GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ישי קום: אבל על כל שיחה אנחנו משלמים כסף.
<ישי קום: אני חושב שאם זה נכון למדינת ישראל שהשיח הרפואי הטיפולי ייעשה בשפת המטופל, צריך להקצות לזה משאבים.
<ישי קום: עוד דוגמה, התרגום של המסמכים.
<ישי קום: זה עולה פה בדו"ח.
<ישי קום: המסמכים של הר"י, צריך ללכת פה על איגום משאבים שתרגום אחד, זה לא משנה אם אני עובד במכבי, כללית, לאומית או מאוחדת, לכולנו צריך להיות מאגר של טפסים דיגיטליים שזמינים לצוותים הרפואיים וזה צריך להיות באחריות ובתקצוב משרד הבריאות, זה לא צריך להיות עם הלוגו שלי ולא שום דבר.
<ישי קום: כך גם עם חוברות לחולה אונקולוגי, לאוכלוסייה המבוגרת.
<ישי קום: מה שנעשה היום, אנחנו מוציאים הרבה מאוד כספים ובשיח גם עם הוועדה שפה, לתרגם כל מיני חוברות מידע, גם באתר אבל גם חוברות לא דיגיטליות, בעיקר לאוכלוסייה המבוגרת שתהיה נגישה.
<ישי קום: עוד התייחסות אחת שנגזרת מתקציב, הסיפור של הכשרה לכשירות תרבותית.
<ישי קום: כיום משרד הבריאות מממן אותנו בזעיר אנפין דרך מבחני התמיכה.
<ישי קום: כל שנתיים שם את הפוקוס על תחום אחר בהקשר של צמצום פערים.
<ישי קום: ב-2015-2016 זה היה על כשירות תרבותית.
<ישי קום: שמו על זה את הפוקוס וזה נהדר, אבל תחשבו בקשב של ארגוני בריאות, אם אתה צריך להתעסק בהרבה והרבה דברים, אם אין לזה את התקצוב, אין לזה משאבי זמן שאתה לוקח צוות של מרפאה, ומצפים מאתנו שנכשיר בשמונה שעות, כיום אני אומר עם יד הלב, במציאות ובקשב הארגוני, אני מנסה להשחיל את השעה וחצי של להכשיר יותר ויותר צוותים שלפחות ייחשפו, שיתרגלו תרגום טלפוני, את השימוש במתודה הזאת.
אברהם נגוסה: אנחנו מבינים טוב מאוד את הצורך בשטח, אבל רצינו לבדוק אם באמת לא צריך תקציב נוסף והמשרדים מתמודדים עם התקציבים שלהם.
<ישי קום: צריך אבל מה שאני רואה - - -
אברהם נגוסה: יש עוד נקודה.
אברהם נגוסה: קופות החולים קיבלו את האחריות בעניין בריאות הנפש.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע האם אתם מצליחים בעשייה הזאת, ומהם הפתרונות המתאימים להנגשת הטיפול בתחום בריאות הנפש.
אברהם נגוסה: אני מבקש בנוסף שתשתפו אותנו האם מערכת הבריאות יכולה לספק את הפתרונות האלה לעולים שתהיה להם הנגשה לשונית ותרבותית, האם אתם מסוגלים לתת את זה.
אברהם נגוסה: ממה שאני שומע, חלק אומר שיש הכשרות, ואתה אומר שיש צרות בעניין התקציבים למגשרים ומתורגמנים זמינים, ובעיקר בטיפול בבריאות הנפש.
אברהם נגוסה: תסבירו לנו בתחום הזה.
<ישי קום: לפני בריאות הנפש, אולי בתמונה הכוללת גם בדו"ח שאני נותן פה, אנחנו הגענו ל-1,400 ומשהו אנשי צוות שעברו הכשרה ואנחנו ממשיכים עם העניין הזה.
<ישי קום: אני אומר שיש לנו מחויבות לתחום של הנגשה שפתית ותרבותית, ואנחנו עושים את זה.
<ישי קום: אבל אני משמיע פה את הקול שהתקצוב שניתן דרך מבחני התמיכה הוא על גבול המגוחך ואם הכשרות תרבותיות הסתיימו, כי עכשיו הפוקוס של משרד הבריאות הוא על קשישים שחיים בעוני, שזה גם שליחות של המשרד ושלנו של נותני הבריאות, אז השמיכה התקציבית היא קצרה ואנחנו מבינים את זה, אבל כל דבר כזה אתה צריך לשאת על גבך ולעשות.
<ישי קום: אני רוצה לדבר על נישה מאוד ייחודית למאוחדת.
<ישי קום: ילדי עובדים זרים.
<ישי קום: אנחנו מכשירים, גייסנו מגשרים על חשבוננו.
<ישי קום: הייתי שמח שהתכנית של מגשרים לא תהיה רק לאוכלוסייה האתיופית אלא גם תעזור לנו עם ילדי עובדים זרים.
אברהם נגוסה: קודם כל המנדט שלנו הוא בעניין קליטת עליה.
אברהם נגוסה: אני לא מתנגד לעזור לעובדים הזרים, אבל לא כאן הוועדה.
אברהם נגוסה: ועדת הפנים או ועדת הכלכלה, אינני יודע.
