העולם חייב להישאר חזק.
אברהם נגוסה: כולנו מתמודדים עם אתגרים כגון תנועת ה-BDS שהיא תנועה אנטישמית מודרנית.
אברהם נגוסה: אני חושב שאנחנו יכולים לקבל מעט השראה מחג פורים המתקרב, המלמד אותנו שכאשר העם היהודי עומד בפני סכנה הוא מתאחד ומתגבר על כל אויביו.
אברהם נגוסה: אנחנו משקיעים מאמצים רבים בוועדה זו כדי להבטיח שישראל תהיה בית יהודי לכל היהודים, לא משנה איפה הם גרים, מאיפה הם באים ואם הם דתיים או לא.
אברהם נגוסה: הכותל הוא המקום הקדוש ביותר לכל היהודים ואני מקווה שיבוא יום וכל יהודי/ה יוכל להתפלל שם כרצונו/ה.
אברהם נגוסה: לאחרונה, בזמן מושב הכנסת הזה, נציג לשכת ראש הממשלה דיווח לוועדה שלנו שראש הממשלה נתניהו הקציב 20 מיליון שקל והקים ועדה המורכבת מנציגי זרמים שונים ביהדות כדי לעבוד יחדיו למציאת פתרון לאתגרים הקשורים לכותל.
אברהם נגוסה: לפני סיום מושב כנסת זה תדווח לשכת ראש הממשלה לוועדה זו על עבודתה והישגיה.
אברהם נגוסה: למרות שזה נושא מסובך, אני יודע שכל עוד ניגש לעניין כמשפחה יהודית מאוחדת נוכל למצוא פתרון.
אברהם נגוסה: לבסוף אני רוצה להודות למר הונליין, סגן יושב ראש ביצועי של ועידת הנשיאים וליהודי ארצות הברית על התפקיד שמילאת בעלייה וקליטה של יהודים מכל העולם למדינת ישראל.
אברהם נגוסה: ארגונים רבים כגון נאקוצ' (North American Conference on Ethiopian Jewry), JDC, הסוכנות היהודית, הפרויקט האתיופי הלאומי ואיחוד הפדרציה עזרו לעליית אתיופים ועליית יהודים מכל העולם.
אברהם נגוסה: עזרתם להגשים את נבואות הנביאים שלנו שיהודים מכל קצוות העולם ישובו למדינת ישראל.
אברהם נגוסה: אני מאחל לכולנו המשך הצלחה בעבודתנו החשובה.
אברהם נגוסה: תודה ושוב ברוכים הבאים לוועדה.
אמיר שביב: תודה.
אמיר שביב: חבר הכנסת נחמן שי.
נחמן שי: תודה אמיר, חבריך מר גרינברג, מר הונליין ולרבים אחרים שאני מכיר או אכיר בעתיד הקרוב.
נחמן שי: אני שמח מאד לראות את כולכם בכנסת ותודה ליושב הראש שמארח את ועידת הנשיאים.
נחמן שי: אתם יודעים, הכנסת היא מקום מאד עסוק וכל חברי הכנסת נלחמים ברגעים אלה אחד בועדות אחרות.
נחמן שי: מקום זה הוא היוצא מן הכלל – הוא שקט ואנשים יכולים לדבר כאן אחד עם השני.
נחמן שי: בחדר הסמוך יושב כרגע קצין המשטרה הבכיר שפגשתם היום בבוקר וכל חברי הכנסת מהימין ומהשמאל צועקים אחד על השני והוא רק צופה בהם.
נחמן שי: פספסתם את הסצנה הזאת, אבל הייתה לכם הזדמנות לדבר איתו היום בבוקר.
נחמן שי: בכל אופן אני מאד שמח שבאתם לכאן כי זה הלב של הדמוקרטיה הישראלית.
נחמן שי: לפעמים זה עובד יותר מדי מהר ולפעמים יש נושאים רבים אחרים שדורשים את תשומת ליבנו, אבל ביסודו של דבר הכול מתחיל כאן והמשחק העיקרי של הדמוקרטיה הישראלית מתנהל בחדר זה או בבניין הזה.
נחמן שי: זו באמת הזדמנות עבורי להודות לכם.
נחמן שי: אני מכיר אתכם שנים רבות, מלקולם, אמיר ואחרים ואני יודע כמה קשה אתם עובדים למען ישראל ועבור היחסים בין ישראל ליהדות אמריקה וכל יהדות התפוצות.
נחמן שי: אתם הגשר הכי חשוב בינינו לביניכם וזה עובד בזמני משבר ובזמנים שאין משבר, שזה ממש נדיר במציאות שלנו, אבל זה בסדר.
