GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלעזר שטרן: בסוף גם הילדים שלהם יתחתנו איתם.
אלעזר שטרן: מדינת ישראל בסוף, שכבר מתחילה להפסיד בגלל שהיום היא מחויבת לרשום אותך כיהודייה גם אם הרב אמסלם ישב בראש ההרכב של בית דין.
אלעזר שטרן: גם אם הרב אמסלם ישב, הם רוצים שאני אכבד אותם, אבל הם לא מכבדים את המדינה.
אלעזר שטרן: לפי המדינה הם חייבים לרשום אותך כיהודייה גם אם התגיירת בגיור כהלכה.
אלעזר שטרן: נכון, הם לא יחתנו אותך, אז הרב אמסלם, אני אומר לך, ישמח לחתן אתכם.
אלעזר שטרן: אני מכיר אותו.
אברהם נגוסה: הרב אמסלם, חבר הכנסת לשעבר בבקשה.
חיים אמסלם: תודה אדוני היושב ראש, חברי הכנסת.
חיים אמסלם: טניה היקרה, אני מצטער לומר שאת לא לבד, לפני חודש ימים בהרכב חדש שפתחנו בתל אביב במסגרת גיור כהלכה, לא זוכר אם אני הייתי הדיין שגייר, אבל היה באמת מקרה, המקרה הוא מעין מה שאת מתארת, בחורה שידעה הכל, עשתה רושם מצוין.
חיים אמסלם: בסוף הייתה השאלה "אז למה באת אלינו, למה לא גמרת איפה שהתחלת" היא אמרה "אני סיימתי, עברתי את כל המבחנים" אבל ביום האחרון אחד הדיינים אמר לה "טוב מה עם החבר שלך", היא אמרה "אין לי חבר".
חיים אמסלם: "את משקרת.
חיים אמסלם: תביאי לנו את החבר שלך".
חיים אמסלם: היא אמרה "כבוד הרבנים אין לי חבר.
חיים אמסלם: אין לי".
חיים אמסלם: נמאס לה הסיפור, היא עזבה כמעט לגמרי.
חיים אמסלם: למזלה היא הכירה בחור דתי שהבין את המקרה, שהאמין לה, היא באה אלינו, התרגשנו איתה, בכינו איתה, היא גוירה, אני מעריך שהנושא שלה טופל.
חיים אמסלם: את לא היחידה ויש רבים כמוך.
חיים אמסלם: אני לא רוצה לחזור על דברים, אני מופיע אחת לכמה חודשים כאן בוועדות האלה, זה כבר שנים.
חיים אמסלם: מי שמצפה, נכבדי, שהרבנות הראשית לישראל תפתור את בעיות הגיור של מדינת ישראל משלה את עצמו.
חיים אמסלם: לא היום, לא מחר, לא מחרתיים.
חיים אמסלם: שום דבר.
חיים אמסלם: זה לא יקרה.
חיים אמסלם: למה?
חיים אמסלם: מפני שאם הרבנות הראשית לישראל הייתה אומרת, היה לנו פעם רב ראשי לישראל וקראו לו הרב עוזיאל והוא הקים את הרבנות והוא כתב ספרים והוא כתב הלכות, והיינו אומרים, "אנחנו נאמץ את הגישה שלו המקרבת כי הוא היה הבוס" אז זה היה נפתר.
חיים אמסלם: לא הייתי בדיון מקודם על נושא בירור יהדות.
חיים אמסלם: אם העוסקים והיושבים על השיבר של בירורי יהדות היו מאמצים את פסיקתו של כבוד הרב עובדיה יוסף בשאלות ותשובות יביע אומר חלק ז' סימן א' בנושא ברית המועצות, אני חותם לכם באחריות ברורה שמתוך ה-350,000, 200,000 היו עוברים אוטומטית.
חיים אמסלם: לכו ללמוד.
חיים אמסלם: לכו לקרוא.
חיים אמסלם: עם מי אנחנו מדברים?
חיים אמסלם: עם רבנות ראשית שבויה.
חיים אמסלם: רבנות ראשית שתופסת את מדינת ישראל בגרונה.
חיים אמסלם: אז המוסד של מערך הגיור כהלכה, ואני מכבד את הרב פרץ מאוד, ואני יודע מה הוא עושה, מגייר בשנה 1,600 איש ויש לא 350,000, אנחנו מתקרבים ל-500,000.
חיים אמסלם: מתי הפתרון יהיה?
חיים אמסלם: אין מי שהיום משניא את הדת ואת ההלכה ואת התורה יותר מאשר הממסד הזה.
חיים אמסלם: אני אומר לכם, זה לא עניין של איך אנחנו נראים.
חיים אמסלם: מה זועק הרי בישעיה "ונגלה באזני השם צבאות אם יכופר לכם העוון הזה עד תמותון" הגמרא אומרת שזה חילול השם.
חיים אמסלם: העם רואה אותנו.
חיים אמסלם: אביו יהודי, מסר את עצמו על יהדות, משרת בצה"ל, נהרג למען המדינה, רוצה להיות יהודי, רוצה להצטרף.
חיים אמסלם: במקום לקרב אותו, לחבק אותו, לאמץ אותו, מה אנחנו עושים?
חיים אמסלם: אנחנו מרחיקים אותו.
חיים אמסלם: זה חילול השם הכי גדול.
חיים אמסלם: אני מצטער לומר זאת.
חיים אמסלם: מי מדבר איתכם?
חיים אמסלם: רב ששימש ברבנות שנים רבות.