אברהם נגוסה: אבל אנחנו פה בוועדת עליה וקליטה ואני בשום פנים לא מסכים להעביר את התקציבים, להזיז תקציבים מהמטרות שהם יועדו להן.
<ישי קום: אני מסכים איתך לחלוטין.
<ישי קום: אני רק מעלה פה נקודה דרכה אני רוצה לסמן משהו.
אברהם נגוסה: אני שאלתי שאלה ספציפית לגבי העולים החדשים.
אברהם נגוסה: ציינתי את החלטות הממשלה שמתייחסות לארץ המוצא.
אברהם נגוסה: יוצאי אתיופיה, יוצאי צרפת, יוצאי בלגיה ואוקראינה, לדוגמה.
אברהם נגוסה: אם תטפלו בעולים האחרים אין לי בעיה, אבל לא מעבר לעולים.
<ישי קום: אנחנו מטפלים, אבל אני מתאר פה מצב שמדינת ישראל, לא יעזור כלום, הציבה בידינו את המחויבות לטפל רפואית באוכלוסיית יעד צדדית כזאת, החצר האחורית.
אברהם נגוסה: אין לי בעיה.
אברהם נגוסה: אתה לא הבנת אותי.
אברהם נגוסה: מבחינה מקצועית רפואית, שירות רפואי כמובן שצריך לתת לכל אדם.
אברהם נגוסה: אני מדבר על התקציב שמיועד בהחלטת הממשלה, צבעו את התקציב.
אברהם נגוסה: אתה לא יכול להזיז מפה לשם.
אברהם נגוסה: מבחינה מקצועית אני לא מגביל וגם אין לי את הסמכות להגביל.
<ישי קום: בסדר.
<ישי קום: בוא נשים בצד את העניין של העובדים הזרים.
<ישי קום: בהחלט עם בריאות הנפש אנחנו גם מתאימים מטפלים דוברי שפה, גם נעזרים במוקד התרגום לצורך שיחות, מנפיקים ומייצרים את חוברות ההסבר, כל ההקשרים, אם זה סל שיקום ועושים את הדברים.
<ישי קום: בשנה שעברה נערך כנס גדול מאוד של מאוחדת עם אוניברסיטת חיפה בסוגיות האלה של איך אנחנו מתאימים את הטיפול לנפגעי נפש לאוכלוסייה החרדית, לאוכלוסייה הערבית, עם כל מיני דילמות טיפוליות שמתקיימות ואיך אפשר - - -
אברהם נגוסה: אתה מכניס אותנו לכל עם ישראל.
אברהם נגוסה: אין לי שום בעיה.
<ישי קום: אנחנו שם.
אברהם נגוסה: אבל שאלתי שאלה ספציפית לעניין העולים.
אברהם נגוסה: נעבור לפרופסור מרק מימוני מההסתדרות הרפואית.
<מרק מימוני: אני אדבר קצת גם כן בהיותי מנהל לשעבר של בית החולים שניידר.
<מרק מימוני: אני קצת במבוכה ובייאוש, אדוני היושב ראש, מפני שאני רואה אנשים מצוינים, הרשמת אותי נציג המאוחדת, הם עושים מאמצים מאוד גדולים, גם את אמה.
<מרק מימוני: הרשמת אותי בהגנה יפה על משרד הבריאות, משרד הבריאות עושה הרבה.
<מרק מימוני: אבל פה אנחנו במצב וצריך להגיד את האמת, של מפקד שנתן פקודה שאי אפשר ליישם.
<מרק מימוני: בתחילת שנות ה-200 נחקק חוק זכויות החולה שאנחנו לא מקיימים ואי אפשר לקיים מפאת התקציב.
<מרק מימוני: תקציב זה משהו מאוד חשוב ואתה צודק מאוד כשאתה אומר שבלי זה אין כלום.
<מרק מימוני: אני אסביר קצת לקהל שלא יודע ולא בצוותים הרפואיים מה זה אינפורם קונסנט, הסכמה מדעת.
<מרק מימוני: החור אומר בפירוש שאתה לא יכול לגעת בחולה או לעשות פעולה כלשהיא, בלי שווידאת שהוא הבין.
<מרק מימוני: כלומר הטפסים, אדוני היושב ראש, זה מאוד חשוב בהרבה שפות ואתה צדקת בזה כי זה המינימום שניתן לבצע בלי הרבה כסף וחייבים לעשות את זה, וזה לא קיים ויש כסף.
אברהם נגוסה: יש כסף.
אברהם נגוסה: נתנו כסף.
אברהם נגוסה: מיליון שקל לצרפתים ובלגים ואוקראינים, ו-19.6 מיליון ליוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: האם ניצלו את זה?
<מרק מימוני: לא בטוח.
<מרק מימוני: אנשים מתייאשים מגודל הבעיה.
<מרק מימוני: גודל הבעיה זה שאם אני רואה עולה מאוקראינה או מאתיופיה, אני לא מדבר את השפה האוקראינית ואני לא מדבר את השפה האמהרית לצערי גם, אבל אני צריך להיות בטוח שהוא הבין היטב.
<מרק מימוני: זה מה שהחוק קובע.
<מרק מימוני: תאמין לי, אף קופה ואף רופא לא מיישם את החוק הזה.
<מרק מימוני: חשבתי לתומי, בסופו של דבר יש עוד ימים מאוד טובים לפני - - - שקוראים לו עורך דין כי כמעט כל חולה שעבר פרוצדורה יוכל לטעון "לא הבנתי, לא הסבירו לי".