נחמן שי: עזרתם הרבה בעבר ואני זוכר אתכם מהמון אירועים והזדמנויות וידעתי שבכל רגע נתון, כשפונים לועידת הנשיאים, לא רק שפוגשים חברים אלא יודעים גם שהם יתאמצו מעל ומעבר למען מדינת ישראל ולכן זאת הזדמנות להודות לכם.
נחמן שי: מלבד זאת, אנחנו נמצאים כרגע במשבר פוליטי.
נחמן שי: אני לא יודע כיצד הוא יסתיים או מה יהיו ההשלכות, אבל בכל אופן אני יכול לומר לכם שהרגשות החמים שאנחנו מרגישים כלפיכם לא קשורים לשום שייכות פוליטית מפלגתית, אלא מגיעה מכל חברי הכנסת ושוב תודה רבה.
נחמן שי: אני מעריך את כל מה שעשיתם למען מדינת ישראל.
נחמן שי: אברהם נגע בכמה מהנושאים העכשוויים שאני מקווה שיפתרו בקרוב; אחד מהם זה הכותל והשני זה גיור.
נחמן שי: אני לא יודע אם הם עדיין על סדר היום או שצריך להסיר אותם מיד ולמצוא פתרון מכיוון שיש נושאים אחרים חשובים הרבה יותר בהם אנחנו זקוקים לכם.
נחמן שי: אני מבקש שתתמקדו באיך לעזור לישראל ואיך לעזור ליחסים ולא ליחס משמעות לנושאי הכותל והגיור, הם יכולים לחכות.
נחמן שי: בואו נתמודד עם הנושאים האחרים.
נחמן שי: שוב, תודה רבה שהגעתם לכנסת.
אמיר שביב: תודה חבר הכנסת נחמן שי.
אמיר שביב: אני חייב לציין שנחמן שי מכיר את נושאי העלייה והקליטה הרבה לפני הגעתו לוועדה הזאת מכיוון שהוא היה הנציג הבכיר של הפדרציה של ארצות הברית בישראל ומכאן שהוא מכיר את הנושאים לא רק דרך המסננת של הכנסת אלא מתוך השטח.
אמיר שביב: ועכשיו כשאנו רואים שגם חברי כנסת מהליכוד וגם חברי כנסת מהשמאל יכולים להסכים ולשבת יחדיו כמו שאמר נחמן, אולי נוכל להיפתח לפני שנתחיל עם השאלות והדיונים.
אברהם נגוסה: זוהי הועדה היחידה בה אנחנו דנים ומגיעים להחלטות בהסכמה כללית.
אברהם נגוסה: והסיבה לכך היא שאנחנו מתמודדים עם נושאי הגירה, מיזוג והתפוצה.
אברהם נגוסה: זה נושא לאומי ולא הבדלים אידיאולוגיים-פוליטיים.
אברהם נגוסה: אני בטוח שנוכל להמשיך ויש לנו כעת מצטרפת חדשה לוועדה, חברת הכנסת קסניה סבטלובה.
אמיר שביב: אנחנו מעריכים שעזבת את ההצגה הכי טובה בעיר והצטרפת אלינו.
אמיר שביב: אנחנו פתוחים עכשיו לדיונים ושאלות לחבר הכנסת נגוסה ולשאר החברים.
אמיר שביב: אלכסנדר סמוקלר?
אלכסנדר סמוקלר: יש לי שאלה לגבי עניין אישי.
אלכסנדר סמוקלר: רק לפני כמה שבועות בת דודי הגיע לשגרירות ישראל במוסקבה למטרת עלייה ואמרו לה שאין לה מספיק מסמכים שמוכיחים שהיא יהודיה והציעו לה לחזור אחרי שנה, לאחר שתאסוף את כל המסמכים הדרושים.
אלכסנדר סמוקלר: איך אתם מסבירים את זה?
אלכסנדר סמוקלר: אימא שלה רוסייה ואבא שלה יהודי ויש לה מסמכים משנת 1806 המראים שלאביה יש שורשים יהודיים מפולין.
אלכסנדר סמוקלר: איך אתה מסביר את זה כחבר וועדה?
אברהם נגוסה: אני אתחיל עם קסניה, שעלתה מברית המועצות לשעבר ושתוכל להוסיף מניסיונה ובאופן כללי אנחנו מתמודדים עם שאלות מסוג זה.
אברהם נגוסה: קיים אצלנו חוק השבות המעניק לכל יהודי שיש לו לפחות סבא אחד יהודי או סבתא אחת יהודייה זכות לעלות לישראל.
