GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אורי בן ברוך: מיד עם סיום הכנס, לא סתם הקמנו חברה אלא באמת הלכנו לקורס יזמות חקלאית, בדגש על חקלאות.
<אורי בן ברוך: גם אברהם נגוסה ביקר שם.
אברהם נגוסה: אני הייתי בכנס.
אברהם נגוסה: הייתי עם שר החקלאות.
<אורי בן ברוך: זה טקס חלוקת תעודות של הקורס, השר הגיע בעצמו ובירך את הקבוצה בצורה רצינית ועניינית.
<אורי בן ברוך: איפה אנחנו עומדים לגבי הקרקע?
<אורי בן ברוך: הקרקע היא בעצם שייכת להסתדרות הציונית.
<אורי בן ברוך: הלכנו לאיבוד עם כל המגוון הרחב של האחראים על הקרקע במדינת ישראל.
<אורי בן ברוך: משרד החקלאות, רשות מקרקעי ישראל, ההסתדרות הציונית הסוכנות היהודית והקרן הקיימת וכולי.
<אורי בן ברוך: הצלחנו להגיע להסכם בין מבוא חורון להסתדרות הציונית וקיבלנו את השטח לעשר שנים בלי שכירות, בלי שום דבר, שבניסיון הזה אנחנו מחויבים לעשות משהו מאוד אקטיבי.
<אורי בן ברוך: דווקא הקרקע מתאימה לנו, מקום פוטנציאלי להצלחה במה שאנחנו חולמים ורוצים לעשות.
<אורי בן ברוך: אני יודע שתיכף רענן יכעס עלי שכאילו זה תיירותי - - -
<משה אהרוני: אני אמרתי את הדגש, אתם תעשו מה שאתם רוצים.
<אורי בן ברוך: במקרה הזה, במקום הזה אנחנו מוצאים לנכון גם לעסוק בנושא של תיירות כי זה בדיוק בצומת לטרון, מנזר השתקנים.
<רענן אמויאל: אני מצטרף לקריאה של משה, תבדקו את עצמכם לפני שאתם עושים השקעות.
<רענן אמויאל: אני לא פיקוח ואני לא משטרה.
<אורי בן ברוך: יש לנו עורך דין מלווה.
<אורי בן ברוך: רשמתי את זה.
<משה אהרוני: אני רק רוצה שחלילה לא תיפלו.
אברהם נגוסה: ההסכם הוא בין ההסתדרות הציונית לקיבוץ מבוא חורון.
אברהם נגוסה: לכן אתם צריכים ללכת צמוד לחוק וצריך יועצים משפטיים, כדי שלא ליפול.
<משה אהרוני: חלילה שלא יפלו.
<משה אהרוני: זה הדבר האחרון שאנחנו רוצים.
<משה אהרוני: אגב, אני רוצה להעיר לגבי תיירות, רענן הרחיב לגבי הקצאת קרקע חקלאית בלבד.
<משה אהרוני: אני רוצה לתת לכם דגש, יש תקנת פטורים של מיזם תיירותי.
<משה אהרוני: תקנת הפטור 2541.
<משה אהרוני: רשות מקרקעי ישראל עובדת על בסיס תקנות פטור.
<משה אהרוני: היא לא יכולה סתם להקצות לאנשים.
<משה אהרוני: יש תקנת פטור שאומרת מיזם תיירותי ייחודי שזה יכול להיות, אבל זה צריכים לעבוד מול משרד התיירות שיקבל המלצה, ואחרי זה יש ועדה משותפת של רשות מקרקעי ישראל ומשרד התיירות.
<משה אהרוני: אני לא מכיר כל כך מה התנאים להיכנס למיזם הזה, אבל זה יכול להיות כיוון לא רע.
<אורי בן ברוך: החלק התיירותי זה יותר מרכז מבקרים, זה שולי.
אברהם נגוסה: זה בשלב הבא, לא השלב הראשון.
אברהם נגוסה: אז בואו לא נפתח את זה.
אברהם נגוסה: זן ישיבה ראשונה שאנחנו מקיימים בנושא לכן אנחנו עכשיו לומדים את כל הכיוונים.
אברהם נגוסה: בפעם הבאה נזמין גם את משרד התיירות, ואת כל הגורמים הרלבנטיים ואז נרחיב את הנושא.
אברהם נגוסה: כעת בואו נתמקד בנקודה הזאת, אנחנו יודעים מאיפה האדמה ובאיזה תנאים הם קיבלו.
אברהם נגוסה: הם לא יכולים להתחיל בכוחות עצמם וצריכים עזרה.
אברהם נגוסה: אנחנו מדברים על חקלאות בלבד כרגע ולא תיירות שאולי תבוא אחר כך.
אברהם נגוסה: בדיון הבא נדבר על תיירות ופרויקטים נוספים.
<אורי בן ברוך: דבר אחד שרציתי להוסיף למה שיעקב אמר.
<אורי בן ברוך: מהם היעדים שלנו, 270 דונם, בעצם על הפרק עכשיו אנחנו עומדים לפני גידור השטח, חיבור חשמל מים, עיבוד שטחים, בעצם להוציא פרוגרמה מסודרת של מהם החלקים שאנחנו מייעדים אותם לגידולי שדה ומהם החלקים שאנחנו מרכזים בגידולי חקלאות כמו פרות, צאן ומחסנים וכולי.