חיים אמסלם: רב אורתודוכסי.
חיים אמסלם: מי הם הרבנים שיושבים בגיור כהלכה?
חיים אמסלם: אני כאב בית דין יושב שם ודיין לעתים.
חיים אמסלם: מי הם הרבנים?
חיים אמסלם: רבני ערים, רבני שכונות, רבנים שחושבים שהמצב הוא קטסטרופה.
חיים אמסלם: אני שולח אתכם רק להאזין למה שאמר אתמול הסנטור ג'ו ליברמן על מה שקורה בארצות הברית ומה ארצות הברית מבינה בגלל מה שקורה בארץ בנושא הכניסה ליהדות.
חיים אמסלם: זו באמת טרגדיה, זו באמת קטסטרופה.
חיים אמסלם: אני לא רוצה לעשות כאן יחסי ציבור לגיור כהלכה אבל אני אומר לכל עם ישראל, ידינו פתוחות.
חיים אמסלם: אם נתקלתם בקושי, אם נסגרה בפניכם הדלת, ברוכים הבאים אלינו.
אלעזר שטרן: וג'ו ליברמן הוא אורתודוכס.
חיים אמסלם: הוא אורתודוכס.
חיים אמסלם: כמובן.
חיים אמסלם: כל הרבנים של גיור כהלכה הם רבנים אורתודוקסים שהוסמכו על ידי הרבנות הראשית לישראל.
<יהודה שרף: שלא מכירה ברבנים שמשרתים בחו"ל ומגיירים.
קסניה סבטלובה: אנחנו כמובן גם דורשים הכרה גם של רבנויות אחרות וגם של זרמים אחרים של יהדות ולא נסכים שרק לאורתודוקסיה תהיה הזכות להחליט מיהו יהודי ומי לא.
קסניה סבטלובה: פשוט לא.
אברהם נגוסה: אני מבין שמכון עתים רוצים להשלים משהו.
<אלעד קפלן: מאוד קצר.
<אלעד קפלן: אנחנו בעמותת עתים מטפלים במאות מקרים של מתגיירים שנתקלים בקשיים במהלך הליך הגיור ואני חייב להגיד שזו גם זכות גדולה לעבוד במקום שפוגשים כל כך הרבה אנשים שבוחרים ביהדות, בוחרים להיות חלק מהעם היהודי.
<אלעד קפלן: אנחנו מכירים בזה שיש עמדות שונות בהלכה.
<אלעד קפלן: זו זכותם של רבנים להחזיק גם בעמדות נוקשות ובדלניות שמפרשות בצורה מצמצמת את החובות שלנו כלפי המתגיירים.
<אלעד קפלן: אבל זו לא יכולה להיות העמדה הרשמית של מדינת ישראל.
<אלעד קפלן: יש הצעת חוק שתלויה ועומדת של חבר הכנסת אלעזר שטרן וחברי כנסת נוספים לפתוח את מערך הגיור.
<אלעד קפלן: להכיר גם בגיורים של רבני ערים ורבני ישובים, ליצור אופציות גיור שונות כך שיהיו בתי דין שונים עם גישות שונות.
<אלעד קפלן: השופט הנדל אמר בדיון בבג"צ בפסק הדין, הוא כתב "אין להפקיד את עריכת הגיור לצורך חוק השבות בידי מונופול הלכתי המייצג גישה אחת.
<אלעד קפלן: כשם שאין לשלול את המחמיר, המדינה אינה רשאית לשלול את המקל והמקל כאן הוא זה שמחמיר באהבת הגר".
<אלעד קפלן: העמדה הזאת נכונה לא רק לעניין חוק השבות, היא צריכה להיות נכונה לכל דבר ועניין.
<אלעד קפלן: במשך ההיסטוריה היהודית היו בתי דין עם גישות שונות שקיבלו זה את זה, והגיע הזמן שהגישה הזאת תיושם גם כאן במדינת ישראל.
אברהם נגוסה: יהודה אתה רוצה להתייחס?
<יהודה שרף: המנדט שאנחנו עובדים בו הוא בחו"ל וכמעט לא בארץ.
<יהודה שרף: אבל רק הארה ב-א'.
<יהודה שרף: ישנה תופעה הולכת ומתחזקת בעיקר בדרום אמריקה וגם בצפון אמריקה, שאנשים שרוצים לחבור לעם היהודי ועוברים גיור אורתודוכסי על ידי רבנים אורתודוכסים שרובם ככולם הוסמכו בארץ, וכאשר עוברים את תהליך הגיור הזה, הרבנות לא מכירה בגיור שלהם.
אברהם נגוסה: רבנים אורתודוכסים שנשלחו מפה?
<יהודה שרף: הם לא נשלחו, הם הוסמכו כאן והגיעו לשרת בחו"ל.
<יהודה שרף: הייתי מציע - - -
חיים אמסלם: לרבנות יש רשימה והיא עובדת לפי הרשימה שלה.
<יהודה שרף: הרב אמסלם צודק ב-100% והייתי מבקש מכבוד היושב ראש להעלות את זה, כי עוצרים עשרות עולים בדרום אמריקה ובצפון אמריקה להגיע לארץ.
<יהודה שרף: אני מדבר על גיור אורתודוכסי, לא רפורמי ולא קונסרבטיבי.
<יהודה שרף: להם אין בעיה, הם מוכרים.
אברהם נגוסה: נפנה עכשיו לראש מערך הגיור במשרד ראש הממשלה הרב פרץ בבקשה.