אברהם נגוסה: שמעתי את המקרה, האבא יהודי והאימא לא, לכן במקרה הזה יש לה זכות לעלות לישראל תחת חוק השבות.
אברהם נגוסה: זאת התשובה הנכונה והחוקית שאני מכיר, אבל אני לא יודע למה אמרו לה לחזור אחרי שנה.
אברהם נגוסה: אם היא הגישה בקשה לעלייה ואביה יהודי היא יכולה לקבל את הזכות להגירה באופן אוטומטי תחת חוק השבות.
אברהם נגוסה: אני רוצה לצרף לדיון את חברת הכנסת קסניה סבטלובה.
קסניה סבטלובה: שלום ובוקר טוב לכולם.
קסניה סבטלובה: אני מתנצלת בשם שאר החברים וחברי הוועדה הזו, אקרא לזה בצורה דיפלומטית נסיבות מיוחדות, כאשר מפקד המשטרה שברגעים האלה מדבר עם ועדת הפנים וזה משהו שקורה הרבה בזמנים אלו.
קסניה סבטלובה: אני מאמינה שוועדה זו שלנו היא הכי חשובה כאן בכנסת, אני גם חברה בועדת החוץ והביטחון ואני לא יודעת מי מהן יותר חשובה מכיוון שוועדת ההטמעה והמיזוג חיונית להישרדותה וקיומה של ישראל כמדינה יהודית דמוקרטית.
קסניה סבטלובה: המשך העלייה זה חלום שלנו ואנחנו עושים הכול כדי שעולים חדשים ירגישו בבית במדינה שלנו.
קסניה סבטלובה: לכן, לא חשוב מה קורה בוועדה האחרת ולמרות שזה בלגאן גדול, חובתי להיות כאן ולדבר אתכם.
קסניה סבטלובה: באופן כללי, לפני שאענה לשאלתך אלכס, אני מאמינה שישראל נמצאת כיום ברגע קריטי מאד בכל מה שקשור ביחסים עם הקהילה היהודית והתפוצה.
קסניה סבטלובה: אנחנו נמצאים בסיפה של תקופה חדשה בה הדור החדש יקבע בקרוב מאד כיצד יראו היחסים בין יהדות התפוצות לישראל.
קסניה סבטלובה: יש הרבה מהומה ואנחנו חווים רגעים קשים אומר בכנות הנובעים בחלקם מהחקיקה המתנהלת כאן בכנסת, בחלקם מהתהליכים המתרחשים במדינת ישראל שאולי יתאפשרו ואולי לא.
קסניה סבטלובה: אני מאמינה בכל ליבי שקשרים חזקים בין ישראל לתפוצה חיוניים למדינת ישראל וחיוניים גם ליהודים.
קסניה סבטלובה: ישראל היא המדינה היהודית היחידה שאי פעם תהיה והיא הבית לכל יהודי באשר הוא ולכל אחד שזכאי לעלות לישראל ולגור כאן מכורח חוק השבות ואני רואה זאת כמשהו שיחזק אותנו.
קסניה סבטלובה: בחודשים האחרונים, רואים על ידי אלמנטים מסוימים במשרד התפוצות וגם בקונגרס הציוני, שהאנטישמיות בתפוצה עולה ואי אפשר להכחיש זאת.
קסניה סבטלובה: אנחנו רואים את זה במו עינינו ואנחנו לא זקוקים לסקרים ומחקרים כדי להבין מה קורה כי אנחנו מבקרים בחו"ל ופוגשים שם יהודים בוועדות שונות.
קסניה סבטלובה: אנחנו קוראים עיתונים בשפות המקור שלנו, אני באופן אישי עוקבת אחרי עליית האנטישמיות בעיתונות הרוסית שזה בעיקר ברוסיה ובאוקראינה.
קסניה סבטלובה: אף אחד לא יכול להכחיש זאת.
קסניה סבטלובה: אנחנו רואים גילויי אנטישמיות בוטים באינטרנט וגם יותר התקפות ותקריות שאני מאמינה שחלק גדול מהם בכלל לא מדווחים.
קסניה סבטלובה: כמו כן, לא הרבה נעשה במקרים עליהם כן מדווחים.
קסניה סבטלובה: אני בטוחה לחלוטין שבמצב היום, כאשר אנחנו צריכים להתמודד עם גילויי אנטישמיות בהרבה מדינות, עם החוק הפולני האבסורדי שאוסר לדבר על הקשר של האומה הפולנית לשואה, עם העלייה של גורמים רדיקליים בהרבה מדינות באירופה וגם בארצות הברית המרימים את ראשים ללא בושה לגבי הכוונות שלהם ולמה שהם אומרים.