<מרק מימוני: אתה יודע כמוני שהרבה פעמים אתה קורא את הטפסים ב"דיאגונל", כפי שאומרים בצרפתית.
<מרק מימוני: לא הכל, אתה קורא כפי שאתה רוצה או יכול או מתעניין.
<מרק מימוני: לכן התקצוב כל כך חשוב כי אני צריך את האנשים שעושים את העבודה כמו שצריך.
<מרק מימוני: אני גם יו"ר של ועדת ההשתלות מן החי.
<מרק מימוני: כשאנחנו בוועדה שלי מראיינים מישהו מאוקראינה למשל, יש לנו מתורגמן, זה עניין של כסף ומשרד הבריאות מסבסד אותו ואז אני בטוח שהוא הבין בדיוק מה ההשלכות של לתת או לקבל כליה.
<מרק מימוני: מה אתה צריך לעשות.
<מרק מימוני: זו עבודה מ-א' עד ת'.
<מרק מימוני: יש הסכמה מדעת.
<מרק מימוני: אם אני בוועדה הזאת שואל את הפציינט דרך המתורגמן אם הוא הבין נכון, אני שקט.
<מרק מימוני: אם אני רואה שיש ליקויים אני מחזיר אותו לבית החולים שממנו הוא בא, "אנא עשו את העבודה כמו שצריך ותסבירו לו בצורה מדויקת את כל הזכויות, החובות וההשלכות של הפעולה הכירורגית שתיעשה".
<מרק מימוני: צריך להתחיל במשהו.
<מרק מימוני: אנחנו בשלבים ואני ממש מרוצה ממה שאמרת וגם את אמה, אני רואה אנשים מאוד אמיצים בלי להשתמש בכסף של המדינה בצורה לא נכונה, עושים מאמצים אישיים ועל חשבון בריאותם של עצמם בהשקעה נהדרת, וכל זה, עם כל הבקרה שעשיתי, אם אני משווה את רמת הרפואה כולל הרמה האתית של ליידע את החולה, אני חושב שלמדינת ישראל בכל זאת למרות הבקרה שלי והייאוש, צריך לתת צל"ש.
<מרק מימוני: את זה צריך לדעת, אדוני היושב ראש, שהזמן כדי להביא את התרבות הזאת של יידוע החולה, זה ייקח עשרות שנים לדעתי.
<מרק מימוני: זה לא יהיה מהיום למחר.
<מרק מימוני: הרופאים והאחיות שעושים יום יום את עבודתם הנאמנה הם לא יודעים שהם לא עושים את זה בריספקט מלא של החוק.
<מרק מימוני: זה מה שרציתי שנדע.
אברהם נגוסה: הגברת אסתר בלום מארגון קעליטה בבקשה.
<אסתר בלום: תודה רבה כבוד היושב ראש, תודה על המחקר המקיף.
<אסתר בלום: אני גם מצטרפת לברכות.
<אסתר בלום: בדרך כלל אני תמיד על הבריקדות וכאן באמת אני רוצה כן לציין לשבח את העבודה של משרד הבריאות וחוזר המנכ"ל שהגיע עוד לפני שהתרענו ולפני שנלחמנו בנושא הספציפי הזה, זו הייתה באמת יוזמה של המשרד.
<אסתר בלום: הם בהחלט מובילים בתחום.
<אסתר בלום: עצם העובדה שאנחנו כאן כדי לבקר את העבודה שנעשתה רק עכשיו, אני חושבת שזה בשלב מתקדם.
<אסתר בלום: נכון שזה לא מתקדם למדינת הגירה, למה שהיינו מצפים ממדינת הגירה, אבל נכון שזה מתקדם לעומת משרדי ממשלה אחרים, אנחנו דנו בנושא של משרד הרווחה ומשרדי ממשלה אחרים.
<אסתר בלום: כאן בהחלט אפשר לציין לשבח את הנושא הזה.
<אסתר בלום: מה שאת אמרת, שאתם שמים בפרונט או לא פחות חשוב לכם העניין של העולים.
<אסתר בלום: אני יודעת ורואה את זה.
<אסתר בלום: כאשר לצערי אני רואה שזה פחות אולי מיושם בקופות החולים, אולי, לפי מה שנאמר כאן.
<אסתר בלום: יש באמת בזמן האחרון, כאשר אנחנו מדברים על הנגשה לשונית תרבותית, אנחנו יותר מדברים על אוכלוסיות שהן בתוך החברה הישראלית שהן לא פחות חשובות וצריך להשקיע בהן, זה האוכלוסייה החרדית, אוכלוסיות דוברות ערבית וזה נכון שצריך להשקיע בהן ופחות רואים את העולים החדשים.
<אסתר בלום: אומרים, עולים חדשים תוך כמה זמן יהפכו להיות ישראלים ולא צריך לספור אותם ולא צריך להשקיע בזה משאבים.
<אסתר בלום: כאשר המשרד כן ראה את זה.
<אסתר בלום: אני אשמח שזה יחלחל יותר ויותר לקופות החולים.
<אסתר בלום: כאשר יצאתם עם כל הנושא הזה, ראיתי שאין בקופות החולים פרסומים בכלל ובאמת בזמן האחרון הופתעתי לראות גם בקופה שלי וגם בקופות האחרות הסברים בשפות על מוקד התרגום.