<אורי בן ברוך: זה החלק שאנחנו עומדים כאן בפניו.
<אורי בן ברוך: כפי שיעקב אמר מקודם, החברה התאחדה, הקמנו חברה חוקית עם ליווי של עורך דין וליווי עסקי.
<אורי בן ברוך: אספנו מכל חברי הקבוצה כ-400,000 שקל, הערכה משוערת מבחינה עסקית, אנחנו מדברים על בין 3-5 מיליוני שקלים, אני לא מדייק, אבל הייתי חייב להגיד את זה כדי שיהיה ברור מה אנחנו מבקשים מהוועדה או מוועדת השרים שדיברתם עליה מקודם.
אברהם נגוסה: אורי תקצר כי אני רוצה לשמוע ממשרד הקליטה וממשרדים אחרים בנושא.
<אורי קבדה: אני אקצר.
<אורי קבדה: אני מברך על היוזמה לישיבה בוועדה בנושא החקלאות.
<אורי קבדה: אני סגן של יעקב.
<אורי קבדה: ברגע ששמעתי את היוזמה של יעקב הצטרפתי להקים חקלאות, להיות יזמים זה באמת עדיפות ראשונה.
<אורי קבדה: לא משהו קיים אלא משהו שהבאנו, אותנטי.
<אורי קבדה: הדברים שאנחנו מגדלים אולי גם החברה הישראלית תצטרף ותעתיק את המודל.
<אורי קבדה: הגענו עד עכשיו וזה בירוקרטיה ואם חברי הכנסת או הממשלה לא יעזרו לנו, תמיד נישאר בחלל.
<אורי קבדה: צריך לדחוף אותנו ולראות אותנו בעמדת המפתח להניף את הדגל.
<אורי קבדה: אני זוכר פעם שסיימתי קורס והלכתי להתקבל לעבודה שאלו אותי אם יש ניסיון.
<אורי קבדה: אמרתי אם לא תקבלו אותי איך יהיה לי ניסיון.
<אורי קבדה: בכל חברה שאנחנו הולכים, זה חוקי?
<אורי קבדה: זה חוקי?
<אורי קבדה: החוקי הזה זה לא תורה מסיני.
<אורי קבדה: אפשר לעשות הקלה ולעזור לנו להשתלב.
<אורי קבדה: הקפנו את המדינה מהפריפריה עד לעבר הקו הירוק ומצאנו את המקום שהוא מתאים.
<אורי קבדה: אני מבקש מכולם להתגייס ולעזור לנו להגשים את החלום.
אברהם נגוסה: תודה אורי.
אברהם נגוסה: העניין החוקי הוא חשוב וזה בשבילכם כדי שלא תפלו בהתחלה.
אברהם נגוסה: הכל מתנהל כאן על פי החוק ומי שהולך בניגוד לחוק נופל.
אברהם נגוסה: לכן הם מייעצים לכם מנסיונם וגם אני אומר לכם שצריך להקפיד וללכת לפי החוק.
אברהם נגוסה: כל מה שאנחנו מדברים פה הוא איך אפשר לעזור לכם במסגרת החוק.
אברהם נגוסה: אנחנו יודעים מה הסכום שהם צריכים כדי להתחיל ביזמות, בין 3 ל-5 מיליון שקל.
אברהם נגוסה: אני לא מבטיח שום דבר, אני רק מדגיש את מה שדיברת עליו.
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים להזמין את כל המשרדים הרלבנטיים, גם את משרד המשפטים.
אברהם נגוסה: האם יש אפשרות לקבלת פטור מחובת מכרזים ואם כך איך עושים את זה במסגרת החוק.
אברהם נגוסה: בכל זה נדון בפגישה ועכשיו אנחנו לומדים את הנושא.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע מנציגת משרד הקליטה.
אברהם נגוסה: העולים מתארגנים ביוזמה מבורכת ומה משרד הקליטה יכול לבוא ולתת להם?
<ענת אברג'ל: אני מנהלת תחום אגף יזמות עסקית במשרד הקליטה.
<ענת אברג'ל: ראשית כפי שהבנתי מכם, באמת לברך על היוזמה שהיא יוזמה מבורכת.
<ענת אברג'ל: ניכר כי צריך פה את משרד הכלכלה מכמה סיבות.
<ענת אברג'ל: קודם כל אני אזכיר שאנחנו מטפלים אך ורק בעולים שהגיעו עד 15 שנים.
<ענת אברג'ל: כפי שהבנתי מכם מי שמלווה אתכם זה מעוף, משרד הקליטה.
<ענת אברג'ל: אם מעוף מלווה אתכם סביר להניח שאתם מעבר ל-15 שנים בארץ, אז זה כאילו לא בקטגוריה שלנו.
<ענת אברג'ל: מה שאני כן יכולה לבוא ולהגיד, מהניסיון שלנו בסביבות 2014 וב-2016 היה ניסיון של גידול טף על ידי כמה יזמים, ולא הייתה כדאיות כלכלית.
<ענת אברג'ל: לכן אני מאוד מקווה שבסדר הגודל של בין 3-5 מיליון שקל יש כדאיות כלכלית, אני מניחה שיועצים כבר ליוו אתכם בתחום.
<ענת אברג'ל: היום מייבאים את הטף, בהשוואה ליבוא אם אתם תגדלו, אנחנו לא פה.