קסניה סבטלובה: במצבים כאלה, אחריותה של מדינת ישראל לנקוט בעמדה אמיצה ולקבל החלטות אמיצות על אופן ההתמודדות עם המצב הזה.
קסניה סבטלובה: אנחנו לא יכולים להמשיך לשתוק אפילו אם זה יעלה לנו במחיר דיפלומטי כלשהו.
קסניה סבטלובה: אפילו אם התגובה שלנו לתקריות או מצבים מסוימים תחזור אלינו כמו בומרנג בהצבעות באו"ם או בארגונים בינלאומיים משוחדים אחרים.
קסניה סבטלובה: מה שאני כן יודעת, שאחרי 70 שנה בהן קיימת מדינת ישראל וזו מדינה חזקה הנלחמת כל יום מחדש.
קסניה סבטלובה: אנחנו גם יודעים שלמדינת ישראל יש מחויבות ליהדות התפוצה במובן של לא להשלים עם גילויי אנטישמיות, לא לשתוק לגבי התקפות המתרחשות במקומות שונים בעולם ולא לשתוק לגבי אמירות של מנהיג זה או אחר, לגבי חוקים חדשים הנכתבים בימים אלו ויוצגו בהמשך.
קסניה סבטלובה: לכן בוועדת קליטה ומיזוג, אנחנו כן מדברים על הנושאים האלה בצורה פתוחה מאד ואנחנו גם מנסים לעורר מודעות לנושאים אלה מכיוון שלמיטב הבנתי ואמונתי הרבה מהישראלים, במיוחד אלו שנולדו כאן, שהם לא עולים כמוני וכמו היו"ר נגוסה, לא מרגישים קשורים לנושא, לא ממש יודעים מה קורה שם, מי הם האנשים האלה?
קסניה סבטלובה: הם יהודים אבל הם גרים רחוק מאיתנו, בארצות הברית, באירופה, ברוסיה, לכן הקשרים קצת רופפים כרגע ואין הבנה מיידית שמה שקורה ליהדות התפוצות בעצם קורה לי, זה משהו שקורה גם למשפחתי, זה חלק מהאומה שלנו.
קסניה סבטלובה: לכן זאת האחריות שלנו לעורר מודעות לעניין.
קסניה סבטלובה: מכיוון שאנחנו בכנסת מפקחים על עבודת הממשלה, זאת האחריות שלנו להביא את הממשלה לעמדה ברורה לגבי כל אותם מקרים מהם סובלים יהודים ברחבי העולם, לפעמים על בסיס יומיומי.
קסניה סבטלובה: אני מקווה שבעזרת תקשורת, שיתוף פעולה ודיאלוג נמצא דרך טוב יותר לתקשר בינינו ולעמוד מאחורי העמדות שאנחנו צריכים לנקוט ולפעול לגבי הצרכים והשאלות אותן אנחנו מקבלים מיהדות העולם לגבי כל החוקים המתייחסים לדת ולמדינה.
קסניה סבטלובה: שאלתם לגבי חוק השבות ויש עדיין דברים שאינם ברורים בו.
קסניה סבטלובה: ישראל היא מדינת הישראלים, אבל היא עדיין מדינת כל יהודי העולם.
קסניה סבטלובה: אז כשאני מדברת על דברים כמו הכותל ועל הזכות להתפלל שם כפי שהקהילה מאמינה שצריך להיות, עלינו להתחשב ולמצוא מכנה משותף כדי לכלול את כולם ולא למנוע מקהילות התפוצה, אנשים בודדים או ארגונים גדולים, אלא לכלול את כולם כאן במדינת ישראל, בחקיקה שלנו, בעמדות שלנו, במה שאנחנו עושים ביומיום.
אברהם נגוסה: הצטרפו אלינו כרגע חברת הכנסת רחל עזריה ממפלגת כולנו וחבר הכנסת יהודה גליק ממפלגת הליכוד.
אברהם נגוסה: אני חושב שעדיף שאחד מהחברים פה ישאל שאלה ואחר כך אחד מחברי הכנסת ידבר.
אמיר שביב: אני מסכים.
אמיר שביב: האם יש שאלות?
אמיר שביב: רק לפרוטוקול, תציג את עצמך ואת הארגון שאתה מייצג בבקשה.
שריי קריין: שריי קריין מ-Mercaz USA.
