GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<חן עבאדי: אני לא אחראית על דמי אבטלה ולא על השלמות הכנסה בזמן הכשרה.
<חן עבאדי: יכול להיות שהתכנית הממשלתית באמת תאפשר את זה, אני לא בקיאה בנתונים שלה, אני אחראית באמת על ההכשרות, על מה מגיע להם מבחינת קורסים, מבחינת זכאויות בין אם הם מיוצאי אתיופיה, בין אם הם עולים מרוסיה או מצרפת או מכל מקום אחר.
<חן עבאדי: אנחנו נותנים הכשרות מקצועיות.
<חן עבאדי: לגבי השלמות הכנסה וכל מיני כאלה מסביב, אנחנו לא - - -
אברהם נגוסה: לא, זה לא השלמת הכנסה.
אברהם נגוסה: זו תכנית שמיועדת ליוצאי אתיופיה.
<חן עבאדי: צריך לבדוק מה התכנית כוללת.
אברהם נגוסה: את לא מכירה את התכנית?
<חן עבאדי: אני מכירה את התכנית להכשרות מקצועיות ליוצאי אתיופיה.
<חן עבאדי: התכנית להכשרות מקצועיות כוללת את תקופת ההכשרה, מכינות אם נדרש לאוכלוסיית יוצאי אתיופיה ומענה בהיקפי קורסים.
<חן עבאדי: אני לא יודעת לגבי מימון משכורות או השלמות הכנסה במידה ונדרש בזמן ההכשרה.
אברהם נגוסה: מי ממשרדי הממשלה יכול להסביר לנו בנושא הזה?
אברהם נגוסה: במשרד הכלכלה, אני יודע שאתם חלק מהתכנית אבל אתם גם בעניין עידוד היזמות והכשרה מקצועית, גם בזה יש לכם חלק.
אברהם נגוסה: את יכול להסביר לנו?
<חן עבאדי: נראה לי שהנציגה של משרד הכלכלה יצאה.
אברהם נגוסה: אתה שמעת את העולים החדשים לא רק מיוצאי אתיופיה, גם ממקומות אחרים.
אברהם נגוסה: אני יודע שיש את ההכשרות של משרד הקליטה וגם שילוב העולים החדשים בתעסוקה.
אברהם נגוסה: אתה שומע את הדברים, האם אתה יכול לומר לנו מה משרד הקליטה עושה כדי למנוע את פיטורי העובדים העולים החדשים וגם איך אתם נערכים אם לא נצליח, לעזור להם.
אברהם נגוסה: נציגת משרד הכלכלה נכנסה, את תדברי אחריו.
<שמעון ברוך: אני ממונה תעסוקה במשרד העלייה והקליטה.
<שמעון ברוך: ראשית באמת כואב לי לשמוע את כאבם של החברים פה.
<שמעון ברוך: זה מאוד עצוב שדווקא האוכלוסיות היותר חלשות נפגעות בסיפור הזה.
<שמעון ברוך: אני מאוד מקווה שזו תהיה באמת זעקת שווא וזה לא ימומש כי באמת כמו שסיפרו פה החברים, כל אחד עם משפחה וכל אחד עם מחויבויות כאלה ואחרות.
<שמעון ברוך: אנחנו כמשרד הקליטה כמובן על פי זכאויות יש לנו מספר פעילויות ותכניות שאנחנו עושים.
<שמעון ברוך: אם נגיע לזה, ואני מקווה שלא נגיע לזה, אבל אם כן נוכל גם בנושא של הכשרות מקצועיות כפי שצוין פה לעולים שהם זכאים, ולאחר שתיבדק הזכאות שלהם, ניתן לתת הכשרות מקצועיות אינדיבידואליות.
<קריאה: כמו?
<שמעון ברוך: כל קורס שקיים בעצם בשוק, בהכשרה.
<שמעון ברוך: מי שזכאי יוכל ללכת לבחור ולקבל סבסוד.
<שמעון ברוך: זה השוברים.
<שמעון ברוך: נוסף לכך, יש לנו בפרישה ארצית מרכזי תעסוקה שתפקידם הוא לעזור בחיפוש מקומות עבודה, כתיבת קורות חיים, שגם אליהם ניתן לפנות.
<שמעון ברוך: אני רק אקדים ואומר שמבחינתנו הזכאות כפי שאתה יודע אדוני יושב הראש, הזכאות היא די ברורה, לעולים שהם עד 15 שנים בארץ ולהם נוכל לסייע.
<שמעון ברוך: הדבר הנוסף שיש לנו וגם אותו ניתן לנצל - - -
אברהם נגוסה: האם אתה יכול לפרט מה בדיוק מגיע להם, מה אתם עושים כשאתה אומר על ההכשרות.
אברהם נגוסה: האם הוא מקבל דמי קיום כשהוא הולך להכשרה, כדי לעזור למשפחה שלו?
<שמעון ברוך: אלה שני דברים נפרדים בעצם.
<שמעון ברוך: דמי קיום זה דבר אחד והכשרה זה דבר אחר.
<שמעון ברוך: הכשרות מקצועיות אנחנו מדברים על זה שכל מי שזכאי, זכאי לקבל עד 7,000 שקל לקורס ולא יותר מ-80% מעלות הקורס, זאת אומרת אם הקורס עולה 7,000 שקל אז הוא יקבל 80% מעלות הקורס ו-20% העולה צריך להשלים.