<ענת אברג'ל: מה שכן אני אומרת, אני חושבת שהמקום הזה הוא אך ורק במשרד הכלכלה, כי אם אתם באים ואומרים, גם אם יהיו מתחת ל-15 שנים בזכאות, כפי שאתם יודעים אנחנו יכולים לסייע עד 125,000 שקל הלוואה וכן יכולים לתרום את כל המעטפת של הייעוץ העסקי, הליווי, המודל, את כל הפסיליטי הזה אנחנו כן בהחלט יכולים לסייע.
<ענת אברג'ל: אבל התנאי הוא קודם כל שהעולים יהיו אך ורק עד 15 שנים בארץ.
אברהם נגוסה: זה כבר לא יהיה רלבנטי.
אברהם נגוסה: אני ידעתי שתגידו את זה.
<ענת אברג'ל: אני לא מבינה למה משרד הכלכלה לא פה.
<ענת אברג'ל: זה ממש הנישה שלהם.
אברהם נגוסה: בסדר, משרד הכלכלה כנראה שלא הבינו בדיוק במה העניין.
<ענת אברג'ל: אבל כפי שאתה יודע יש חלוקה בין משרד הקליטה למשרד הכלכלה ומעל 15 שנה זה שייך להם.
אברהם נגוסה: אני יודע אבל אולי בקרב היוזמים יש עולים חדשים שהם פחות מ-15 שנה.
<אורי בן ברוך: זה 40 אנשים.
<אורי בן ברוך: אפשר לבודד, נגיד לתמוך באחד שהולך עכשיו לגדל 2,000 ראש כבש, לעזור לו בסכום?
<ענת אברג'ל: אז כך, על פי הנהלים זה אמור להיות לתעודת זהות מול המיזם.
<ענת אברג'ל: פה יש התאגדות של 40 חבר'ה, אז אולי את זה צריך להביא לוועדת ערעורים.
<ענת אברג'ל: יש פתרונות, כמו שאתה אומר לא כל דבר הוא תורה מסיני, אפשר לבוא ולבחון את הנושא לגופו.
<ענת אברג'ל: לא היה לי עוד מקרה כזה.
<ענת אברג'ל: יש לנו שותפים של שניים, שלושה שותפים בעסקים זה בסדר.
<ענת אברג'ל: אבל 40 חבר'ה בהתאגדות?
<ענת אברג'ל: יכול להיות.
<ענת אברג'ל: מי יודע?
<ענת אברג'ל: תמיד יש פעם ראשונה, אני מוכנה לבדוק את זה.
אברהם נגוסה: כמו תכניות אחרות, כמובן שאם יש עולים חדשים שמשתתפים בתכניות האלה פחות מ-15 שנים משרד הקליטה משתתף, מעבר לזה משרד הכלכלה משתתף או משרדים אחרים.
אברהם נגוסה: אנחנו נפתור את העניין הזה, אבל בהנחה שיהיו עולים חדשים לפי ההגדרה, אתם תצטרפו.
אברהם נגוסה: אני לא מבקש שתעשו דברים בניגוד לנהלים.
אברהם נגוסה: הסוכנות היהודית, איך אתם רואים את זה ואיפה אתם יכולים לתרום?
פנתהון סיום: אין לי שמץ של מושג מה אנחנו יכולים לתרום, אני רק יכול לבוא ולאמר שהיוזמה הזאת בעיני היא יוזמה מבורכת, חבל שהיוזמה הזאת לא הייתה לפני 20 שנים ואני אומר לכם שאם כל המשרדים הרלבנטיים יתגייסו יש לזה פוטנציאל גדול ואני מברך את היוזמים ומאחל בהצלחה.
אברהם נגוסה: אמרתי בהתחלה, כולם יברכו במילים יוזמה כזאת, אמרתי לא רק מילים.
אברהם נגוסה: ברכות במילים זה טוב, זה עידוד אבל מעשית בכסף, האם הסוכנות היהודית יכולה לעזור או בגיוס בקרב העם היהודי או שיש לכם תקציב כדי לעודד את היזמות הזאת.
אברהם נגוסה: אתם לא מוגבלים כמו משרד הקליטה ל-15 שנה.
אברהם נגוסה: אני לא מצפה עכשיו שתתן לי תשובה, אבל אני רוצה שהסוכנות תבדוק את הדברים האלה ותבואו לפגישה הבאה עם הצעה.
פנתהון סיום: קודם כל אם בקשה כזאת אני מוכן להעביר אותה הלאה ונבוא לפגישה הבאה עם תשובות אבל אני חוזר ואומר אני חושב שכל הגורמים הרלבנטיים הם אלה שלא נמצאים פה, גם משרד הכלכלה.
פנתהון סיום: לדעתי זה פספוס.
אברהם נגוסה: אמרנו וידענו שזה דיון ראשון, כעת הדברים ברורים ואנחנו יודעים את מי להזמין וגם להתעקש על כך שיגיעו לכאן.
אברהם נגוסה: נקיים את הדיון בתחילת המושב הבאה.
אברהם נגוסה: גם ממשרד החקלאות אנחנו מבקשים יותר, לאור מה ששמעת עכשיו לגבי האדמה, והשלב הראשון.
אברהם נגוסה: נכון שהם לא פוסלים שתהיה בעתיד תיירות אבל זה השלב הראשון, המטרה היא לעשות ניסיון לגדל טף.
אברהם נגוסה: השאלה האם יש לכם קרן או תקציב של יזמות בתחום החקלאות שאיתה אתם יכולים לעזור?