<אסתר בלום: כי עד עכשיו זה לא היה, זה היה איפה שהוא וירטואלי באתר של המשרד, זה מאוד יפה ונחמד, ועכשיו זה חילחל וזה מגיע בארבע השפות לפחות, היה כתוב שם שהפציינט יכול לקבל את השירות הזה כי הרבה פעמים היינו שואלים את העולים "אתם מקבלים, אתם יודעים שאתם יכולים לקבל את השירות הזה?
<אסתר בלום: " אף אחד לא ידע על זה.
<אסתר בלום: אני לא יודעת כמה ומי כן יודע על זה, ראיתי את זה בסניפים של הקופות.
<אסתר בלום: אני אשמח אם יש לכם נתונים על כמה אנשים משתמשים בזה.
<אסתר בלום: אני חושבת שאם הורדתם את השירות בשעות הלילה עוד אז, זה היה בגלל שאת אומרת שלא היה מספיק שימוש, גם לא היה מספיק פרסום כי אם אנחנו מדברים כאן בענייני תקצוב, השירות עצמו עולה הרבה כסף, הפרסום לא עולה פחות כסף ובדרך כלל אף פעם לא מתקצבים אותו והוא מאוד חשוב בכל פעולה שעושים.
<אסתר בלום: אם אנשים לא יודעים שהשירות קיים, בעצם לא ישתמשו בו.
<אסתר בלום: זו תמיד החרדה שלי כי ראיתי שמהתחלה המשרד – אני חושבת אדוני יושב הראש, שהמשרד כן תרגם לצרפתית את כל האתר של המשרד, כי בהתחלה באנו וביקשנו לתרגם רק את הנושא של ה מקצועות הרפואיים, כל התהליך, הם מתרגמים ושמים און ליין כל הזמן את כל העדכונים שיש באתר לגבי כל השירותים ואני כמעט ולא רואה את זה שזז ברשתות החברתיות.
<אסתר בלום: אני לא רואה שיתופים, אני לא רואה שזה קיים.
<אסתר בלום: אני משתדלת לעשות את זה, אבל זה לא צריך להישאר איפה שזה נמצא כי גם אתם תראו בסופו של דבר שזה לא מגיע ללקוח ותגידו "אין צורך, נסגור את זה ולא צריך לעדכן".
<אסתר בלום: אז הנושא של התרגום והשיתוף לא פחות חשוב, הוא חייב להיות צמוד לכל תקציב ולכל דבר.
<אסתר בלום: נשמח לקבל נתונים לגבי השימוש במוקד התרגום.
<אסתר בלום: מי משתמש בזה, האם יש לכם נתונים, איזה אוכלוסייה משתמשת בזה, איזה קופות משתמשות בזה.
<אסתר בלום: אם תעשו בקרה וכבר יש לכם נתונים, זה נראה לי מאוד מאוד חשוב.
<ישי קום: אלה נתונים שכל הזמן ניתנים.
<ישי קום: בסוף כל חודש אני לפחות על מאוחדת מקבל בדיוק את כל הפילוחים עד רמת המשתמש.
<אסתר בלום: אם אתה צריך לשלם על זה, שאני מאוד מופתעת לשמוע על כך - - -
<מרגלית שילה: ושתי קופות לא נמצאות כאן.
<אסתר בלום: אז אני אשמח מאוד שנקבל את הנתונים האלה.
<אסתר בלום: בנושא של בריאות הנפש אני מצטרפת למה שאדוני יושב הראש אמר.
<אסתר בלום: המצב מאוד מאוד חמור.
<אסתר בלום: אני לא יודעת מה נעשה ומה כן יש בשטח בנושא הזה, אני יודעת שמדי פעם מתקשרים אלינו ואומרים לנו "תקשיבו, יש לנו כאן עולה שלא מדבר אף שפה מלבד צרפתית והוא נמצא בחדר בין ארבע קירות ואין לנו שפה לדבר איתו, אין לנו מה לעשות איתו".
<אסתר בלום: פשוט יש לי צמרמורת.
<אסתר בלום: להגיע למצב הזה שאנשים מאושפזים ואין להם - - -
אברהם נגוסה: כאן אני רוצה לשאול אותך כמי שפועלת בשטח בארגון עולים, במקרה כזה, נניח אותו אדם שלא משתמש באתרי אינטרנט ורשתות חברתיות, במקרה כזה האם יש מתורגמנים או מגשרים שהוכשרו על ידי משרד הבריאות בקרב העולים הצרפתים.
אברהם נגוסה: האם את יודעת אם יש ואם כן האם יש מספיק?
<אסתר בלום: אני לא שמעתי שיש.
<אסתר בלום: פנו אלי והסבירו לי את המצוקה.
<אסתר בלום: מבתי החולים עצמם.
<אסתר בלום: אמרו לי "אנחנו באמת בבעיה" ודווקא היה כנס של הנגשה לשונית ואמרו "תראי, בשביל האוכלוסייה הערבית והחרדית אנחנו עושים חוברות מיוחדות שנראות כמו תנ"ך וכל מיני דברים, אבל יש לי אנשים שכרגע מאושפזים, אין לי מה לעשות איתם, אין שפה משותפת.