אברהם נגוסה: שמעת את הדברים, אנא התייחסותך גם להערה של יהודה בעניין.
יצחק פרץ: זה אמנם לא שייך לי אבל אני אענה.
אברהם נגוסה: זה לא קשור אליך, הבנתי.
יצחק פרץ: ברשות אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, מכובדים.
יצחק פרץ: ברוך השם כמעט את כולם אני מכיר, ידידים וחברים ואהובים כולם.
יצחק פרץ: המקרה של טניה, באמת הכרתי את המקרה.
יצחק פרץ: אני זוכר שכמה חברי כנסת פנו, גם יואל פנה אלינו.
יצחק פרץ: יכול להיות שאתם צודקים שאולי בן הזוג לא צריך להיות, אבל מה שבית הדין מבקש זה לא שחס ושלום רוצים לגייר אותו או שרוצים להשפיע עליו, שהבחורה הולכת לגיור ובן הזוג שלה תומך בה, זה למעשה נותן גושפנקא הרבה יותר טובה, הרבה יותר חיזוק.
יצחק פרץ: הולכים יחד.
יצחק פרץ: חס ושלום לא רוצים לגייר אותו, לא רוצים לעשות לו כלום.
יצחק פרץ: יהודי מבטן ומלידה ואין שום בעיה.
יצחק פרץ: אנחנו אוהבים אותו ורוצים אותו.
יצחק פרץ: בסך הכל, זה לא היה התלמידה, זה לצערי הרב דווקא מישהו שליווה אותך כל הזמן, הוא שאמר, לא היה צריך להגיד את זה, הוא אמר את הדברים.
יצחק פרץ: מי שליווה אותך בכל תהליך הגיור, הוא שאמר שיש לך בן זוג ולכן בית הדין פשוט אמר "תביאי את בן הזוג ואנחנו כן נטפל" וגם היום אני אומר לך, תגיעי לתל אביב, אני מוכן ללוות אותך עד שתעברי את הגיור.
יצחק פרץ: אין שום בעיה.
קסניה סבטלובה: אם היא עברה מבחנים למה היא צריכה להראות לכם את בן הזוג.
יואל רזבוזוב: - - - מהתחלה.
יצחק פרץ: אני אלווה אותך, את לא צריכה עוד ללמוד, לא צריכה שום דבר.
יואל רזבוזוב: אז את לא צריכה.
יואל רזבוזוב: מחשיבים לך את הלימודים ופשוט תיגשו, תעביר את התהליך.
יצחק פרץ: היא התחילה לדבר עם בית הדין ובית הדין שאל אותה אם יש בן זוג.
אברהם נגוסה: שבן הזוג פשוט יבוא איתך ביחד.
יצחק פרץ: אחרי הדיון אני אשב איתה ואדבר איתה.
יואל רזבוזוב: בסדר, אבל היא לא צריכה ללמוד עוד, זה הנושא החשוב לפרוטוקול, שהיא לא צריכה ללמוד עוד.
יצחק פרץ: תקבלי תעודה בחתימתי, תקבלי את התעודה.
יצחק פרץ: בעזרת השם.
קסניה סבטלובה: למה צריך להגיע לוועדת הכנסת עם הדבר הזה?
קסניה סבטלובה: היא הגיעה לכאן, אבל אלפי אנשים כמוה לא מגיעים לפה.
יצחק פרץ: כבר אמרתי לחברי הכנסת שפנו שתבוא ואני אטפל בה.
אברהם נגוסה: קסניה, כשיש פתרון, צריכים לקבל את הפתרון.
אברהם נגוסה: בואו לא נחזור.
קסניה סבטלובה: סליחה, אנחנו פה לא ועדה שמטפלת במקרים פרטיים.
קסניה סבטלובה: יש פה מקרה אחד אבל זה הכלל.
קסניה סבטלובה: הכלל לא הגיע לפה לדיון הזה.
אברהם נגוסה: גם הפתרון מייצג לכולם.
קסניה סבטלובה: אני שמחה מאוד שזה הפתרון הנקודתי, כי באמת, נשמח כשהיא תקבל את התעודה.
קסניה סבטלובה: אבל זה לא יכול להיות שזה מענה יחידני פרטני לכלל הסוגיה.
יצחק פרץ: כלל הסוגיה, אמרתי לך שכל המטרה היא פשוט שאחד יתמוך בשני.
יצחק פרץ: הגיור לפעמים, הלימודים, נשברים באמצע.
יצחק פרץ: וכשבן הזוג יחד איתה הוא תומך בה, עוזר לה.
יצחק פרץ: ואז הולכים יחד.
יצחק פרץ: פעם היה צריך לבוא ללמוד פעמיים בשבוע.
יצחק פרץ: הגעתי למסקנה שיש לפעמים משפחות שקשה להן, אז פעם בשבוע.
יצחק פרץ: היה גם כן פעמיים בשבוע, אי אפשר, עשינו ביום שישי גם כן ש אפשר ללמוד.
יצחק פרץ: יש כאלה בתי מדרש שלומדים ביום שישי ואז מגישים.
יצחק פרץ: כל כך מנסה לעשות ולהשתדל שכולם.
אברהם נגוסה: גם אם החבר שלה דתי אתם דורשים ממנו שילמד?
יצחק פרץ: כי הוא פשוט תומך בה.
קסניה סבטלובה: אני לא מבינה מה הקשר בין הדברים.