<רענן אמויאל: משרד החקלאות פועל בתמיכות בחקלאות על בסיס מינהלת ההשקעות בחקלאות.
<רענן אמויאל: מינהלת ההשקעות כל שנה אמורה להוציא חוברת תמיכות שבה סוגי הגידולים והתמיכות נעשים.
<רענן אמויאל: ככל הידוע לי התמיכות זה באזורי הפריפריה לחקלאות וגם לסוגים מסוימים, לא לכל הפעילויות החקלאיות.
<רענן אמויאל: כל שנה יש רשימה מסודרת בעניין הזה.
אברהם נגוסה: מה סדר גודל התקציב?
<רענן אמויאל: אני לא יודע מה סדר הגודל של התקציב.
<רענן אמויאל: אני יודע שזה סדר גודל של עד 20% מההשקעה, באזורי הפריפריה.
אברהם נגוסה: אני יודע שזה לא פריפריה, אבל האם לא נראה לך, מדובר כאן בעולים במצב מיוחד, האם יש אפשרות לראות את זה כמצב חריג ולתת להם את האפשרות?
<רענן אמויאל: אתה שואל את הבנאדם את הלא נכון כי אני לא אמור לתת תשובה לעניין הזה, אבל אם אתה שואל אותי אישית, אני בהחלט מסכים.
אברהם נגוסה: אני בודק אם ניתן לפנות.
אברהם נגוסה: אני לא מצפה היום.
<רענן אמויאל: מינהלת ההשקעות בחקלאות זה חוק, אלה לא החלטות מינהלתיות בתוך משרד החקלאות.
<רענן אמויאל: החוק קבע איפה שדה הפעולה של המשרד ובו אנחנו פועלים.
<רענן אמויאל: נכון, בתוך השדה הזה יש לנו אפשרות לקבוע איזה פעילויות חקלאיות יתאפשרו ואיזה פעילויות חקלאיות לא יתאפשרו, אבל מרחב הפעולה הגיאוגרפי נקבע לפי דעתי בחוק.
<ענת אברג'ל: לי יש מחשבה.
<ענת אברג'ל: פרויקט כזה אפשר להגדיר כפיילוט בין מספר משרדים, משרד הרווחה, אנחנו, ונניח צריך משרד הכלכלה להרים את הפרויקט הזה.
<ענת אברג'ל: אגב, יש תכנית חומש ליוצאי אתיופיה במשרד הכלכלה, שם יש המון כסף, אפשר להגדיר את זה ואז אם החבר'ה פה לדוגמה אומרים 20% מההשקעה, בחוק חובת המכרזים יש תקנה שאפשר לבוא ולשים כסף או שווה כסף.
<ענת אברג'ל: אז רשות מקומית או כל מיני כאלה.
<ענת אברג'ל: שאלה שאני שואלת, בהשקעה כזאת גבוהה מי היועץ שנתן להם להיכנס לזה, אני לא יודעת.
<ענת אברג'ל: על סמך מה הם השכיבו שם כסף בזמן שהם עוד לא תפרו את כל הפרויקט הזה.
<ענת אברג'ל: זה לא ברור לי.
<ענת אברג'ל: לדעתי יש פה גם - - -
אברהם נגוסה: אני אמנם לא יוזם, הבנתי אותך.
אברהם נגוסה: לפי מה שאני מבין את היוזם שאני מכיר אותו, פה זה לא עניין עסקי, לא עניין של להרוויח כסף.
אברהם נגוסה: במציאות של היום מגיע לפה טף בכמויות רבות, הקהילה קונה.
אברהם נגוסה: בעיקר הדור המבוגר אוכל אינג'רה כי זה בריא והם רגילים לזה והרופאים אפילו ממליצים על כך.
<ענת אברג'ל: אנחנו מכירים את התחום של הטף.
אברהם נגוסה: לכן רוצים פה ליצור משהו - - -
<ענת אברג'ל: זה ברור.
<ענת אברג'ל: אני שמה בצד ופותחת לכם חלון ואומרת שגובה של השקעה כזאת גדולה של כל אחד עם 10,000 שקל, לא ברור לי איך נכנסתם, לפני הוועדה הזאת.
<ענת אברג'ל: אבל אני רוצה כן לסייע כאחת שכן יוזמת הרבה פרויקטים בנושא יזמות עסקית בקרב עולים וביניהם גם יוצאי העדה, אני באה ואומרת שאיזה שהוא משרד צריך להרים את הדגל הזה ולתפור עוד משרדים.
<ענת אברג'ל: זה יקח מספר ישיבות, לפעמים זה לוקח גם למעלה משנה, בכדי לבוא ולהביא גם את מי שאחראי על המים – אפשר להביא כסף או שווה כסף, זה היינו הך – בשביל להביא את ההשקעה שאתם מבקשים אותה.
<ענת אברג'ל: זה מהצד, כשאני שומעת.
<ענת אברג'ל: זה המקום.
אברהם נגוסה: זה מערכתי.
אברהם נגוסה: המשרדים הרלבנטיים כל אחד ישתתף, וזה מה שאנחנו רוצים ליצור.
אברהם נגוסה: אנחנו רואים את זה כמשהו סמלי שחשוב מאוד לעודד.
אברהם נגוסה: גם הדור הצעיר שהלך ולמד חקלאות כפי שהיא אמרה, אנחנו רוצים שיהיה מקום של פיילוט כדי לנסות את זה ואז יהיה פיזור בפריפריה, כפי שאמרת.