<אסתר בלום: לא פסיכיאטר או פסיכולוגי שיכול לתווך ולדבר איתו".
<אסתר בלום: זה בקצה וזה מאוד כואב.
<אסתר בלום: פחות בקצה, אם אנחנו מדברים על החוק של בריאות הנפש, גם כולל פסיכולוגים.
<אסתר בלום: האם יש שירות בקופות החולים של הפסיכולוגים, אתם מחפשים גם להעסיק פסיכולוגים בשפות?
<ישי קום: בוודאי.
<אסתר בלום: אני אשמח לשמוע נתונים כי זה באמת אחת הבעיות הגדולה שעולה עובר משבר הגירה, הוא צריך את השירות הזה, השירות קיים במדינת ישראל והוא זכאי לקבלו אבל בסופו של דבר כשהוא יגיע לקופה יגידו לו "אין לנו אף פסיכולוג שיכול לדבר את השפה שלך אז תלך לקבל טיפול באופן פרטי ואם אין לך את המשאבים לכך אז רק המצב ידרדר".
<אסתר בלום: אז אני אשמח לשמוע את הנתונים.
<אסתר בלום: אני רוצה לחזור ולברך על כך שהמשרד מוביל, הוא מהפכני ומהווה דוגמה למשרדי ממשלה אחרים, ונמשיך לבוא ולבקר את הפעילות הזאת ולהעמיק, וכמובן אנחנו מדברים בנושא הבריאות אז הוא מאוד מאוד כואב וצריך כל הזמן לשפר, ואכן תמשיכו לשפר ולעלות.
אברהם נגוסה: אני לא יודע אם אני מסכים איתך, אבל זו זכותך.
<אסתר בלום: כמובן שלגבי האוכלוסייה האתיופית, אם אמרת שיש תקציב של 19 מיליון, כאן חייב דין וחשבון מאוד מפורט לאיפה הלך הכסף ולמה הוא משמש כי עם כל מה שאנחנו שומעים, שמונה מגשרים פה, שבעה מגשרים שם, זה לא 18 מיליון, ללא כל ספק זה לא יכול להיות.
<מרגלית שילה: זה רק באמהרית.
אברהם נגוסה: אני קודם כל שמח לשמוע שאת מרגישה מהפכנות, למרות שאני לא מרגיש את זה.
אברהם נגוסה: האם את משוכנעת שהחלטת הממשלה לגבי עולי צרפת בלגיה ואוקראינה, החלטה 2446 יושמה במלואה?
<אסתר בלום: ההחלטה היא בסך הכל מאוד מאוד ממוקדת בשירותים שיינתנו.
<אסתר בלום: אז המשרד החליט לעשות כל מיני דבירם ולפי הבנתי, אם אני מבינה את ההחלטה, לקחו את הכסף הזה כדי לתרגם את האתר גם לצרפתית שהוא תורגם גם לשפות אחרות, וגם בכל מיני תחומים.
<אסתר בלום: גם הוסיפו לקול הבריאות אנשים שעונים בצרפתית וגם אז נאמר לנו "תראו, יש את המוקד" ואנשים לא ידעו על זה, אז אני לא יודעת, אנחנו רוצים נתונים.
אברהם נגוסה: את יכולה לבדוק את זה בשטח?
אברהם נגוסה: נשמח שתעדכני אותנו.
אברהם נגוסה: אם יש יישום, אנחנו נברך.
<אסתר בלום: אני אומרת שאין יישום, רק עכשיו ראיתי פרסומים של קופות החולים.
<אסתר בלום: זה אחרי כמה שנים ואני יודעת שזה לא חילחל לעולים, הם לא יודעים שהם זכאים לתרגום סימולטני כאשר הם מגיעים לרופא.
<אסתר בלום: דבר שני במוקד, 5400* הרבה פעמים בתהליך של הכרת ה- - - שהמוקד צריך לתת מענה לזה גם בצרפתית, העולים פונים אלי ואומרים לי "תקשיבי אסתר אני מנסה ליצור קשר עם המוקד ואני לא מצליח להשיג את המוקד בצרפתית" אז אני מתקשרת ואז אני צריכה ייפוי כח, אז העולה שולח את ייפוי הכח ואז אני שואלת ושם צועקים עלי, אומרים לי "סליחה, למה את מתקשרת, הרי יש לנו שירות בצרפתית" כן, אבל העולה לא מצליח להשיג את אותו אדם שבאותו רגע צריך להיות שם.
אברהם נגוסה: האם זה מגיע לעולה, זה העניין.
<אסתר בלום: אני לא יודעת מה האחוזים, לכן אני שואלת גם מה הנתונים שיש בידיכם כי תלונות אנחנו ממשיכים לקבל.
<אסתר בלום: אני אשמח לקבל נתונים, נעשים מאמצים, תתנו לנו נתונים מהשטח.
אברהם נגוסה: אני צריך לעשות הפסקה וללכת להצביע.
אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך בדיון בעוד חמש דקות.
<יונתן רובינשטיין: אני מעמותת גבהים.
<יונתן רובינשטיין: אני מנהל את תכנית עולים מדיקל שמלווה את הרופאים שעולים מצרפת מתחום הכרת התארים ועד להשמה.
