GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נחליאל דיסון: למשל רק היום התפרסמה כתבה בפולין, אנחנו פועלים שם להשבת רכוש, יש שם איזה שהוא חוק שאומר על השבת רכוש כללי אבל גם לניצולי שואה, ועכשיו זה מעלה אנטישמיות.
<נחליאל דיסון: אז האם כן להעלות או לא להעלות, אנחנו נתקלים בשאלה הזאת.
<נחליאל דיסון: במקום אחר למשל, בליטא, ישנו גם אותו נושא של השבת רכוש מול אנטישמיות, וגם יש שם פעילות של מצעדים אנטישמיים שלא תמיד ממשלת ישראל פועלת בנחרצות, לא מביעה עמדה נחרצת מול האנטישמיות הזאת.
<יצחק הילדסהיימר: אפרים זורוף פועל.
<נחליאל דיסון: הוא פועל.
<נחליאל דיסון: כן.
<נחליאל דיסון: השאלה פה האם ממשלת ישראל, משרד החוץ מנחה את השגרירים, איך ההנחיה פה, יש אינטרסים מתנגשים.
<נחליאל דיסון: מצד אחד רוצים שליטא תצביע בעד ישראל באו"ם, מצד שני לא רוצים להרגיז אותם יותר מדי, יש לנו אינטרסים שם, יש קהילה יהודית שם.
<נחליאל דיסון: רציתי להעלות את השאלה הזאת כי זו שאלה שאנחנו נתקלים בה יום יום.
אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת ד"ר נחמן שי.
נחמן שי: סליחה, באיחור.
נחמן שי: הנושא מאוד מעניין אבל יש תחרות.
אברהם נגוסה: היום זה יום בלגן.
נחמן שי: התאפקתם שבוע ימים, אז עכשיו הכל יוצא.
נחמן שי: בשבוע שעבר היו פחות ועדות.
אברהם נגוסה: בגללכם, אבל בכל זאת אנחנו מנצחים אתכם.
נחמן שי: אנחנו מקבלים את האחריות בשמחה.
נחמן שי: נמשיך לעשות את זה.
אברהם נגוסה: אתה רוצה להקשיב או להתייחס?
נחמן שי: אני רוצה להקשיב.
אברהם נגוסה: בבקשה יאיר ממשרד האסטרטגיה וההסברה.
אברהם נגוסה: תתייחס בבקשה לשאלה שלו.
<יאיר פריימן: אני לא אתייחס לשאלה שלו, כי השאלה שלו זה באמת קשור לאנטישמיות ואני רוצה לברך כמו הקודמים לפניי את ה-ADL על הדו"ח החשוב הזה ואת כל הגופים שפועלים בתחום.
<יאיר פריימן: אנחנו שותפים משניים בנושא הזה, כי הנושא הזה כפי שנאמר מובל על ידי משרד התפוצות, כאשר הפעילות שלנו במאבק נגד ה-BDS, ואני רוצה להתייחס למה שציינת על דרום אפריקה, הוא מתייחס אולי לסממנים חדשים של אנטישמיות חדשה, מה שהציבור מכיר את זה כ-BDS ואנחנו קוראים לזה דה לגיטימציה נגד ישראל.
<יאיר פריימן: ברור לנו שחלק מהארגונים שאנחנו מכירים שפועלים, אנחנו מבינים שחלקם אולי מגיעים או יש להם איזה שהוא קשר לאנטישמיות, אבל שוב, לשאלה של האדון ששאל, זה באמת נושא הדיון ואם תרצה לעשות דיון בנוגע למסרים או מסרי הסברה וכולי זה בהחלט נעשה אצלנו, במיוחד דברים שקורים מבחינת ארגונים שפועלים בתחום הזה גם בקמפוסים, אבל לא רק, גם בחברה האזרחית.
<יאיר פריימן: אני רק אתייחס לדבר אחד שנאמר לפני כן על ידי חגואל וגם על ידי קרול, אנחנו בהחלט רואים קשרים בין חלק מהארגונים לארגונים איסלמיסטיים.
<יאיר פריימן: אנחנו רואים שחלק מהארגונים שפועלים בתחום של הדה לגיטימציה נגד ישראל וה-BDS, יש להם בסופו של דבר קשרים לארגונים שהם באמת ארגוני טרור, ואחד הדברים שאנחנו מוצאים לנכון זה בעצם לחשוף את הקשרים האלה כי ברגע שאתה חושף את הקשרים האלה אתה באמת מבין שיש כאן ארגונים שפועלים נגד מדינת ישראל.
<יאיר פריימן: זה תחום אחר לגמרי, זה לא תחום האנטישמיות, אבל אנחנו שותפים לשולחן הדיונים לכשמזמינים אותנו ומשתפים פעולה ובכל מקרה אנחנו נשמח להיות איתך בקשר, אם יש לך אנשים או ארגונים שרוצים לקבל מידע, בהחלט יש לנו מחלקה שעוסקת במתן של כל המידע הזה של ההסברה, שאם צריך אנחנו יכולים לספק.
אברהם נגוסה: לפני משרד החוץ נשמע את התאחדות הסטודנטים למאבק באנטישמיות.
אברהם נגוסה: בבקשה תומר אלדובי.