אברהם נגוסה: אבל זה המקום עכשיו, 250 דונם, זה פיילוט שמנסים ולאחר מכן ללכת לכיוונים רחבים יותר.
<אורי בן ברוך: משהו קצר.
<אורי בן ברוך: רק לתת לך מענה.
<אורי בן ברוך: אנחנו באמת מלווים באנשי מקצוע הטובים ביותר ושותפים לנו הרבה מאוד אנשים טובים באמצע הדרך שנמצאים ועוזרים.
<אורי בן ברוך: אפילו לעשות את הפרוגרמה של השטח, זה הון תועפות של כסף וגם לשם אנחנו מגייסים, יש אנשים שעוזרים, אנחנו לא באים על חלל ריק.
<אורי בן ברוך: דבר שני, כן אנחנו רוצים להרוויח כסף.
<אורי בן ברוך: כן, מותר לנו לבוא ולהגיד בפעם הראשונה בכל תולדות הקהילה שלנו, אנחנו רוצים להיות עשירים, אנחנו רוצים להרוויח כסף והמקום הזה הוא פוטנציאל לעשות כסף ואפשר לעשות כסף ומי שישקיע בנו הוא רק ירוויח.
<אורי בן ברוך: הדבר הנוסף, ליעקב יש מפעל.
<אורי בן ברוך: אנחנו לא מדברים על גידול הטף, זהו אולי אחד מהדברים אבל גם תבלינים ותוצרים שיעקב כרגע מפרנס שלוש משפחות עם הרבה עובדים וכולי.
<אורי בן ברוך: יש דרישה מאוד גבוהה לתפוקה.
אברהם נגוסה: בואו נרחיב על כך בדיון הבא.
<אורי בן ברוך: מבחינתי זו איזו שהיא יריית פתיחה, שאנחנו רוצים את כל הגופים.
<אורי בן ברוך: אנחנו בסך הכל רוצים לגדול ולהיות חלק ממשהו שהוא הרבה יותר גדול וחלום שאנחנו רוצים להגשים אותו ואנחנו נעשה אותו גם עם השקעה.
<ענת אברג'ל: משרד הקליטה מממן חצי שנה עם מעסיקים עולים חדשים.
<ענת אברג'ל: כך שיש לך אפשרות לקבל סיוע, אם הם עולים חדשים, ממשרד הקליטה.
<ענת אברג'ל: לדעתי זה 75% מהשכר.
אברהם נגוסה: זה דיון ראשון ואנחנו בכיוון טוב.
אברהם נגוסה: לדיון הבא נזמין את כל הגופים הרלבנטיים כולל מרכזת ביצוע של התכנית הממשלתית על ידי ועדת השרים בראשות ראש הממשלה.
אברהם נגוסה: הם צריכים לבוא כי בתכנית הממשלתית שהתקבלה בה החלטה בתחום הזה על ידי הממשלה, לעודד בני קהילת יוצאי אתיופיה ליזמות עסקית, כלומר יזמות ועסקים קטנים.
אברהם נגוסה: כאן יש דוגמה של יזמות שהקהילה בעצמה יוזמת ויש תקציב לכך.
אברהם נגוסה: אני אומר את זה במלוא האחריות שיש תקציב, התקציב נמצא במשרד הכלכלה ומשרד הכלכלה כבר הכריז והזמין את בני הקהילה לבוא ולהגיש בקשות.
אברהם נגוסה: אתם צריכים לפנות למשרד הכלכלה ובדיון הבא הם לא יוכלו לומר שלא פנו אליהם.
אברהם נגוסה: אתם צריכים עכשיו עם היועצים הכלכליים או המשפטיים שיש לכם לשבת להכין בקשה ולהגישה למשרד הכלכלה.
אברהם נגוסה: אם אתם רוצים כתובת מדויקת של האחראי במשרד הכלכלה נברר ונגיד לכם.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע בעיצור מרשות מקרקע ישראל אתה רואה את הדבר הזה ושומע את היוזמה, האם יש אפשרות להתגייס ולעזור להם בנושא?
<משה אהרוני: כסף אנחנו לא נותנים.
אברהם נגוסה: קרקע לחקלאות.
<משה אהרוני: אמרתי, האופציות להקצאת קרקע חקלאית כפי שרענן אמר הן שתיים: יכולה להיות הקצאה לקרקע לטווח ארוך, שזה דרך תקנה 25.5(א)(1) דרך ועדת קרקעות וצריכים לאתר קרקע ואז באים לוועדה, אם הוועדה מסכימה ואז מינהלת - - - ממליצה וזה רק באזורי פריפריה.
<משה אהרוני: זו אופציה אחת.
<משה אהרוני: אופציה שניה זו הקצאת קרקע לזמן קצר.
<משה אהרוני: זה לתקופות של שלוש שנים, ששם אי אפשר בכלל להשקיע בקרקע, מלבד הגידולים החקלאיים.
<משה אהרוני: לא מבנים, לא כלום.
<משה אהרוני: אופציה שלישית שאני מזהה זה המיזם התיירותי עם החקלאות, וזה צריכים לתפור את זה עם משרד החקלאות.
<משה אהרוני: אלו האופציות שיש.
אברהם נגוסה: אלה שלושת האופציות.
אברהם נגוסה: אורי רצית להגיד משהו?