<שמעון ברוך: אם הקורס עולה מעל 7,000 שקל מטבע הדברים אנחנו ניתן לו את מלוא ה-7,000 שקל ואת היתרה העולה יצטרך להשלים.
<שמעון ברוך: זו ההכשרה המקצועית.
<שמעון ברוך: לנושא של דמי קיום בזמן הקורס, מי שלומד מעל 24 שעות שבועיות ואין לו הכנסה אחרת, הוא יכול לקבל דמי קיום בזמן הלימודים.
אברהם נגוסה: שהוא יכול לפרנס את משפחתו?
<שמעון ברוך: דמי קיום זה סכום מזערי, זה בסדר גודל, שוב, זה תלוי בהרכב המשפחה וכולי, אבל זה נע בין 1,300 ל-1,800 שקל פלוס מינוס.
<שמעון ברוך: זה מה שמוגדר כדמי קיום.
<קריאה: זה אפילו לא מכסה ארנונה.
<קריאה: זה שליש מהמשכנתא היום.
<קריאה: יש מעונות, יש - - -
<שמעון ברוך: שוב, יכול להיות שזה קצת - - - אני אומר סדר גודל פחות או יותר ,כמובן שזה תלוי בהרכב המשפחה, משפחה שאין לה הכנסה ויש לה ילדים וכולי - - -
אברהם נגוסה: גשהו, כמה שנים אתה כאן?
<נגוסו גשהו: עליתי לארץ ב-2004.
אברהם נגוסה: גשהו זכאי, הוא עולה חדש לפי ההגדרה, שמונה ילדים.
אברהם נגוסה: הוא קיבל קורס שמונה חודשים, נניח.
אברהם נגוסה: עכשיו הוא צריך ללמוד כל יום בקורס, כי יש לו קושי גם בשפה העברית אז הוא צריך להשקיע בלימודים, הוא לא יכול לעבוד בזמן הפנוי שלו.
אברהם נגוסה: הוא צריך דמי קיום מלאים.
אברהם נגוסה: איך אפשר לנהל משפחה בת 10 נפשות עם 1,300 שקל?
<שמעון ברוך: שוב, עוד פעם אמרתי, לא לתפוס אותי במילה, אמרתי סדר גודל.
<שמעון ברוך: אני לא מדבר על שכר - - - משהו כזה.
אברהם נגוסה: לא, זה מרחק גדול.
אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת מה המינימום ומה המקסימום.
<שמעון ברוך: אני אומר, זה תלוי בהרבה מאוד מרכיבים ולכן בשביל לדעת באמת כמה מגיע, גשהו צריך להגיע לסניף של משרד הקליטה, לשבת עם יועץ ולראות באמת את מה שמגיע לו וכמה מגיע לו, ואז באמת אפשר לדעת אם זה מאפשר או שצריך לשלב עבודה ולימודים יחד.
<שמעון ברוך: היועץ יוכל להגיד לו כמה מגיע לו כמשפחה, ואם בת הזוג שלו עובדת.
<שמעון ברוך: כל הדברים האלה צריכים להיבדק, אני פחות בקיא בזה ולכן רצוי וכדאי לשבת עם יועץ ולבדוק.
אברהם נגוסה: אני חוזר למשרד העבודה או לשירות התעסוקה, תחליטו מי עונה.
אברהם נגוסה: האם למשל גשהו שמוגדר כעולה חדש יכול לקבל דמי אבטלה אצלכם ולקבל את ההשלמה לעולה חדש בגלל שהוא זכאי, בו זמנית, במשרד הקליטה?
<משה יפרח: אני לא בקיא בתנאים של משרד הקליטה מי זכאי ומי לא, אבל בעקרון הוא יכול לקבל את האבטלה - - -
אברהם נגוסה: מי שפחות מ-15 שנה הוא זכאי באופן אוטומטי.
<משה יפרח: הוא יכול לקבל את האבטלה, כי לכך הוא זכאי מכח החוק, אין לזה שום קשר למשהו אחר.
<משה יפרח: צריכים לקחת בחשבון שתקופת האבטלה היא תקופה קצובה מראש ולכן גם צריך לנסות להתאים מראש את אותן הכשרות לתקופת האבטלה, שלא נגיע למצב שאותו דורש עבודה, אותו אחד שלומד כרגע בקורס, הסתיימו לו ימי האבטלה והוא ממשיך ללמוד והוא יהיה על 1,800 או כמה שזה לא יהיה שבוודאי אי אפשר לחיות עם זה, לכן מראש כדאי לתכנן את תקופת הלימודים לתקופת האבטלה וכך נוכל לסיים את זה בתקופה שאחרי זה הוא יוכל לצאת לעבוד.
<חן עבאדי: אני חייבת לומר משהו, אנחנו גם דיברנו על זה בהפסקה.
<חן עבאדי: אני חושבת שהתכנית וכלי הסיוע למפוטרים תלויה במיפוי שנקבל מהחברה.
<חן עבאדי: כי בסופו של דבר אנחנו כרגע מדברים פה די באוויר על מה כל אחד יכול לקבל.
<חן עבאדי: ברגע שתהיה רשימה מסודרת ואנחנו נוכל לגשת לכל פרסונה ברמה האישית ולדעת איזה מענה נדרש לכל אחד ואחד, אנחנו נהיה יותר חכמים מאשר לבוא ועכשיו לנסות לנחש כמה דמי קיום כל אחד יקבל ולאיזה קורס הוא יוכל להתקבל.