שריי קריין: האם אתה יכול לדבר על נושא אבו דאיה שהיו לו קשיים להיכנס לישראל.
שריי קריין: יש לנו קנייתי שהוחזר הביתה למרות שהייתה לו ויזה עדכנית.
שריי קריין: יש לנו אדם צעיר מאוגנדה שבסופו של דבר יכול היה להגיע וללמוד בישיבה שמרנית והיה מועמד לעלייה, אבל קיבל סירוב.
שריי קריין: האם תוכל לדבר על הנושא הזה ולהסביר כיצד ניתן לפתור אותו?
אברהם נגוסה: אענה על השאלה בקצרה, מכיוון שרק לאחרונה היה לנו דיון על הנושא הזה בוועדה.
אברהם נגוסה: ידוע לנו שהוא הוחזר משדה התעופה וחקרנו את הנושא כאן בוועדה כששני הצדדים היו נוכחים.
אברהם נגוסה: הוא כמובן לא יכול היה להיות כאן בגלל שהוא הוחזר לקניה, אבל האנשים שהזמינו אותו נכחו בוועדה כמו גם שר הפנים.
אברהם נגוסה: גילינו שהבקשה הייתה כפולה, עבור ויזת תייר ועבור ויזת סטודנט, לכן במקרה הזה שר הפנים הסכים שהוא יגיש את הבקשה שוב אבל רק עבור אופציה אחת.
אברהם נגוסה: אני מבין שהם הגישו את הבקשה שוב עבור ויזת סטודנט וממה ששמעתי, אני מבין ששר הפנים נתן תשובה שלילית לבקשה המחודשת הזאת.
אברהם נגוסה: אנחנו נדון בעניין בוועדה וגם נזמין את שר הפנים לדיון הזה מכיוון שהאחריות שלנו בוועדה הזו היא לפקח ולבוא בדרישות לשר הפנים ולשרים אחרים בממשלה.
אברהם נגוסה: לכן נדון בעניין ונגלה מדוע שר הפנים דחה את הבקשה שלו לאחר שהוא הגיש את הבקשה מחדש לפי דרישות השר.
אמיר שביב: אולי עוד שאלה מארגון אחר?
אמיר שביב: כן בבקשה.
שריל פישביין: שריל פישביין מ-JCPA.
שריל פישביין: האם תוכל לומר לנו מהי עמדת הוועדה למחפשי המקלט כאן בישראל?
קסניה סבטלובה: יש גישות שונות לחברי וועדה שונים.
שריל פישביין: אני מדברת על מבקשי המקלט מאפריקה.
אברהם נגוסה: אולי אומר משפט אחד ואז חברי כנסת אחרים יוכלו לדבר.
אברהם נגוסה: הוועדה הזו מתמודדת עם הגירת יהודים.
אברהם נגוסה: כפי שאתם יודעים לישראל אין חוקי הגירה כמו במדינות אחרות, לישראל יש את חוק השבות שמיועד אך ורק למהגרים יהודים.
אברהם נגוסה: לכן, וועדה זו מטפלת רק בהגירה יהודית, קליטה ויהדות תפוצה ולא מטפלת במחפשי מקלט.
אברהם נגוסה: זוהי תשובתי ואם מישהו אחר רוצה להגיב, בבקשה.
שרן השכל: אני רוצה להגיב.
שרן השכל: אני חושבת שמה שאמרנו זה שמכיוון שלישראל אין גדר בינה לבין מצרים בסיני הייתה הגירה גדולה, אם אפשר לקרוא לזה הגירה.
שרן השכל: זה לא היה חוקי ולא מאורגן וכעת, כמו שקורה הרבה בישראל, אנחנו מחכים לרגע האחרון לנסות לעשות סדר.
שרן השכל: מה שאנחנו עושים עכשיו זה לסדר ואני חושבת שזה דבר טוב.
שרן השכל: אני יודעת שיש בעיות לאורך הדרך אבל לראשונה אנחנו לוקחים אחריות ואנחנו אומרים בוא נראה מי פליט ומי לא, מי צריך להיות באחריותנו ומי לא.
שרן השכל: מדינת ישראל נולדה כבית לעם היהודי ואני חושבת שמאד חשוב לשמור על ישראל כבית לעם היהודי.
שרן השכל: אני יודעת שהזמנים קשים מכיוון שיש אנשים שחיים כאן
שרן השכל: שחושבים שגם אם אין חוקים מוסדרים בעניין, אם הם כבר נמצאים כאן צריך לאפשר להם להישאר.
שרן השכל: אנחנו מנסים כעת לבחון את הסטאטוס של כל אחד מהם.