קסניה סבטלובה: איך שהוא סיימתי תואר ראשון בלי בן זוג, זה היה בשנות התשעים, ואיך שהוא התמודדתי עם הקושי הנפשי.
יצחק פרץ: לא הפרעתי לך.
קסניה סבטלובה: לחברי כנסת יש זכות דיבור.
יצחק פרץ: אבל תני לי להוציא מילה.
קסניה סבטלובה: אני רוצה להבין את דבריך.
אברהם נגוסה: לחברי הכנסת יש את רשות הדיבור, לא להפריע לאחרים.
יצחק פרץ: אני לא גר בירושלים.
יצחק פרץ: גרתי אמנם במאה שערים אבל עברתי לתל אביב, לשכונה של חבר הכנסת אלעזר שטרן, באותה שכונה גדלנו והיום הוא השאיר שכונה הרבה יותר דתית, היום לצערי הרב היא השתנתה מאוד ואני חי בתוך עמי.
יצחק פרץ: אני מכיר מה זה אנשים לא דתיים, ומשתדלים בכל כוחנו ובכל מאמץ, עד קצה הגבול.
יצחק פרץ: פשוט עד קצה הגבול כמה שיותר להעביר.
יצחק פרץ: זה לא כמו שהרב חיים אמר 1,600, 2,800 עברו.
יצחק פרץ: אז כמעט כפול.
יואל רזבוזוב: זה כולל נתיב, כולל הכל.
<אורן כדורי: מה אם כך כשזוג הולך באמת לגיור ומסיים אותו, ואני יודע את זה מניסיון עם אבא שלי, שמחייבים אותך גם להתחתן עד חודשיים אחרי הגיור.
יצחק פרץ: כל דבר לגופו של עניין.
<אורן כדורי: זה אותו דבר.
יצחק פרץ: לא.
יצחק פרץ: לא לפני או עד.
<אורן כדורי: בתוך חודשיים.
<אורן כדורי: הם מחייבים אותי וקובעים לי מתי.
יצחק פרץ: אני אגיד לך מה שקרה, אם אתה כבר מדבר.
יצחק פרץ: היה פעם רבנויות שלא רצו לאשר את הגיורים.
יצחק פרץ: הגיורים שלנו לא רצו לרשום אותם, והייתה לנו בעיה.
יצחק פרץ: היה ברחובות, היה בראש העין, היה בפתח תקוה, אשדוד, שלא רצו לקבל.
יצחק פרץ: אז עשינו מערך של נישואין בלי אגרה, בלי שום דבר.
<אלעד קפלן: הגשנו על זה עתירה לבג"צ.
<אלעד קפלן: בג"צ פסק שחייבים לקבל.
יצחק פרץ: נכון.
יצחק פרץ: עתים הגישו בג"צ ואז הרב הראשי הקודם הציע רבנים שירשמו ואז נרשמים בתוך מערך הגיור.
יצחק פרץ: אז לא טוב לך עוד חודש, עוד חודשיים.
יצחק פרץ: אדרבה, אנחנו נותנים שירות ואנחנו מקבלים מכות על זה עכשיו שאנחנו רושמים אחרים שלא רוצים לרשום אותם.
<קריאה: למשל אם הוא רוצה להתחתן שישה חודשים אחרי זה.
<אורן כדורי: למה בכלל מקציבים לה מתי ואיך ולמה?
יצחק פרץ: לא שמקציבים, פשוט רוצים שהזוג לא יתפרק עוד פעם.
קסניה סבטלובה: למה עוד פעם?
קסניה סבטלובה: איך זה עוד פעם?
קסניה סבטלובה: הם הגיעו כזוג.
יצחק פרץ: לא, הם התגיירו יחד, הם הלכו יחד.
יצחק פרץ: לא מחתנים אותם.
קסניה סבטלובה: זכותם להיפרד אם הם רוצים.
קסניה סבטלובה: כבוד הרב.
יצחק פרץ: זכותם להיפרד, אין שום בעיה.
יצחק פרץ: לצערי הרב אני עבדתי 25 שנים בבית הדין הרבני ואני יודע על מה נפרדים.
יצחק פרץ: אז אנחנו באמת משתדלים כמה שיותר גם בקשר לגברת צאיג והגברת מיכל, בעזרת השם אני אשב איתכם, אין שום בעיה, אנחנו מחבקים כל גר, כל יהודי שרוצה.
יצחק פרץ: בתוך עמנו אנחנו יושבים.
יצחק פרץ: מכירים את הצרות, יודעים את הצרות שיש, אנחנו אוהבים את הגרים, מכבדים אותם.
יצחק פרץ: עכשיו עשינו רה-ארגון, ברוך השם פעם היה בבית הדין תל אביב אדם אחד שכמעט ולא נתן תאריכים.
יצחק פרץ: היום יש ברוך השם שלושה אנשים, הוא מתקשר לאנשים "תבואו" הוא דואג לאנשים שיבואו.
יצחק פרץ: חבל שהמכונים לא נמצאים פה, וברוך השם יש שיפור גדול מאוד.
יצחק פרץ: נכון שצריך לשפר עוד, ואני מאמין שצריך לשפר עוד וכל מה שתרצו, בשמחה רבה, אני מוכן לפרסם את הטלפון שלי, כל מה שתרצו בשמחה רבה, נבוא לקראתכם.
יצחק פרץ: גם הרב אלעזר שטרן, הרב מידן גם כן היה זקוק למערך הגיור ועזרנו לו גם.