<חן עבאדי: דיברנו פה וגם אמרנו שנקיים ישיבה מסודרת ביחד עם הוועד כדי להבין איזו אוכלוסייה הולכת להיות מפוטרת ואיזה מענה יידרש כדי להשלים להם את כל הדברים בצורה הטובה ביותר.
אברהם נגוסה: ברור שאנחנו מדברים כדי להיות מוכנים, אבל צריך לדעת ולברר מה המקסימום ומה המינימום.
אברהם נגוסה: כי יש לנו דוגמאות, יש משפחה עם שלושה ילדים, יש עם שמונה ילדים, צריך לדעת את הטווח.
<חן עבאדי: זו חליפה שצריכה להיות תפורה לכל אדם, פרסונאלית, כל אחד והזכויות שלו.
אברהם נגוסה: משרד הקליטה, תסבירו לנו מה אתם עושים כדי למנוע את פיטורי העולים.
אברהם נגוסה: מה שרת הקליטה עושה, מה המנכ"ל עושה מול חברת טבע.
אברהם נגוסה: האם אתם מדברים, האם זה מעניין אתכם.
<שמעון ברוך: על השאלה הזאת אני לא יודע לענות לך.
<שמעון ברוך: אני מוכן לבדוק אם נעשה ואם הייתה פניה, לא בדקתי את הנושא לפני.
<שמעון ברוך: אני רוצה כן להבהיר בקשר לזכאויות, מי שעשה צבא, תקופת הזכאות שלו היא בניכוי תקופת הצבא.
<שמעון ברוך: אם מישהו עבר את ה-15 שנה לצורך העניין ובתוך זה יש שירות צבאי, מורידים לו את השירות הצבאי כך שהוא יהיה בתקופת הזכאות.
<שמעון ברוך: הדבר הנוסף, אמרתי 15 שנים, אבל היות וגם אנחנו מדברים על עולים אחרים שנמצאים בתוך הסיפור, לעולים האחרים זה עד 10 שנים בארץ.
<שמעון ברוך: סיוע נוסף שאנחנו יכולים ואפשר גם בזה לסייע, יש לנו תכנית של קידום העסקה באמצעות קידום מעסיקים.
<שמעון ברוך: אנחנו לפרק זמן של כחצי שנה נותנים הטבה למעסיק כדי שיעדיף להעסיק עולים על פני מועסקים אחרים וזה השתתפות של כמחצית משכר מינימום חודשי למשך כחצי שנה.
<שניר הלוי סלמן: יש התחייבות?
<שמעון ברוך: יש התחייבות.
<שניר הלוי סלמן: שהוא יעסיק אותם למשך חצי שנה?
<שמעון ברוך: ההתחייבות שלנו כלפי המעסיק היא בעצם ראשית שהוא משלים, אם אנחנו נותנים מחצית משכר המינימום, שהוא ישלים לפחות לשכר מינימום והדבר הנוסף שימשיך להעסיק תקופה זהה לתקופת הסיוע.
<שמעון ברוך: דהיינו אם נתנו חצי שנה, אז זה יהיה שנה.
<קריאה: זה עדיין לא נותן בטחון.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע את משרד הכלכלה.
אברהם נגוסה: אמרת שאתה לא יודע לענות מה שרת הקליטה עושה והמנכ"ל מול הנהלת טבע על מנת למנוע את הפיטורים של העולים החדשים.
אברהם נגוסה: אני מבקש שתעביר את המסר ואנחנו רוצים לקבל את זה בכתב.
אברהם נגוסה: נשמע את משרד הכלכלה.
<תכלת רמות: שלום, אני יועצת מנכ"ל במשרד הכלכלה.
<תכלת רמות: אנחנו גם כהנהלת המשרד נפגשנו גם עם הוועד וגם עם הנהלת טבע.
<תכלת רמות: אנחנו פחות מטפלים באופן ישיר בעובדים המפוטרים, אנחנו כן מסתכלים על התמונה ברמת המקרו.
<תכלת רמות: פעם אחת, אנחנו יכולים לספר שאנחנו יודעים על מקומות עבודה, אנחנו יודעים שהביקוש לעובדים בירושלים א.
<תכלת רמות: הוא גבוה וב.
<תכלת רמות: הוא הולך לגדול.
<תכלת רמות: זה אנחנו יודעים ממענקים שאנחנו נותנים לחברות שבאות ורוצות לפתוח או להרחיב פעילות בירושלים.
<תכלת רמות: אנחנו יודעים לספר שבספירה שלנו יש מעל ל-250 מקומות עבודה שעתידים להיפתח, זאת אומרת זה לא שהם כרגע על השולחן, זה בעצם תקוע בתהליכים, כמו שגם בטבע קורים עכשיו תהליכים, כלומר כרגע עוד אין עכשיו מבקשי עבודה, אבל באמת מבחינה של להסתכל קדימה ולראות לאן אנחנו הולכים, אנחנו יודעים לספר על מקומות עבודה שאמורים להיפתח ממה שאנחנו רואים.