<אורי קבדה: אני רוצה לברך את הוועדה שהתכנסה בראשותך, כל האנשים ראו את זה, זה מאוד חשוב, ראו שהשתתפתם כמובן ביחד עם החברים שלנו, ויעקב.
<אורי קבדה: אני פונה לנציג משרד החקלאות ואומר לו שבכל מקום יש לנו רצון לעשות, אפילו אם תגיד שיש מקום בפריפריה, אנחנו נוכל להתגייס.
<אורי קבדה: אני מבקש שתבדוק את הנושא הזה, אנחנו נוכל להצטרף.
<אורי קבדה: מצאנו ממש מקום מרכזי וראוי, רק לניסיון.
<אורי קבדה: אנחנו רוצים בכל מרכזי הקליטה ברחבי הארץ, אנחנו רוצים לגייס לא רק חקלאים, כל מי שמעוניין בנושא, אנחנו מעוניינים גם לצרף את החברה הישראלית לקבל הדרכה ולהדריך.
<אורי קבדה: תודה ר בה.
אברהם נגוסה: קודם כל אני מאוד מברך על היוזמה, היזמות העסקית ליוצאי אתיופיה בתחום החקלאות.
אברהם נגוסה: זהו מודל לחיקוי שיכול לעודד את הדור הצעיר שלמד פה, שיזמו דברים כאלה.
אברהם נגוסה: לכך ועדת השרים הקצתה תקציב ואנחנו צריכים לנצל את זה.
אברהם נגוסה: לכן אני מברך על היוזמה וההתארגנות, יישר כח.
אברהם נגוסה: אני מברך את המשרדים שהגיעו וגילו נכונות לעזור במסגרת החוק הקיים.
אברהם נגוסה: יש פה הזדמנות לחזק את היוזמים.
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים דיון במושב הבא ונזמין את משרד החקלאות כמובן, רשות מקרקעי ישראל, הסוכנות, ההסתדרות הציונית, הקרן הקיימת ומשרד הכלכלה כמובן, משרד האוצר, משרד המשפטים.
<ענת אברג'ל: יש משרד גיל 50 אפשר גם אותם לגייס.
<דנה גורדון שושני: המשרד לשוויון חברתי.
<ענת אברג'ל: גם משרד הרווחה יכול להיכנס.
אברהם נגוסה: המשרד לשוויון חברתי, משרד הרווחה, נזמן אותם.
אברהם נגוסה: טלל ממשרד ראש הממשלה שמתכלל את כל התכניות המיוחדות ליוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: הדיון יתקיים במושב הבא ובינתיים אני מציע שתפנו למשרד הכלכלה עם הסכום שציינתם על מנת לקבל סיוע לעידוד היזמות.
אברהם נגוסה: היום אנחנו דנים בעניין הקניית מקצוע סוכן ביטוח לעולים חדשים ושילובם בוק העבודה ביוזמתה של חברת הכנסת קסניה סבטלובה.
אברהם נגוסה: מהמכתב שנשלח לחברת הכנסת קסניה סבטלובה שמחולק כרגע למשתתפים, יש פה ממה שהבנתי שלושה נושאים מרכזיים.
אברהם נגוסה: הנושא הגדול והמרכזי הוא חוסר מידע לעולים על אפשרות קבלת מימון ממשרד הקליטה לרכוש את המקצוע כסוכני ביטוח, העולים לא מודעים לזה, יש כאן חוסר מידע.
אברהם נגוסה: הדבר השני שאני מבין מהמכתב, שיש עולים חדשים עם תארים בתחום הכלכלה, בתחום חשבונאות ובנקאות, וכשהם מגיעים למבחנים יש להם אפשרות לקבלת פטור מהנושאים האלה, גם זה חוסר מידע.
אברהם נגוסה: משרד הקליטה לא הביא את המידע לעולים החדשים.
אברהם נגוסה: הדבר השלישי שאני רואה במכתב הזה הוא כי לאחר שהם הוכשרו ויש להם עמידה בקורס, גם שילוב בעבודה באותו תחום.
אברהם נגוסה: גם זה צריך להיות בעידוד ובסיוע של משרד הקליטה.
אברהם נגוסה: אלה שלושת הדברים שאנחנו צריכים להתמקד עליהם בדיון לפי המכתב שנשלח.
אברהם נגוסה: אני נותן את רשות הדיבור ליוזמת הדיון חברת הכנסת קסניה סבטלובה.
אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הוועדה חבר הכנסת יואל רזבוזוב.
אברהם נגוסה: בבקשה חברת הכנסת.
קסניה סבטלובה: תודה לך כבוד היושב ראש ותודה על קיום הדיון.
קסניה סבטלובה: מדינת ישראל כידוע היא מדינה שקולטת עליה כל הזמן וההצלחה של כולנו, ההצלחה של מדינת ישראל תלויה בכך שנדע לשלב את העולים, נדע לתת להם כלים באם ירצו לעבור הכשרה מקצועית, לעבור קורסים ולקבל מקצוע או להשתכלל עם המקצוע הקיים לקבל קורס נוסף שיאפשר להם להשתלב בשוק העבודה.
קסניה סבטלובה: עבודה זה המפתח לקידומם של העולים ושילובם בחברה הישראלית.
קסניה סבטלובה: הדיון הזה נולד מתוך הבנה שנדרש סיוע רב בשילוב של עולים חדשים ברכישת מקצוע סוכן ביטוח ושילובם בשוק העבודה.