אלעזר שטרן: אז עוד לא היה גיור כהלכה.
קסניה סבטלובה: כבוד הרב יש לי שאלה.
קסניה סבטלובה: עד כמה, כשמגיעה בחורה ולה יש בן זוג, יכול להיות שהוא חילוני, יכול להיות שהוא לא יהודי, עד כמה זה פוגע בסיכוייה להתגרש?
קסניה סבטלובה: כי יש תלונות ציבור שאנחנו מקבלים על כך שמי שמופיעה ואומרת "אני בזוגיות עם מישהו" אומרים לה קודם כל "את לא יכולה להיות בזוגיות".
קסניה סבטלובה: אומרים לה הרבנים - - -
יצחק פרץ: מה פתאום.
יצחק פרץ: אומרים לה "תביאי את בן הזוג שלה".
קסניה סבטלובה: לא, אז אני אומרת לך שאנשים אומרים "אתם לא יכולים להיות בזוגיות את צריכה להיפרד מהחבר שלך".
יצחק פרץ: לא נכון.
יצחק פרץ: אמרו לך להביא את בן הזוג או לא?
קסניה סבטלובה: יש - - - ציבור כבוד היושב ראש, ואנחנו צריכים להעמיד דברים על דיוקם.
קסניה סבטלובה: אם הוא אומר שזה לא ככה אז אנחנו - - -
יואל רזבוזוב: הוא לא צריך ללמוד.
יואל רזבוזוב: פשוט לבוא.
יצחק פרץ: חס ושלום.
יצחק פרץ: לא היה ולא נברא.
קסניה סבטלובה: אז אני אומרת לך שיש רבנים שעושים את זה.
<טניה ביידר: אני החלטתי לעשות את זה - - -
יצחק פרץ: את החלטת.
יצחק פרץ: אבל אדרבה, אמרו לך "תביאי אותו".
<טניה ביידר: זה או להיפרד, אומרים לך - - -
יצחק פרץ: זה לא נכון.
יצחק פרץ: בואו נשים על השולחן את הבעיה העיקרית.
קסניה סבטלובה: אלה דברים שאנחנו נתקלים לצערי הרב, נשלח אותם אליך.
חיים אמסלם: אני רוצה לשים על השולחן את הנקודה הבעייתית בסיפור.
חיים אמסלם: נניח שטניה רוצה להתגייר והיא מתגיירת כהלכה, והיא הכירה בחור חילוני לחלוטין.
חיים אמסלם: אומרים לה בבית הדין "תביאי את הבחור שלך" מה יקרה הלאה?
חיים אמסלם: זו השאלה.
חיים אמסלם: אז אנחנו דיברנו על מסביב.
יצחק פרץ: השאלה מלכתחילה כשמתחילים להירשם הולכים יחד.
קסניה סבטלובה: אבל אם היא לבד?
חיים אמסלם: אבל הוא עוד לא היה.
חיים אמסלם: היא לא הכירה.
יצחק פרץ: הרב חיים, את מי אנחנו מגיירים?
יצחק פרץ: אנחנו מגיירים דתיים?
יצחק פרץ: אנחנו מגיירים חילונים.
יצחק פרץ: גם היא חילונית.
יצחק פרץ: אנחנו מגיירים חילונים, לא דתיים.
חיים אמסלם: היא מתגיירת מבחינת עצמה ועומדת בכל המבחנים לשיקול דעתו של בית הדין.
חיים אמסלם: מה היא הכירה או מה היא תכיר או מה היא הכירה בעבר, האם המרכיב הזה - - -
אברהם נגוסה: יהודי פלוני אתה מתכוון.
יצחק פרץ: רק שילווה אותה.
יצחק פרץ: חס ושלום היא לא תיפגע בשום פנים ואופן.
קסניה סבטלובה: זה ממש נוגד, אני אומרת לך, את כל הפניות המרובות שאנחנו מקבלים.
קסניה סבטלובה: לצערי הרב.
יצחק פרץ: אני מוכן לשירותך, מתי - - -
קסניה סבטלובה: אני אשמח לחבר באופן אישי.
יצחק פרץ: חבר הכנסת אלעזר שטרן ברוך השם מתקשר ואני בשמחה עונה לו כל הזמן.
יצחק פרץ: גם אלעד תמיד מתקשר.
<אלעד קפלן: חייבים להגיד, הרב פרץ והמערכת פועלים יומם וליל עבור המתגיירים, אנחנו מכירים את זה, אנחנו המון בקשר איתם, הם עושים המון.
<אלעד קפלן: אבל צריך גם להגיד, במסגרת הדיינים שנמצאים בתוך המערך יש עמדה הלכתית נוקשה ובדלנית ואנחנו יודעים שדיינים עם עמדה הלכתית אחרת לא התקבלו לתוך המערכת, נאלצו להקים בתי דין עצמאיים.
<אלעד קפלן: אז גם הרב פרץ פועל בתוך מגבלות מוסכמות וצריך להכיר בזה.
יצחק פרץ: שלוש שנים אני מתחנן, היו 36 דיינים.
יצחק פרץ: חיים יודע.
יצחק פרץ: היום יש 22 דיינים.
יצחק פרץ: אני ממש בקצה, עד הסוף ומתחנן כבר שלוש שנים שימנו דיינים.
<אלעד קפלן: אנחנו מכירים אבל פתרון כזה או אחר לא יספיק.
<קריאה: אתם גברים מחליטים על אשה, לבוא עם בן הזוג שלה.