<תכלת רמות: מעבר לזה אנחנו גם נפגשנו, גם משירות התעסוקה וגם ממשרד העבודה לא היו בישיבה שהייתה אצלנו בשבוע שעבר עם הנהלת טבע, כדי לראות אם יש דרך לסנכרן את פעילות הממשלה ולענות על הרבה מהשאלות, לא יודעת להגיד שכולם, לענות עליהן ביחד, אבל אנחנו כן בקשר איתם וגם אנחנו מחכים לראות את המיפוי של העובדים שעתידים להיות מפוטרים.
<תכלת רמות: פחות משנה מה יהיה המספר כי בסוף ברגע שיש גם עובד אחד אנחנו רוצים לדעת, אנחנו רוצים להכיר מה הפרופיל של כל אחד, כי אז באמת מי שיודע לעשות את העבודה ולתת את הקורסים ולתת את הליווי זה באמת במשרדים האלה.
<תכלת רמות: אבל אנחנו גם, ברגע שיהיה, אנחנו נמצאים גם בקשר עם משרד האוצר, גם בקשר עם משרד ראש הממשלה.
אברהם נגוסה: למה אתם צריכים לחכות שיהיה?
אברהם נגוסה: האם אתם לא יכולים לבוא ולהגיד 'אנחנו ניתן לכם מענק או עידוד', מה שקודם אמרת.
<תכלת רמות: משרד הכלכלה לא נותן לאדם מענק אלא לחברה.
<תכלת רמות: החברות צריכות לפנות אלינו ואנחנו - - -
אברהם נגוסה: טבע לא פנו אליכם?
<תכלת רמות: טבע פנו ואני סיפרתי, אנחנו יושבים עם טבע ואנחנו - - -
אברהם נגוסה: עוד לא סגרתם.
אברהם נגוסה: אתם במהלך הדיון?
<תכלת רמות: אנחנו כל הזמן בקשר איתם ואנחנו גם בקשר עם חברות אחרות שמגיעות - - -
<תכלת רמות: לי אין בשורה לתת לך שאם טבע יפטרו או לא יפטרו, מצד שני - - -
אברהם נגוסה: מה שאני רוצה לשמוע, האם משרד הכלכלה מתערב, מה שהנהלת טבע כתבה לי במכתב שקיבלנו הבוקר ש-180 יפוטרו ב-2018 והיתר יפוטרו בסוף 2019.
אברהם נגוסה: האם משרד הכלכלה יכול להגיד אל תפטרו את ה-180 ב-2018 ונתערב מבחינה כלכלית.
<תכלת רמות: מה שאנחנו אומרים זה ככה, אנחנו נמצאים איתם בקשר, במקומות שאנחנו יכולים לסייע להם אנחנו קשובים אליהם.
<תכלת רמות: אני לא יודעת להגיד לך אם לנו יש את הפתרון שהנהלת טבע עוד לא מצאה אותו.
<תכלת רמות: כמו שיודעים כאן חברי הועד, כי פשוט שמעתי את השר אומר גם להם, אנחנו מאוד מעורבים.
<תכלת רמות: גם בכל אופציות הבחינה שטבע בוחנת עדיין את הפעילות שלה בירושלים, ככל שהיא בוחנת, שוב, זה של החברה ולא של משרד הכלכלה.
<תכלת רמות: מנגד, מה שאני באה ומניחה פה על השולחן זה שמשרד הכלכלה כן רואה את מקומות העבודה בירושלים ובסביבה כי עלה כאן גם בית שמש וגם מעלה אדומים וגם האזור של השפלה, של רמלה לוד.
<תכלת רמות: אנחנו יודעים לספר על איזה השקעות אחרות, איזה חברות אחרות באות ופותחות ומרחיבות את הפעילות שלהן ובעצם אנחנו יודעים מזה שיהיה ביקוש לעובדים.
<תכלת רמות: אז אנחנו יודעים לתת את התשובה בדיון הזה שעניינו המפוטרים, לתת את התשובה שאנחנו יודעים שיש גם ביקוש מהצד השני ושאנחנו גם יודעים לשתף פעולה ולראות איך אפשר לעזור למעברים האלה לקרות יותר בקלות.
<תכלת רמות: זה מה שאני אומרת על זה.
אברהם נגוסה: אין לך בשורה לתת לנו למנוע את הפיטורים.
<תכלת רמות: קטונתי.
<תכלת רמות: כולם מעורבים וזה מעל ומעבר, וכרגע אין את הבשורה הזאת, אז בטח שלא באתי לכאן עם בשורה.
<דותן ראדה: כשאתם חותמים עם החברות ואתם מחלקים להם מיליונים, הרי הטעות הגדולה שעשיתם עם טבע, לא את אלא משרדי הממשלה, שהם חילקו להם מיליארדים ולא עשו איתם התניות.
<דותן ראדה: זו הטעות.
<תכלת רמות: שוב, אני לא יכולה לענות כאן בשם משרדים אחרים, אני יכולה לדבר שניתנו התניות, ודברים עדיין בבדיקה, כלומר אין לי כאן שורות תחתונות לתת אבל אני מסכימה איתך שאכן יש כאן משהו שדורש בדיקה.
<תכלת רמות: מרבית הכספים שמדברים עליהם זה כמובן רשות המסים וזה לא העולם שלנו.
<תכלת רמות: אז אלה התשובות.