קסניה סבטלובה: בטרם הדיון שמעתי שבמשרדים רבים מחפשים בנרות, מחפשים עולים דוברי שפות כי השוק הרי קיים, יש לנו רבבות ישראליים שהם דוברי שפות בין היתר כמובן גם השפה הרוסית, ורוצים אנשי מקצוע שידעו את שפת האם של אותם אנשים כדי שיוכלו לתת להם שירות וגם כמובן יהיו מוכשרים לעבוד בשוק העבודה הישראלי.
קסניה סבטלובה: מסתבר שלעולים החדשים מגיע מענק ללימודים מטעם משרד העלייה והקליטה, כאשר גם את מקצוע של סוכן הביטוח ניתן ללמוד על חשבון המענק הזה.
קסניה סבטלובה: אבל הדבר הזה כמעט ולא מפורסם בשום מקום, לרבות אתר משרד העלייה והקליטה, לשכות משרד העלייה והקליטה, לשכות התעסוקה וגם כשזה מפורסם, זה מפורסם אך ורק בשפה העברית.
קסניה סבטלובה: יש לי כאן מודעה שפורסמה בכמה מקומות, פורסמה באותיות קטנות, בפונט קטן בשפה העברית ותגידו לי לאיזה עולה חדש בשנה ראשונה או שניה או אפילו שלישית בחייו בארץ יש אפשרות להתחבר למודעה הזאת ולתוכן שיש שם ולהבין את זה משם.
קסניה סבטלובה: אם הדבר לא מפורסם בשום מקום, בטח לא בשפה הרוסית, והעולים לא מודעים לאפשרות הזאת, הם לא יגיעו לקורס הזה.
קסניה סבטלובה: אז אלפי בני אדם שעלו ארצה בעודם בעלי הכשרה אקדמית מתאימה כדי להתחיל קורס הכשרה אינם מודעים כלל וכלל לקיום הקורס הזה.
קסניה סבטלובה: כיום כדי לקבל רישיון סוכן ביטוח מטעם רשות שוק ההון במשרד האוצר יש לעמוד בכל התנאים הבאים: בחינה ביסודות הביטוח שנערכת מטעם הממונה על שוק ההון ביטוח וחסכון, בחינה בכלכלה, חשבונאות, בחינה בסטטיסטיקה ומימון, ותקופת התמחות של שישה חודשים.
קסניה סבטלובה: במהלך תקופת ההתמחות המתמחה לא יחזיק ברישיון ולא יעסוק בייעוץ פנסיוני, שיווק פנסיוני או תיווך לעניין ביטוח.
קסניה סבטלובה: ובחינת גמר שהוא צריך לעבור.
קסניה סבטלובה: כדי לעמוד בתנאים האלה כמובן שחייבים לעבור הכשרה, גם לרכוש ידע בשפה העברית, וגם לדעת כיצד עובד השוק הישראלי.
קסניה סבטלובה: גם הלקוחות של חברות ששם יעסיקו את אותם עולים צריכים לדעת שהמומחים האלה הם מומחים גם בשוק הישראלי, שהם מוכשרים על מנת לעבוד בשוק הישראלי.
קסניה סבטלובה: לפי הנתונים, 7 מתוך 10 עולים ממדינות חבר העמים מחזיקים בתואר שיכול להתאים כיסוד לרכישת אותו מקצוע.
קסניה סבטלובה: יש גם תקציב שקיים במשרד העלייה והקליטה שמיועד להכשרה מקצועית של העולים, ושנה אחרי שנה התקציב הזה איננו מנוצל או איננו מנוצל במלואו.
קסניה סבטלובה: הפתרון הוא כמובן הנגשה לשונית במשרד העלייה והקליטה, בלשכות שירות התעסוקה, שיתופי פעולה עם נשיא לשכת סוכני הביטוח שתומך במהלך הזה מאוד, אז למה לא לנצל את העובדה הזאת.
קסניה סבטלובה: קמפיין פרסום לדוברי השפה הרוסית בכלי תקשורת שזמינים לכך – וברוך השם יש הרבה – פניה כמובן למקומות ששם יש מצוקה קשה בתחום מציאת העבודה בפריפריה, ובמקומות ששם יש באמת אחוזים גבוהים ואנחנו יודעים הרי על המקומות האלה, זה לא סוד.
קסניה סבטלובה: יודעים איפה יש יותר צורך ואיפה אפשר למצוא אנשים שמוכשרים ושהם מגיעים ארצה כדי לחיות, כדי לתרום, כדי לעבוד, כדי להיות משולבים פה.
קסניה סבטלובה: אנחנו רק צריכים לתת להם את הכלים.
קסניה סבטלובה: יש להם כבר את הבסיס, והוא בסיס מעולה.
קסניה סבטלובה: בואו נעזור להם ונתגבר על המצוקה הזאת, הבעיה הזאת שנראית לי פתירה, ואולי אפילו בישיבה אחת נוכל להגיע לפתרון כי הוא כאמור נמצא על השולחן.
אברהם נגוסה: נמצאים פה נציגי משרדי הממשלה, משרד האוצר, משרד הקליטה, לשכת סוכני הביטוח ומשרדים אחרים.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע מנציגי העולים ואז נפנה למשרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: אסתר מארגון קעליטה בבקשה.