<יונתן רובינשטיין: אני רוצה להתייחס לשני דברים, קודם כל להתחבר למה שאסתר בלום מקעליטה אמרה בנושא פציינטים שמאושפזים.
<יונתן רובינשטיין: פונים אלינו רופאים שעלו דרכנו ועזרנו להם ואומרים לנו "תקשיבו, יש פה פציינט שלא מדבר עברית, רק צרפתית, במקרה אני פה אז אני אעזור לו או שאני רופא מדבר צרפתית אבל הוא במחלקה אחרת אני אעזור לו" אני מדבר עכשיו על בתי חולים, לא על קופות החולים.
<יונתן רובינשטיין: אין אף אחד שיכול לעזור אז הרופא לוקח על עצמו כעולה פחות חדש לעזור לו אבל זה דבר שכרגע אין לו פתרון.
<יונתן רובינשטיין: הדבר השני הוא בנושא בריאות הנפש ופה אני פונה לקופות החולים.
<יונתן רובינשטיין: כשאנחנו מביאים בעיקר פסיכיאטרים ואנשים שמומחים בבריאות הנפש לעבוד פה בארץ המענה הוא "המומחה שלכם לא מדבר מספיק עברית כדי שנוכל לקבל אותו אצלנו" כשלעצמו זה מובן, אבל כשאנחנו אומרים שצריך לתת מענה לאוכלוסייה מסוימת, אז לא מקבלים את הפסיכיאטר כי הוא לא מדבר עברית מספיק טוב ואז הוא לא יכול לתת מענה לכלל האוכלוסייה הישראלית, לכשעצמו זה מובן, אבל אם לא ניקח אותו בתנאים מסוימים ובתקנים מסוימים לרופאים עולים אז גם לאוכלוסייה הצרפתית לא יהיה פתרון לקבל מומחה שמדבר ויכול לתקשר בשפתם.
<יונתן רובינשטיין: זו בעיה, אנחנו רואים את זה עכשיו קבוע בנושא של בריאות הנפש.
<יונתן רובינשטיין: לא מקבלים אותם אם הם לא מדברים עברית מספיק גבוהה, וזה גם פוגע לאוכלוסייה שמדברת את אותה שפה.
<יונתן רובינשטיין: תודה.
אברהם נגוסה: אביבה מקרן שירה פרנסקי.
<אביבה יוסליס: אני באתי עם מנכ"ל העמותה.
<אביבה יוסליס: אני רכזת התכניות, אחראית על נושא של health care advocacy, אנחנו בעיקר עובדים עם עולים דוברי אנגלית שזו האוכלוסייה שפחות מדברים עליה כי חושבים שיש את השירותים ואין בעיה עם הנגשה תרבותית שזה לא נכון.
אברהם נגוסה: קיימנו דיון לגבי דוברי אנגלית.
<אביבה יוסליס: לא ידעתי.
אברהם נגוסה: זה היה דיון מעקב.
<אביבה יוסליס: אז עולים ממקומות דוברי אנגלית אבל גם לגבי אנשים ממקומות אחרים, מאירופה, יש לנו כמה אנשים מהודו וסינגפור, שהם גם מדברים אנגלית ואין להם שום עברית.
<אביבה יוסליס: אני שמחה לשמוע שיש קידום בנושא, אנחנו מהשטח פחות רואים את זה.
<אביבה יוסליס: אני אביא דוגמה של אדם שבא מדרום אפריקה ויש לו דברים לא ברורים בברכיים שלו והוא צריך לעבור ניתוח.
<אביבה יוסליס: ביקשתי ממנו לשלוח לי את הדו"ח הרפואי, מסתבר שיש חשש לגידולים, יש ב-MRI דברים לא ידועים, לא היה לו מושג ממה שהיה כתוב, הוא לא ידע שהוא ביקר ביחידת אורתופדיה ואונקולוגיה וכשדיברתי אישית עם מתאמת הניתוח היא אמרה "לא, הוא יודע, הוא הבין".
<אביבה יוסליס: יש עניין לא רק של השפה, אלא גם הרגישות למישהו שהוא עכשיו מול המערכת והוא גם לא מבין את המונחים הרפואיים.
<אביבה יוסליס: זה רק לדוגמה.
<אביבה יוסליס: אני בספק אם הכשרה פעם בשנה אולי עם הצוות זה באמת יכול להשפיע, אני חושבת שקודם כל צריך אדם שזה התפקיד שלו בבית החולים, להיות אחראי על ההנגשה, לא שהפיל על המרפאה בעיסוק באיזו מחלקה שגם בנוסף למשרה המלאה שלה תהיה אחראית בבית חולים על הנגשה תרבותית.
<אביבה יוסליס: אני לא חושבת שזה הוגן עבורה וגם לא עבור המטופלים.
<אביבה יוסליס: דבר מאוד פשוט שאנחנו מודדים אותו עם קופות החולים, הנושא של תרגום, אפילו פרוטוקול בסיסי שהקופה נותנת, כל החוברת שאדם מקבל כשהוא מצטרף למושלם, זה לא באנגלית.
<אביבה יוסליס: אין באנגלית, יש רק מ-2011 ו-2013, זה הכי מעודכן.
<אביבה יוסליס: כל הזמן הקופה מוסיפה למושלם, אנשים מתקשרים אלינו כל יום ושואלים מה מקבלים, מה ההטבות ומה הזכויות שלהם, ואת זה אין באנגלית.