<תכלת רמות: בתשובה שאני נותנת לכם לא בודקים מה יקרה עם טבע אלא באה ואומרת שיש השקעות גדולות שכבר פורסמו למשל מתחומי הפארמה שזה דומה, זה לא יעזור, זה לא טבע, אבל אלה מפעלים דומים שפותחים בירושלים, אז מבחינת הבשורה לעובדים זה אומר שיהיו כאן מקומות עבודה.
<שניר הלוי סלמן: פרסמו בהתאם על פיזיקאים ועל מהנדסים.
<שניר הלוי סלמן: חשוב לציין שזה מה שפורסם, על רפא"ל אני מדבר וכאלה.
<קריאה: זה גם ב-2022.
<קריאה: לא עכשיו.
<שניר הלוי סלמן: אבל זו הבשורה לעובדי טבע, חשוב שיבינו שרוב העובדים במפעל הם עובדי יצור, לא פיזיקאים ולא מהנדסים.
<שניר הלוי סלמן: 12 שנות לימוד, לא שאני ממעיט בערכו של מישהו פה.
אברהם נגוסה: האם אתם גם משתתפים בהכשרות מקצועיות?
<תכלת רמות: הכשרות מקצועיות זה באמת במשרד העבודה והרווחה, פעם זה באמת היה ביחד והשיח היה יותר פשוט, כשמשרד הכלכלה הכיל גם את התעסוקה, אבל באמת כרגע מפוצל וזה בזרוע שלהם.
<תכלת רמות: בגלל זה חשוב להגיד, והם העלו את זה כמה פעמים, הסיפור של המיפוי ושל הפרופילים, כי ברור שמחפשים מהנדסים, זה לא מדבר אל כולם.
<תכלת רמות: אבל אני כן יודעת מהרשימה של המפעלים שאני ראיתי שבאמת מה שמחפשים זה לא יהיה רק מהנדסים ומפתחים כאלה ואחרים וכן זה יהיה גם עבודת ייצור.
<תכלת רמות: אז אנחנו באמת נמצאים בקשר ומחכים לזה.
<שניר הלוי סלמן: עוד משהו קטן.
<שניר הלוי סלמן: אפשר לעשות את השילוב הזה, אמנם אנחנו עובדי טבע ויש עוד הרבה מפוטרים במשק והכל, אבל איך אפשר להבטיח שיהיה את השילוב הראוי בין המפעלים לעובדים המפוטרים?
<שניר הלוי סלמן: כי אתם אומרים שיש דרישה, אנחנו רוצים לדעת איך אנחנו מתחברים לדרישה הזאת.
<תכלת רמות: בעצם החוליה שמחברת זה באמת שירות התעסוקה, שלשמחתי כבר יש איזה שהוא מבנה כי זה לא מובן מאליו, שזרועות שונות בממשלה יודעות לדבר כך ולהגיד, אני יודעת להגיד להם את רשימת המפעלים שקיבלו מענקים ממני והם יוכלו להכיר אתכם.
<תכלת רמות: זו החוליה שתקשר.
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לסכם את הדיון אבל אם אתה רוצה להגיב קודם.
<אייהב זמנה: אני שומע בקשב רב על כל מיני אנשים ומוסדות מדינה שמעבירים אחריות מזה לפה מזה לשם ותכניות ותכניות לפה.
<אייהב זמנה: הייתי ממליץ יותר לקחת את העובדים, לדאוג להם על הערבות שלקחו עם הבנק שלא ייכנסו לחובות, לדאוג להם למשכורת של שנה מה שהם קיבלו עד עכשיו, שהמדינה תתערב באופן ברור, לא באופן מגמגם, שהמדינה תיקח אחריות, תיתן את התקציבים לאותם עובדים.
<אייהב זמנה: כשהמדינה זורקת את העובדים לרחוב, המשמעות שלוקחים לחם מהפה של הילדים.
<אייהב זמנה: כולם פה הורים.
אברהם נגוסה: הבעיה פה שזה מפעל פרטי.
אברהם נגוסה: זה לא מפעל ממשלתי.
אברהם נגוסה: לכן זה מה שעכשיו, זה שמשרדי הממשלה מתערבים עד הרמה של ראש הממשלה, שישבו עם מנכ"ל החברה והציעו להם מה שהמדינה יכולה לעשות כדי לעזור להם, אבל החברה היא פרטית.
אברהם נגוסה: היא החליטה לסגור.
<אייהב זמנה: סליחה, כבוד היושב ראש, החברה הפרטית קיבלה מיליארדים מהמדינה על ידי סבסוד כל מיני הטבות כך שזה לא מדויק להגיד שהחברה פרטית.
<אייהב זמנה: המדינה צריכה לקחת אחריות על ה אזרחים שלה, על ה ילדים, אם רוצים להוציא אנשים מהמצוקה, אנשים בגטאות כאלה ואחרים, זו בדיוק הדוגמה לא לשלוח הורים עובדים, עולים, אזרחים, לרחוב.
<אייהב זמנה: בנאדם שמפטרים אותו מהעבודה יש לזה השלכות, יש להם ילדים והמדינה צריכה להיות ערבה לדבר הזה.
<אייהב זמנה: הבנקים לא רואים קיץ או גשם.
<אייהב זמנה: הם לוקחים, אין החזר, ישר שולחים אותו הביתה ועיקולים ובעיות במשפחה וסכסוכים עם האישה.
<אייהב זמנה: אז העברת אחריות ממשרד כזה, משרד כזה, אתם רציניים?