<קריאה: מי אתם?
<קריאה: - - - גברים זרים את בן הזוג שלה.
אברהם נגוסה: הנושא באמת ברור ולפחות אני אומר, יש לנו בשורות טובות לטניה מהרב.
אברהם נגוסה: אני אומר לך טניה, הרב אומר לך שתבואי עם החבר שלך.
<קריאה: יחייבו אותם להתחתן?
אברהם נגוסה: הרב אומר - - -
יצחק פרץ: אני מרגיש אותה עכשיו כמו הנכדה שלי ואעזור לה בשמחה רבה.
<קריאה: לא רק לה, לכל האנשים - - -
יצחק פרץ: לכל האנשים.
יצחק פרץ: אם יש לך בעיה, תפנה.
אברהם נגוסה: וכשהוא אומר שהיא לא צריכה ללמוד עוד פעם, היא תבוא ותעבור את התהליך ואנחנו נעזור לה.
<קריאה: מה עם שאר האנשים שהם לא פה?
אברהם נגוסה: סליחה, אני רוצה להבהיר פה שאנחנו קיימנו דיון לא רק לגבי טניה.
אברהם נגוסה: המקרה של טניה הוא מקרה מייצג לכלל האנשים שנמצאים בתהליך הגיור ורוצים לעבור גיור ורוצים להתחבר וזה מה שאנחנו באים ואומרים למערך הגיור, "מה קורה פה, למה עושים את זה" לכן הרב אמר ברור בנושא הזה, שהם רוצים לעזור, הם רוצים להקל, וזה המסר שקיבלנו.
אברהם נגוסה: אם יש מקרים דומים למקרה של טניה, מה שטניה מקבלת גם הם יקבלו.
<אלעד קפלן: פתרון נקודתי לא יעבוד.
<אלעד קפלן: צריך לפתוח את המערכת.
<אלעד קפלן: עד שלא יהיו - - - בתוך המערכת שום דבר לא ישתנה.
קסניה סבטלובה: מדובר על עוד - - - אחרים.
אברהם נגוסה: רשות הדיבור לחבר הכנסת יואל רזבוזוב יוזם הדיון בבקשה.
אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הכנסת טלי פלוסקוב, אם את רוצה להתייחס, אחרי חבר הכנסת יואל רזבוזוב.
יואל רזבוזוב: חברים, כאן עם הנכונות של הרב פרץ אנחנו פתרנו בעיה נקודתית אולי של טניה שלא תצטרך לעשות את הלימודים מהתחלה, אבל אנחנו עדיין עדים לבעיה ואני חושב שהטענות לא כלפי הרב פרץ, אנחנו צריכים ללכת לרבנים הראשיים, הם צריכים לקבוע עובדה פעם אחת ולתמיד שמי שעושה גיור לא מחויבת להביא את בן הזוג שלה, להפריד בין אחד לשנייה כי בסופו של דבר הרבה מן האנשים שרוצים להכנס למערך הגיור, רוצים להתגייר, לא הולכים בגלל הסיבה הזאת שמכריחים את בני הזוג שלהם שיכולים להיות על פי ההלכה ודתיים וחילוניים, זה לא משנה את העובדה, הם פשוט לא צריכים להיות חלק מסיפור הזה, זה עניין פרטי אישי של הבנאדם.
יואל רזבוזוב: אני חושב שאנחנו כאן כחברי כנסת צריכים לפנות לרב הראשי, לרבנים הראשיים ולקבוע את העובדה הזאת.
יואל רזבוזוב: יש פה באמת התעללות, יש פה באמת תופעה של אלפי אנשים שסובלים מכך, אולי עשרות אלפים, אולי מאות אלפים, אנחנו לא יודעים.
יואל רזבוזוב: וכאן קריאה לרבנים הראשיים לפתור את הסוגיה הזאת כי צריך לנתק את הקשר הזה בין בני הזוג.
יואל רזבוזוב: מי שרוצה להכנס ליהדות לא צריך להכריח את בן הזוג השני.
טלי פלוסקוב: אדוני היושב ראש, אני מתנצלת, כמו שאתה מבין היום זה יום מורכב בכל הוועדות, אבל אני באתי לכאן להגיד שמה שאנחנו צריכים לשנות, כבוד הרב אני רוצה שתשמע אותי כי זה מאוד חשוב.
טלי פלוסקוב: אני חושבת שמה שצריך להשתנות קודם כל זה היחס לאנשים.
טלי פלוסקוב: מה שאנחנו מרגישים ושומעים מהסיפורים וגם אני אישית, סיפרתי בוועדה הקודמת שהייתה פה לפני שעתיים, מה אני אישית חוויתי כשהייתי צריכה לחתן את הבן שלי.
טלי פלוסקוב: זה יחס.
טלי פלוסקוב: אני כרגע מדברת על המערכת, אני כרגע מדברת על היחס לאנשים.
טלי פלוסקוב: ישבתי עכשיו יחד עם יושב הראש בוועדת הכספים ראיתי שורה של תקציב נוסף לשירותי דת.
טלי פלוסקוב: אתה יודע מה אני אמרתי?
טלי פלוסקוב: אמרתי שאת הכסף הזה קודם כל צריך לשלוח לקורסים לאנשים שעובדים אצלכם כדי שילמדו לתת שירות ולדבר עם האנשים.
אלעזר שטרן: טלי, אני אמרתי שבכסף הזה עושים רשימות שחורות.
טלי פלוסקוב: אתה רואה.