<אביבה יוסליס: אלה דברים פשוטים אבל מאוד משמעותיים.
אברהם נגוסה: ומה בתחום בריאות הנפש?
<אביבה יוסליס: בתחום בריאות הנפש, אני אתן דוגמה מאוד מעניינת.
<אביבה יוסליס: אם אתה צריך לחפש מטפל יש בשפה שלך בקופה.
<אביבה יוסליס: אתה יכול לעשות חיפוש.
<אביבה יוסליס: חצי מהאנשים שרושמים שהם דוברי אנגלית, בתכל'ס לא מדברים אנגלית.
<אביבה יוסליס: הם יכולים אולי לשאול שאלות אבל לא לתת טיפול באנגלית.
<אביבה יוסליס: עכשיו הייתה לי מטופלת, התקשרתי לעשרה מטפלים באזור ירושלים, אף אחד מהם לא חזר אלי.
<אביבה יוסליס: אישה עם bipolar, שצריכה טיפול, זה היה לפני חצי שנה.
<אביבה יוסליס: אז גיוס מהאוכלוסיות האלה, יש לי כמה פסיכולוגים שרוצים לתת מענה, אבל מאוד קשה ליצור קשר עם הקופה ולקבל אישור, להיות ספק של הקופה.
<אביבה יוסליס: אני מסכימה שאם אין אפשרות לקופה לתת, למשל יש לנו אנשים מטופלים בצפון, אין אף פסיכולוג שמדבר אנגלית באזור הצפון, אחרי חיפה.
<אביבה יוסליס: ויש יותר ויותר עולים, יש תכניות שמעודדות עליה לצפון ולדרום, אבל אין מענה.
<אביבה יוסליס: מאוד חשוב, דיברנו על משרד הבריאות.
<אביבה יוסליס: אני עובדת עם משרד הרווחה ואין אנגלית שם.
<אביבה יוסליס: אין מודעות, אין אנגלית, אין אפילו טפסים באנגלית ולצערי אין עובדים סוציאליים שמדברים אנגלית.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע את משרד העלייה והקליטה ולאחר מכן נחזור למשרד הבריאות.
אברהם נגוסה: לאחר מכן נשמע אנשים שירצו להביע דעה ואז נסכם את הדיון.
<יוליה אוספובט גורביץ: אני יועצת מנכ"ל ואני מבקשת לעדכן שאנחנו לאחרונה, מתוך תפיסה של משרד העלייה והקליטה להנגיש את כל השירותים שלנו, לא רק בנושא של בריאות אלא בכלל בכל התחומים, אנחנו יוצאים כרגע בפרויקט משותף עם משרד הבריאות והעברנו תקציבים לשילוט בבתי חולים.
<יוליה אוספובט גורביץ: אז כרגע התהליך הוא ממש בהקמה, עוד לא יצאו מכרזים אבל כבר הגיעו למסקנות והפרויקט יצא לדרך.
<יוליה אוספובט גורביץ: הפרויקט מתוקצב ב-4 מיליון שקלים, והכסף הועבר למשרד הבריאות.
<יוליה אוספובט גורביץ: משרד הבריאות כרגע נערך עם המכרזים מול בתי החולים, לביצוע הפרויקט.
אברהם נגוסה: קודם כל אני מברך על כך.
אברהם נגוסה: דבר שני, אנחנו מחשיבים את משרד הקליטה כמשרד מטעם מדינת ישראל, אנחנו לוקחים אותו כפה של העולים.
אברהם נגוסה: אנחנו שומעים כאן את נציגי ארגוני העולים.
אברהם נגוסה: בשטח המצב לא טוב, זה לא מגיע לשטח.
אברהם נגוסה: האם התפיסה שלכם היא ש"זה תחום שמשרד הבריאות צריך לטפל בו, זה תחום שמשרד החינוך צריך לטפל, משרד הרווחה יטפל, אני עושה את שלי" או האם אתם הפה של העולים ונלחמים עבור זכויות העולים מול המשרדים ומול המערכת.
אברהם נגוסה: קליטת עליה היא מערכתית ואתם מטעם מדינת ישראל המשרד המתכלל.
<יוליה אוספובט גורביץ: נכון.
<יוליה אוספובט גורביץ: בהחלט אנחנו רואים את עצמנו - - -
אברהם נגוסה: האם אתם עושים את זה.
אברהם נגוסה: תגידו לי מה אתם עושים.
אברהם נגוסה: את אומרת לי עכשיו שהתחלתם פרויקט - - -
<יוליה אוספובט גורביץ: אני חדשה בתפקיד, אני ארשום את כל הדברים ואתן את הדיווח.
אברהם נגוסה: גם בדיון הקודם הייתה מישהי שבכלל לא מבינה את התחום.
<יוליה אוספובט גורביץ: לא, אני פשוט מפחדת לטעות אבל בתור עובדת ותיקה של המשרד אני מוכרחה להגיד שהמשרד באמת רואה את עצמו כגורם המתכלל, הגורם המוביל בתחום הזה ורואה חשיבות מאוד גדולה בהנגשת מידע בשפות והנגשה תרבותית.