<אייהב זמנה: רוב האנשים שיושבים פה לא מתכוונים עכשיו ללכת ללמוד.
<אייהב זמנה: הם מתכוונים ללכת ולעבוד ולהביא פרנסה.
<אייהב זמנה: הם לא מתעסקים בפוליטיקה, אלא בעבודה קשה.
<אייהב זמנה: הם יודעים רק לקום בבוקר, לעבוד קשה ולחזור הביתה.
<אייהב זמנה: הם לא מחפשים עכשיו כל מיני קורסים כאלה ואחרים וסיסמאות סרק.
<אייהב זמנה: הם מחפשים פתרון.
<ששון שדה: מה שאני רוצה להגיד, אני בסך הכל די מתחבר לדבריו של ידידי כאן.
<ששון שדה: בסוף אני רואה פה אנשים באמת טובים מולי, שיש להם הרבה רצון לסייע אבל אין שום דבר שמחבר בין כל המשרדים או אני אגיד קצת יותר גס, אני לא רואה תכנית מיוחדת למשבר שאנחנו נמצאים פה בטבע והייתי מצפה לא מהחבר'ה כאן, זה באמת בדרגים יותר ברמה של מנכ"לים ואפילו שרים, להקים ועדה משותפת ולדון פרטנית בעניינה של טבע כי אנחנו שומעים מה שיש במשק היום, מה שמקובל.
<ששון שדה: הייתי רוצה, גם אם זו טיפה חוצפה, לבוא ולהגיד 'חבר'ה בואו נקים ועדה מיוחדת לדברים של טבע ונדאג בדיוק לדברים שידידי כאן אמר, שתהיה להם פרנסה מהיום הראשון'.
<ששון שדה: ותסלח לי, אני יודע שהצגת את הדברים כמו שהם, שיקפת אותם, אבל מה הם יעשו ב-1,300 שקל?
<ששון שדה: ואם הם צריכים הכשרה קצת יותר ארוכה, לדאוג להם באמת שתהיה להם פרנסה קצת אחרי ופרנסה ראויה, כאן אם אנחנו נצליח להביא את הועדה הזאת שישתתפו בה גם הביטוח הלאומי, גם לשכת העבודה, גם משרד העבודה ובוודאי משרד הכלכלה, אם נצליח להקים ועדה כזאת שתבוא ותבנה תכנית ייעודית לאותם אנשים שאנחנו רואים, ממש פשוטי העם, אנשים הכי פשוטים שיש, זו תהיה הצלחה.
אברהם נגוסה: קודם אני מודה לכל המשתתפים כולם, לנציגי העובדים, ההסתדרות הלאומית ונציגי משרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: אנחנו באמת כואבים את הכאבים שלכם ואני מקווה שלא נגיע לפיטורים.
אברהם נגוסה: אני מסכם: ועדת העלייה והקליטה קוראת 1.
אברהם נגוסה: להנהלת מפעל טבע לא לפטר את עובדים ולא לסגור את המפעלים, במיוחד בירושלים.
אברהם נגוסה: אנחנו קוראים להנהלה לשקול מחדש את החלטתם.
אברהם נגוסה: זה לא אנושי לשלוח את העובדים עם משפחות עם חובות ועם משכנתא, לשלוח אותם הביתה.
אברהם נגוסה: זו משימה לאומית לקלוט את העולים החדשים במדינת ישראל ולכן אנחנו קוראים להנהלת טבע לקחת חלק במשימה הלאומית של קליטת העלייה.
אברהם נגוסה: ועדת העלייה והקליטה קוראת למשרדי הממשלה ובראש ובראשונה למשרד האוצר, משרד הכלכלה, משרד העבודה והרווחה ומשרד הקליטה להקים ועדה מקצועית ברמה בין משרדית, ברמת מנכ"לים, כדי לנהל משא ומתן עם הנהלת טבע למנוע את הסגירה ופיטורי העובדים.
אברהם נגוסה: אלה ההחלטות שקיבלנו בעקבות הדיון ששמענו מועד העובדים ומהעובדים וגם ממשרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: אנחנו נשלח מכתב ונעביר את ההחלטות הללו לשרים הנוגעים בדבר.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע היום דיווח מארגון ADL, הליגה נגד השמצה.
אברהם נגוסה: לפני שנה ומשהו שמענו גם דו"ח כפי שאנחנו שומעים בתחום התפוצות, כפי ששמענו גם את ההסתדרות הציונית העולמית לא מזמן, והסוכנות היהודית ונפש בנפש כמובן.
אברהם נגוסה: היום אנחנו רוצים לשמוע מאחד הארגונים החשובים בתפוצות שפועל בעיקר בתחום האנטישמיות, חינוך נגד אנטישמיות והמאבק ב-BDS.
אברהם נגוסה: הדיון הוא לפי בקשתם ואני מאוד מודה על כך שהמנכ"לית בארץ נמצאת איתנו כאן.
אברהם נגוסה: נמצא איתנו גם ממלא מקום יו"ר ההסתדרות הציונית העולמית מר יעקב חגואל, וכמובן גם משרד הקליטה והעליה, משרד האסטרטגיה וההסברה, הסוכנות היהודית כמובן וארגונים אחרים.
אברהם נגוסה: גם גברת תבורי נמצאת כאן.
אברהם נגוסה: תודה לכולכם על שהגעתם.