טלי פלוסקוב: אני שוב אומרת, אני לגמרי מסכימה עם יואל רזבוזוב על זה שצריך לשנות את השיטה.
טלי פלוסקוב: אבל קודם כל אני רוצה שתבינו, עומדים בפניכם אנשים ולא חשוב יהודי או לא יהודי.
טלי פלוסקוב: קודם כל אנשים.
טלי פלוסקוב: היחס שאתם נותנים לאנשים האלה הוא יחס, אפילו קשה לי למצוא את המילה.
טלי פלוסקוב: אני ראיתי על בשרי, על בשרי, זה לא מה שסיפרו לי.
טלי פלוסקוב: על בשרי חוויתי את זה, כשהלכתי לרבנות לחתן את הבן שלי והייתי צריכה להוכיח את היהדות שלי כשלא ידעו שאני ראש עיר, אתה יודע איך דיברו איתי?
טלי פלוסקוב: זלזלו בי ברמות.
טלי פלוסקוב: שלחו אותי חמש פעמים ערד-באר שבע כדי שאני אביא עוד נייר.
טלי פלוסקוב: אבל ברגע שנודע להם, בכוונה לא השתמשתי בתפקיד שלי, לא אמרתי שאני ראש עיר כי רציתי באמת לראות מה אנשים עוברים.
טלי פלוסקוב: ברגע שנודע להם שאני ראש עיר, הכל השתנה.
טלי פלוסקוב: פתאום הפכתי להיות ללקוחה אהודה.
טלי פלוסקוב: פתאום טפלו בהכל, פתאום קיבלתי הכל.
טלי פלוסקוב: למה זה צריך להיות אצלנו?
טלי פלוסקוב: למה לא כל האנשים האלה, שאני אומרת לכם, הגיעו למדינה הזאת בזכות, הם לא גנבו מאף אחד שום דבר.
טלי פלוסקוב: למה הם לא זכאים קודם כל ליחס נורמלי ואנושי, למצוא באמת לכל אחד את הפתרון שמתאים לו, מעבר להצעה שאני לגמרי מתחברת, למה לקשור בין שני אנשים כשאחד מהם יהודי והשני רוצה להיות יהודי.
טלי פלוסקוב: זה דבר שאתם חייבים לפתור.
אברהם נגוסה: אנחנו חייבים לסכם את הדיון.
אברהם נגוסה: קיימנו קודם דיון, בדיוק כמעט על אותו נושא של בית הרבני, בעניין טיעוני בירור יהדות, ואנחנו שמענו כמה זה פוגע באנשים.
אברהם נגוסה: מדינת ישראל היא הבית של כל יהודי באשר הוא, ואנחנו נמצאים בקיבוץ גלויות.
אברהם נגוסה: יהודים באים מארבע כנפות הארץ, ולא כולם אותו דבר.
אברהם נגוסה: יש כל מיני בעיות.
אברהם נגוסה: הגישה צריכה להיות גישה חיובית, לחבק את העולים החדשים.
אברהם נגוסה: לחבק אותם, לחבר אותם ולקרב אותם יותר.
אברהם נגוסה: לכן הגישה צריכה להיות גישה חיובית ולא גישה אנטגוניסטית.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו פונים פה בוועדה שוב ושוב למערכת הממשלתית, כולל הרבנות הראשית, כולל מערך הגיור.
אברהם נגוסה: אנחנו פונים, תהיו עם גישה חיובית לאנשים האלה.
אברהם נגוסה: אנחנו פונים בזה לכולכם.
אברהם נגוסה: הדיון הקודם שהיה, היה מאוד קשה, ומה שעכשיו שמענו, המקרה של טניה ואחרים, זה מאוד קשה.
אברהם נגוסה: למה אנשים צריכים לסבול כל כך לעבור את הטלטלה במדינה שלהם, בבית שלהם.
אברהם נגוסה: למה לא לעזור להם בכל הכיוונים?
אברהם נגוסה: אני מאוד שמח שכבוד הרב הבין את העניין ויש פה נכונות לשינוי ולשיפור, ובעיקר בבעיה הנקודתית של טניה, אני מברך את כבוד הרב שנתן פתרון מיידי, ואנחנו נקבל עדכון שהדבר הסתיים בצורה חיובית וטניה לא בוכה אלא מחייכת ומתחתנת עם החבר שלה ובונה משפחה לתפארת במדינת ישראל.
אברהם נגוסה: אני מודה לכולם, תודה רבה.
אברהם נגוסה: שלום גם לצופים בבית.
אברהם נגוסה: אנחנו היום מקיימים דיון במציאת פתרון לעולים החדשים שמתגוררים במלון דיפלומט.
אברהם נגוסה: בחודש דצמבר קיימנו דיון בנושא הזה, מתוך דאגה מה יהיה עם העולים שמתגוררים במלון דיפלומט לקראת מכירתו.
אברהם נגוסה: בדיון נכח מנכ"ל משרד הקליטה, שנמצא איתנו, והוא התקיים ביוזמת חברת הכנסת קסניה סבטלובה, שגם נמצאת איתנו.
אברהם נגוסה: נמצאים פה גם נציגי הדיירים במלון דיפלומט ונציגי משרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: באותו דיון בדצמבר קיבלנו הבטחה ממנכ"ל משרד הקליטה לעדכן אותנו על התהליך.
אברהם נגוסה: אני צריך להזכיר, כמובן, שנציגי עיריית ירושלים גם נמצאים פה והיו גם באותו דיון.