<יוליה אוספובט גורביץ: אנחנו מנהלים אתר אינטרנט בשש שפות, כבר למעלה משר שנים כל חוברות המידע שלנו שהן גם בתחום בריאות וחינוך וגם בתחום של חיילים מתורגמות להרבה מאוד שפות והמטרה שלנו באמת לתת את כל התרגומים למלוא המידע שקיים אצלנו בשפה העברית.
<יוליה אוספובט גורביץ: אנחנו עושים את הכל ויש לנו גם פרויקטים בתחום הנגשת השפה שאני לא אפרטם כי אני לא רוצה להטעות את הוועדה, אבל בהחלט אני אתן את הדיווח על הנושא הזה.
אברהם נגוסה: לפני פנייתי למשרד הבריאות לשאלות מסכמות, האם עוד מישהו נוסף רוצה לדבר?
<נטע כ"ץ: אני מארגון "נפש בנפש".
<נטע כ"ץ: אני עבדתי במערכת הבריאות בערך שבע שנים ואני מכיר את המערכת מבפנים, לפחות את המידע המונגש.
<נטע כ"ץ: אני יכול להגיד לפני הכל שאני רואה בשמונה השנים האחרונות התקדמות בקפיצה ענקית בהנגשת המידע ובמידע שזמין בשפות שונות, לאו דווקא בכל השפות כי כמובן אני לא מדבר לא רוסית ולא אמהרית ולא את שאר השפות אבל כן מדבר אנגלית, שזה כמו שאביבה אמרה השפה שהכי חושבים שלא צריך כל כך להנגיש אותה כי היא כבר מונגשת לרוב, מכיוון שהיא שפה שרוב הציבור מדבר אותה.
<נטע כ"ץ: בהרבה מקרים זה לאו דווקא נכון, אבל בהרבה מקרים זה כן נכון שהתקדמנו הרבה ויש כמה דברים שאני רוצה להעלות ודיברו עליהם כאן.
<נטע כ"ץ: קודם כל אני מודה למשרד הבריאות ולקופות ולארגונים השונים על כל המידע שהוצג פה, רוב הדברים שרציתי להגיד כבר נענו, לדוגמה טפסים, הרעיון של ישי לגבי מאגר ארצי של מערכת הבריאות הוא רעיון מעולה, השאלה אם הוא רלוונטי מבחינת זה שכל יועץ משפטי של ארגון בריאות בעצם עובר על המסמכים שלהם, השאלה אם היועצים המשפטיים יכולים לסכם משהו כללי שכל ארגון יכול לשלוף מהמאגר הזה.
<נטע כ"ץ: עברתי קצת על כמה מהאתרים של משרד הבריאות ושל המערכות השונות ואני רואה שיש הרבה דברים שרוב האתרים כן תורגמו נכון, לפחות את רוב המידע ניתן למצוא, אך יש דברים שכשלוחצים על לינק מסוים הוא מעביר אותך למקום שהוא כן בעברית.
<נורית יכימוביץ כהן: שזה אומר שבעצם זה לא קיים.
אברהם נגוסה: אם זה מחזיר בחזרה לעברית, זה לא פתרון.
<נטע כ"ץ: נכון.
<נטע כ"ץ: השאלה מה כן ומה לא.
<נטע כ"ץ: המידע הוא לרוב נגיש, אבל נגיד אם אתה מגיע לסרטון, שרוב הסרטונים היום לפחות, ברוב המערכות הם אנימציה.
<נטע כ"ץ: אנימציה מאוד קלה לתרגום כי אפשר לעבוד איתו בלי להציג בנאדם חדש בכל סרטון שמדבר את השפה.
<נטע כ"ץ: זה משהו שאני לא רואה שעושים אותו.
<נטע כ"ץ: הסרטונים הם רק בעברית, לפחות ממה שאני ראיתי.
<נטע כ"ץ: מה שכן אמרו כאן לגבי "צור קשר", לדוגמה.
<נטע כ"ץ: כשלוחצים על "צור קשר" ברוב הארגונים הדף אכן מביא אותך לאנגלית או לשפה אחרת שאפשר לכתוב שם פרטים, אבל אם מתקשרים לארגון מסוים, לוחצים 1 לעברית, 2 לאנגלית, 3 לאמהרית וכולי, לרוב זה מביא אותך לאדם שעונה בעברית ושואל איך אפשר לעזור, ואם אתה לא יודע את השפה העברית קשה לך לנתב את עצמך לאדם הנכון.
<נטע כ"ץ: בהרבה מקרים ואנחנו מדברים במיוחד על מערכת הבריאות שהיא מערכת שבמקרים רבים היא ברמה דחופה, אם אומרים "כרגע מי שדובר אנגלית/צרפתית או כל שפה אחרת לא נמצא, ויחזרו אליך" זה לא עוזר בהרבה מקרים.
<נטע כ"ץ: כי אם אתה נמצא במצב חירום זה שמישהו יחזור אליך בשפה שלך עוד שעתיים זה לא עוזר.
<נטע כ"ץ: זה משהו שכן צריך לחשוב עליו.
<נטע כ"ץ: הועלה פה שבשביל להפעיל את המערכות האלה צריך תקציבים וצריך אנשים שיושבים ואין להם מספיק פניות.
<נטע כ"ץ: אבל כמו שהועלה פה גם מקודם, אם לא מנגישים את המידע שהשירותים האלה הם רלבנטיים ונגישים לציבור, אי אפשר להשתמש בשירותים.