אסתר בלום: אני באמת באתי לשמוע כי התחום הוא כל כך אפל ובאמת שהמידע הזה לא מגיע אלינו.
אסתר בלום: כאחראית על הכרת התארים אני פוגשת הרבה עולים שגם עסקו בתחום וגם בעלי תארים, כאמור אנחנו מתעסקים בעולים החדשים מצרפת.
אסתר בלום: הם פשוט עוזבים את המקצוע כשהם מגיעים לארץ.
אסתר בלום: הם רואים חומה ופשוט עוזבים את המקצוע ואומרים "זה לא בשבילי, אני אעסוק במשהו אחר, אני אעשה קורס מזורז בתחום אחר" ופשוט אנחנו מפסידים.
אברהם נגוסה: מה זאת אומרת חומה?
אברהם נגוסה: אנחנו פה מדברים מצד אחד על חוסר מידע, ומצד שני את אומרת לי שהם יודעים אבל יש בירוקרטיה.
אברהם נגוסה: תבהירי, אני לא הבנתי.
אברהם נגוסה: האם יש מודעות לעולים לאפשרויות האלה, האפשרות של קבלת סיוע כדי להשתתף בקורס?
אסתר בלום: לא, לא שמעתי אף פעם.
אברהם נגוסה: אוקיי, אז יש חוסר מידע.
אברהם נגוסה: מה שאת אומרת, גם אלה שידעו במקרה, כשהם באים, הם גם נפגשים עם חומה?
אסתר בלום: לא.
אסתר בלום: אני אמרתי שבעצם לא יודעים על ההטבות האלה, אכן.
אסתר בלום: אבל מה שיודעים עליו זה התהליך שתואר כאן לפני כן, ופשוט זה מהווה חומה לאנשים שהם בעלי מקצוע, להשתלב בשוק העבודה.
אסתר בלום: הם לא יודעים שיש הטבות, הם לא יודעים שיש הקלות והם אומרים "אם זה התהליך שאני צריך לעבור אני אעסוק במשהו אחר בארץ למרות שיש לי כך וכך שנות ניסיון".
אסתר בלום: אתמול באמת דיברתי עם עולה חדש בתחום הזה.
אסתר בלום: הוא היה בתחום, עבד שנים בתחום הזה בצרפת והוא עושה עכשיו קורס יועצי השקעות, זה משהו יחסית מזורז ועוד קורסים, כי הוא בחור מוכשר עם תואר שני.
אסתר בלום: הוא אומר "אני יודע מה צריך לעשות, לא יודע שיש הקלות ואני לא אכנס לתחום הזה".
אברהם נגוסה: מישהו מהארגונים רוצה להוסיף?
ראובן אדם: אני מנהל השמה בקעליטה לעולים מצרפת.
ראובן אדם: המטרה שלי זה באמת להכניס אותם ישירות לחברות אם זה בנקים או חברות ביטוח.
ראובן אדם: מה שהיה עד היום, ואני משלים את דבריה של אסתר, עולים מגיעים ומה שהם חושבים, זה שהם צריכים לעבור עוד תואר ראשון, בנוסף לתואר הראשון הקודם שיש להם, ובגיל מסוים, 35-40 זה לא בא בחשבון לחזור לספסל הלימודים, אז הם פשוט מתייאשים, כמו שהיא אומרת, והולכים ללמוד תחום אחר.
ראובן אדם: אם באמת יש את הידיעה הזאת וזה ניתן לביצוע, זאת אומרת שאדם יגיע ויהיו לו הקלות בקורסים, הוא יעשה קורסים מזורזים, למשל ליועץ פנסיוני צריך שנתיים לימודים.
ראובן אדם: מי שיש לו תואר ראשון פשוט עובר כמה קורסים ויש לו פטור.
ראובן אדם: בנוסף, אם יש אפשרות של מימון, כמובן שאנחנו נרים את הכפפה ובשמחה רבה נוכל אפילו לשתף פעולה עם מכללות בתחום, להכניס עולים שהם בעלי תואר ראשון ועם עברית ברמה טובה ללימודים, כדי שייכנסו כמה שיותר מהר לתחום הביטוח.
אסיה ציירסקי: אני מהסוכנות היהודית, במחוז צפון, פריפריה של חיפה והצפון.
אסיה ציירסקי: אני בהחלט מזדהה עם כל מה שנאמר.
אסיה ציירסקי: גם בקרב עולים דוברי רוסית, דוברי ספרדית, דוברי צרפתית, כלל העולים.
אסיה ציירסקי: בהחלט אנשים תיאורטית מודעים שיש לימודים בארץ בתחום, לא מודעים לשום הקלות, שום הטבות, שום עזרה כלכלית ועזרה במידע.
אסיה ציירסקי: בנוסף לכך, פה ושם ישנם אתרים אפילו בשפות, ההתחלה בשפות, עם מידע.
אברהם נגוסה: אתם בסוכנות ידעתם על זה?
אסיה ציירסקי: אני יודעת כי אני הכי בפנים ואני מספרת כמה שאני יכולה, אבל כמה אני יכולה?
אברהם נגוסה: למה אתם לא יוצאים בהכרזה ואומרים לעולים?
אסיה ציירסקי: אני אישית נכנסת - - -
אברהם נגוסה: לא באופן אישי - - -
אסיה ציירסקי: אני מפנה את כולם לאתר של משרד הקליטה כי שם המידע קיים, אבל צריך לדבר כל הזמן.