אברהם נגוסה: נציגי משרד הקליטה הבטיחו להיות בקשר עם כל המשרדים הרלוונטיים, כולל עיריית ירושלים, ולדווח לנו מה הפתרון שמשרד הקליטה מציע יחד עם המשרדים האחרים לדיירים במלון דיפלומט.
אברהם נגוסה: כמו שהבטחנו באותו דיון, אנחנו עושים דיון מעקב והמשך.
אברהם נגוסה: היום אנחנו נמצאים פה לשמוע ממנכ"ל משרד הקליטה, מעיריית ירושלים וגם מנציגי משרד החוץ והאוצר אחת ולתמיד מה יהיה הגורל של הדיירים במלון דיפלומט.
אברהם נגוסה: אנחנו לא צריכים להשאיר אותם כל הזמן במתח ובדאגה איפה הם יהיו.
אברהם נגוסה: אני פונה קודם כל לחברת הכנסת קסניה סבטלובה, יוזמת הדיון, ולאחר מכן נשמע ממנכ"ל משרד העלייה והקליטה, מר קושניר.
קסניה סבטלובה: תודה לך, כבוד היושב-ראש, אני מברכת את כל מי שהגיע, גם הדיירים של מלון דיפלומט וכמובן את נציגי משרדי הממשלה ואת אלכס.
קסניה סבטלובה: היינו צריכים להיפגש לפני שבועיים ומסיבות טכניות זה לא הסתייע.
קסניה סבטלובה: בלי שום קשר לזה שהכנסת יצאה לפגרה, אנחנו הרי ממשיכים בעבודה שלנו למען הציבור.
קסניה סבטלובה: הציבור רוצה לשמוע מאיתנו תשובות בנוגע לעתידו הקרוב ביותר.
קסניה סבטלובה: מה יותר חשוב לבן אדם מאשר קורת גג?
קסניה סבטלובה: מה יותר חשוב מבית?
קסניה סבטלובה: מה יותר חשוב מיציבות, במיוחד אם אנחנו מדברים על אנשים שנמצאים בגיל השלישי ואין להם איזשהו אופק של מציאת פתרונות דיור בקלות.
קסניה סבטלובה: אני אזכיר את השתלשלות העניינים בנוגע למה שקורה במלון דיפלומט.
קסניה סבטלובה: למי שלא יודע, זה היה הבית הראשון שלי במדינת ישראל.
קסניה סבטלובה: אני גרתי בדיפלומט יחד עם אימא שלי ועם סבתא שלי כשרק עלינו, בשנת 1991.
קסניה סבטלובה: עוד ב-2014 השטח של אותו מקום, שבו מתגוררים כ-500 קשישים, נמכר לשגרירות ארצות הברית, בעצם לממשלת ארצות הברית.
קסניה סבטלובה: באותו מועד קיבלו הדיירים הודעה על כך שחוזה השכירות של המקום מסתיים בקיץ 2020.
קסניה סבטלובה: מאז עברו כמה שנים ועכשיו אנחנו נמצאים כבר בשנת 2018 כך שבעצם נשארו לנו שנתיים עד לאותו מועד שבו המקום יפונה, ככל הנראה.
קסניה סבטלובה: אנחנו שומעים בעת האחרונה על כך שיכול להיות ששגרירות ארצות הברית תעבור לשם.
קסניה סבטלובה: כבר יש קונסוליה שנמצאת ממש בסמוך למלון דיפלומט ולא מן הנמנע שאותו שטח שהיה מלון דיפלומט והיום יש בו את המלון הזה, יהפוך לשטח בלתי נפרד משגרירות ארצות הברית.
קסניה סבטלובה: בדיון הקודם שקיימנו בוועדת העלייה והקליטה, באו אליי אנשים וביקשו שאני אברר בנוגע לדבר הזה – מה קורה איתם, מה העתיד שלהם ומה צפוי להם בעוד שנתיים.
קסניה סבטלובה: ביקשתי קודם כל בהליכים הפרלמנטריים הזמינים לי, בשאילתות לשרת העלייה והקליטה, סופה לנדבר, וניסיתי לקבל תשובות ממנה.
קסניה סבטלובה: לאחר מכן כינסנו את הדיון בוועדת העלייה והקליטה וניסינו לקבל תשובות ממשרד העלייה.
קסניה סבטלובה: הבהירו לנו שבהחלט עובדים על פתרונות, שהיה כמובן טוב לשמוע את זה, וככה נאמר גם לדיירים.
קסניה סבטלובה: אלא מה?
קסניה סבטלובה: לא פירטו מהם הפתרונות.
קסניה סבטלובה: אנחנו, כאנשים שהם הגיוניים, מסתכלים על פתרונות דיור בירושלים.
קסניה סבטלובה: היו נציגים של עיריית ירושלים בדיון הקודם ואני שמחה על כך שהם נמצאים כאן גם עכשיו.
קסניה סבטלובה: נאמר לנו בפירוש שבעיריית ירושלים רואים קושי מסוים במציאת פתרונות דיור לקבוצה גדולה של אנשים, כ-450 איש, כדי לא להוריד מהרמה שלהם ולא לפגוע בהם ולהעניק להם את אותה יציבות שמדינת ישראל מחויבת להעניק להם על פי כל דין.
קסניה סבטלובה: ממה שהובהר לנו, בדיון הנוכחי אנחנו מתכנסים פה עכשיו כדי לשמוע ממשרד העלייה והקליטה באלו פתרונות מדובר.