אברהם נגוסה: אני רוצה לתת את רשות הדיבור למנכ"לית ADL, הליגה נגד השמצה.
אברהם נגוסה: גברת קרול נוריאל בבקשה.
<קרול נוריאל: צהריים טובים לכולם, יו"ר הוועדה, חברי כנסת שלא נמצאים כאן, אורחים יקרים.
<קרול נוריאל: אדוני היושב ראש, אני מודה לך שוב על הנכונות והחשיבות שאתה רואה במתן הפלטפורמה של הוועדה הזאת להצגת נתונים בנושא החשוב הזה.
<קרול נוריאל: זה נושא, בדיוק כפי שאתה עושה, שחייב להיות כל הזמן על סדר היום כי אותה שנאה ישנה, גם אם לפעמים היא מופיעה במלבושים אחרים, היא מסוכנת בכל רמה.
<קרול נוריאל: גם ליהודים שחווים אותה, גם לעם היהודי כתופעה וגם לאנושות כולה כתופעה של שנאה שכולנו חייבים להיאבק בה.
<קרול נוריאל: ואסור לנו כאן באמת לשקוט אף פעם.
<קרול נוריאל: המספרים שאני אציג היום, שמייצגים את האירועים האנטישמיים בארצות הברית בתשעת החודשים הראשונים של 2017, כלומר שלושת הרבעונים הראשונים, הם מאוד חשובים וקשים אבל הם לא התמונה כולה.
<קרול נוריאל: תופעת האנטישמיות היא תופעה שסובלת מתת דיווח, ואת זה יודעים כל העוסקים בתחום הזה, לעתים בגלל חוסר היכולת לזהות אירוע אנטישמי, לעתים בגלל פחד לדווח, אבל כל איום, כל הטרדה, כל התנכלות, מעבירים מסר של שנאה כלפי חפים מפשע שיישאו עימם את הסיפור הזה באופן אישי לשנים רבות ובמקרים רבים הסיפורים האישיים האלה משפיעים על קהילות שלמות, כך שמאוד מאוד חשוב גם לראות את הסיפורים שמאחורי המספרים הגבוהים ממילא.
<קרול נוריאל: הליגה נגד השמצה כארגון שהוא מוביל במאבק באנטישמיות בעולם מתעדת אירועים מאז שנת 1979 ומפרסמת דו"ח שנתי של אירועים בארצות הברית.
<קרול נוריאל: בשנה האחרונה לאור התגברות האירועים החלטנו להגביר את תדירות הדיווח ולפרסם דו"חות פעמיים בשנה כדי לתת תמונת מצב שהיא עדכנית לעתים קרובות יותר.
<קרול נוריאל: הנתונים החדשים שפורסמו לפני חודשיים על ידי הליגה נגד השמצה מראים שמספר התקריות האנטישמיות שאירעו בשלושת הרבעונים הראשונים של 2017 ממשיך להיות גבוה ממספרם בשנה שעברה.
<קרול נוריאל: בנוסף לגידול המשמעותי ברבעון הראשון של 2017, אנחנו רואים גידול מאוד משמעותי, רבותיי, אחרי מצעד הימין הקיצוני בשארלוטסוויל ואנחנו עוד נדסקס את העניין הזה.
<קרול נוריאל: אז קצת מספרים על מנת לסבר את האוזן, בין ה-1.1.2017 ל-30.9.2017 אירעו 1,299 תקריות אנטישמיות ברחבי ארצות הברית, לרבות התקפות פיזיות, השחתת רכוש ומתקפות על מוסדות יהודיים.
<קרול נוריאל: המספר הכולל של התקריות מהווה עליה של 67% לעומת התקופה המקבילה אשתקד בשנת 2016, והוא כבר גבוה מסך התקריות באותה שנה.
<קרול נוריאל: זאת אומרת, כשאנחנו נסכם את שנת 2017 רבותי, אנחנו נראה עלייה ברורה וחדה בממדי האנטישמיות.
<קרול נוריאל: מתוך התקריות שדווחו, חשוב לי לשים דגש על סוג מסוים של תקריות רבותי, יש מספר מדאיג ביותר של התנכלויות והשחתת רכוש על רקע אנטישמי בבתי ספר וקמפוסים של מכללות בארצות הברית.
<קרול נוריאל: אני אתן כמה מספרים לפלח את סוגי התקריות.
<קרול נוריאל: 703 מקרים של התנכלויות.
<קרול נוריאל: כשאני אומרת התנכלויות, אלה הטרדות על בסיס אנטישמי, הצקות לכל מיני אנשים, 584 מקרים של השחתת רכוש, 52 מתוכם כלפי מוסדות יהודיים, מוסדות יהודיים בדרך כלל קהילתיים.
<קרול נוריאל: ו-12 התקפות פיזיות.
<קרול נוריאל: רבותי, התקפה פיזית על יהודי, בואו נזכור שמאחורי המספרים האלה מדובר באנשים שיכלו להיפגע בצורה שהיא בלתי הפיכה.
<קרול נוריאל: אני לא רוצה להגיד את המילה הקיצונית ביותר אבל כל מקרה כזה יכול להיות כזה דבר.
<קרול נוריאל: גם כשאנחנו מדברים על התנכלויות וגם כשאנחנו מדברים על התבטאויות, תמיד חייבים לזכור שאין לנו אף פעם אינדיקציה מתי מילים הופכות למעשים ולכן גם בהיבט הזה חשוב לשים לב.
<קרול נוריאל: בהמשך לדו"חות הקודמים שלנו באופן עקבי אנחנו רואים שהמדינות בהן מתרחש המספר הרב ביותר של תקריות הן בדרך כלל כאלה שיש בהן את האוכלוסייה היהודית הגדולה ביותר כמו ניו יורק, קליפורניה, מסצ'וסטס, פלורידה, פנסילבניה.
<קרול נוריאל: אני רוצה להתעכב רגע על אירוע מאוד משמעותי שראינו השנה שזה מצעד הימין הקיצוני בעיר שארלוסטוויל במדינת וירג'יניה.
<קרול נוריאל: האירוע הזה רבותי היה אירוע מכונן, לא רק משום שהוא בעצמו כלל ביטויים אנטישמיים אלא משום שהוא היה מה שאנחנו קוראים בספרות המקצועית, אירוע מחולל אנטישמיות.
<קרול נוריאל: אירוע שבעקבותיו ראינו עליה חדה בביטויים האנטישמיים.
<קרול נוריאל: רק על מנת לסבר את האוזן ,ביום המצעד בשארלוטסוויל וביום שאחריו אירעו 221 תקריות אנטישמיות מתוך 300 תקריות אנטישמיות ברבעון השלישי של 2017.
<קרול נוריאל: זאת אומרת שביומיים, בעקבות האירוע בשארלוטסוויל ראינו עליה חדה מאוד.
<קרול נוריאל: אנחנו חייבים לתת את הדעת בעקבות הנתון הזה למפגני השנאה הפומביים האלה, ולעובדה שהם כנראה נותנים סוג של בוסט לרגשות אנטישמיים קיימים, ותיכף אני אחזור למה אנחנו עושים בתחום הזה, העבודה החינוכית בנושא מאבק באנטישמיות היא עבודה שהיא חשובה כל השנה לא רק כמענה לאירוע שקרה, אלא כעבודה מניעתית חינוכית מאוד מאוד משמעותית.
<קרול נוריאל: האירוע הזה כלל כפי שאתם יודעים, ביטויים מזעזעים ואלימים של אנטישמיות וגזענות כולל הנפה של דגלים עם צלבי קרס, קריאה של סיסמאות כמו 'היהודים לא יחליפו אותנו' ודברים שלא האמנו שאנחנו נראה בארצות הברית.
<קרול נוריאל: המצעד הזה בשארלוטסוויל וחשוב פה באמת לסווג אותו כאירוע בקטגוריה הנכונה, הוא בעצם אחד מתוך 33 אירועים של הימין הקיצוני שנערכו השנה בארצות הברית, שאליהם נוספו עוד 188 מפגנים שבהם אנשי ימין קיצוני חילקו עלונים, פלאיירים, בקמפוסים בעיקר כדי להפיץ את המסר שלהם בקרב קהלים חדשים שיכולים להתגייס גם לשורות הימין הקיצוני.
<קרול נוריאל: כפי שאמרתי, אחד המקומות המשמעותיים ביותר בהיבט של תקריות אנטישמיות הוא מוסדות חינוך, בתי ספר וקמפוסים.
<קרול נוריאל: הביטחון של תלמידי קמפוסים ובתי ספר במוסדות האלה הוא מאוד מאוד חשוב.
<קרול נוריאל: חייבים לזכור, תלמיד שהולך לבית ספר, הוא הולך למקום שהוא אמור לחוש בו בטחון.
<קרול נוריאל: ברגע שהוא מותקף על רקע אנטישמי תחשבו על התודעה של ילד שמבוססת גם על התת מודע שלו, איך שהוא סופג אירוע אנטישמי, איך זה משפיע עליו בעתיד.
<קרול נוריאל: איך הוא תופס את עצמו כמיעוט שחי במדינה גדולה יותר וכתוצאה מזה גם הפעולות שלו, אז חייבים לתת את הדעת לחוויה שעובר ילד שחווה אירוע אנטישמי.
<קרול נוריאל: בתקופה שנמדדה, הוכפל מספר התקריות האנטישמיות בבתי ספר יסודיים ותיכוניים לעומת התקופה המקבילה אשתקד.
<קרול נוריאל: אם ב-2016 אנחנו דיברנו על 130 אירועים, בתקופה הזאת שנמדדה 269 אירועים, למעלה מהכפלה.
<קרול נוריאל: מה אנחנו עושים בנושא, אני חושבת שזה הדבר הכי חשוב.
<קרול נוריאל: איך אנחנו נאבקים באנטישמיות?
<קרול נוריאל: אז קודם כל לליגה נגד השמצה יש תכניות כלליות שנועדו למאבק בשנאה, סטריאוטיפים ודעות קדומות, ורבותי כאן אני לא אגלה לכם משהו שלא ידעתם, כאשר אנחנו נאבקים בשנאה כתופעה אנחנו מסייעים ליהודים וכאשר אנחנו נאבקים באנטישמיות אנחנו מסייעים לאוכלוסייה הכללית.
<קרול נוריאל: אלה תופעות שחיות ביחד באותו מרחב ולכן אנחנו חייבים לטפל בשתיהן.
<קרול נוריאל: תכנית נוספת שאנחנו מריצים מספר שנים ברחבי קמפוסים נקראת WORDS TO ACTION, ממילים למעשים.