<תומר אלדובי: רציתי בהמשך לדברים שנאמרו כאן, התכנית למאבק באנטישמיות של התאחדות הסטודנטים שהיא בשנה השביעית עם מספר שבין 90 ל-100 סטודנטים, אנחנו מנטרים ומחפשים תכנים אנטישמיים ב-15 שפות ברשת וגם אנחנו בהמשך לדו"ח של ה-ADL ראינו בשנה האחרונה, בין 2015-2016 ל-2016-2017 ראינו עלייה משמעותית בתכנים אנטישמיים ברשתות חברתיות, כשבאופן ממוצע של חודש אנחנו מדווחים על בערך של 250 דיווחים, כלומר שהסטודנטים נחשפים ל-250 תכנים שונים של אנטישמיות, שנאת יהודים וכל הנושאים האלה.
<תומר אלדובי: גם ברשתות חברתיות, גם באתרים של שאלות ותשובות שגם שם הסטודנטים פעילים ולקראת הדיון הזה חיפשנו דוגמאות לאנטישמיות אמריקנית ומצאנו רק מהחודש אחרון יותר מדי, שזה כמובן גם תואם את הדו"ח ומה שגם אמרתם על פעילות באינטרנט, ובאמת בחודש האחרון גילינו מה שאנחנו כבר יודעים כמה שנים, שהטוויטר בשפה האנגלית מאוד חזק בנושא זה של האנטישמיות ואני יכול להציג כאן אין ספור דוגמאות אבל שתי דוגמאות שבלטו בהקשר שדיברנו על אנטישמיות פוליטית, ואני מצטט, כתב כאן משתמש בטוויטר שזכה למאות לייקים ומאות שיתופים.
<תומר אלדובי: 'אנחנו חיים בעידן בו מנהיגים נוצריים דוקרים בגב את אחיהם הנוצרים כדי להגן על יהודים' זה באמת מתקשר לנושא של אנטישמיות פוליטית, לא מימין ולא משמאל.
<תומר אלדובי: דוגמה נוספת לאדם, משתמש בין אם פיקטיבי ובין אם אמיתי בטוויטר, ששוב חזר על האנטישמיות הישנה מפעם שאנחנו מכירים וכתב על שוק המניות שנשלט באופן מלאכותי על ידי יהודים כמובן, זה משתמש בטוויטר עם 12,000 עוקבים, כלומר רואים את הציוצים האלה, נחשפים לדברים האלה.
<תומר אלדובי: בהמשך למה שדיברתם בנושא של הצלחה, הסטודנטים שלנו כן מצליחים לפחות אחת לשבוע להסיר תכנים מהאינטרנט, מרשתות חברתיות, בין אם זה דפי פייסבוק, בין אם זה דפי טוויטר בהמון המון דרכים ולצד עלייה שאנחנו רואים בשנה האחרונה אנחנו גם רואים הרבה מאוד פעמים איזה שהוא פידבק חיובי מהפייסבוק, מהטוויטר, דברים כאלה שבאמת נעשה איזה שהוא דיאלוג גם אצלם שהם משנים מדיניות הרבה פעמים ומנסים לבדוק את עצמם איפה הם לא בסדר, והיו כמה סיפורים שהתפרסמו באחרונה, גם מגזין צרפתי לילדים שהציג אנטישמיות בנושא הזה.
<תומר אלדובי: אז אנחנו כן רואים הצלחה וכן רואים שיפור לפחות בתכנים שמוסרים, אבל לצד זה יש יותר ויותר תכנים אנטישמיים.
אברהם נגוסה: נציג משרד החוץ, אני יודע שדיברת קודם אבל לאור השאלה שנשאלה פה, אנחנו רוצים לשמוע מה תגובתך בנושא.
<רן יעקבי: אני חושב שהשאלה הציגה את המורכבות והתשובה לא תהיה פשוטה יותר מהשאלה.
<רן יעקבי: כשיש שיקולים סותרים, מצד אחד רוצים שהשלטון המקומי יטה לצד השבת רכוש, חקיקה חיובית וכן הלאה, מצד שני עדיין יש תופעות של אנטישמיות, וכרגע אנחנו לא מדברים בצפון אמריקה, זה בעיקר נושאים של אירופה והאקס הגוש הסובייטי וכן הלאה, בשביל זה יש לנו מחלקות מקצועיות, כל מחלקה מביעה את דעתה.
<רן יעקבי: אגב, גם בתוך החטיבה שאני יושב בה, חטיבת התפוצות של משרד החוץ, יש את עבדכם שהוא הממונה על מאבק באנטישמיות ועל שימור זכר השואה, ולי יש שיקול אחד, והוא לטפל באנטישמיות ולדאוג לשימור זכר השואה, ויש את השליח המיוחד להשבת רכוש, שעניינו לשרת את הנושא של השבת רכוש.
<רן יעקבי: יש גם את המחלקה המדינית, לכל מדינה יש את המחלקה המדינית שמטפלת בה, וכשיש אי הסכמות באשר להנחיות זה עולה למעלה, יש מנכ"ל למשרד החוץ, יש שר חוץ שהוא במקרה גם ראש ממשלה ומתקבלות החלטות בהתאם לנושא הפרטני ולשיקולים המאוד עדינים, למי שעד עכשיו חשב שדיפלומטיה זה עסק פשוט, אז כנראה שזה לא.
<איתן בכר: אני מההסתדרות הציונית העולמית.
<איתן בכר: אם אפשר להוסיף, יש נקודה אחת שאנחנו לא מתייחסים אליה שהיא אמנם מינורית אבל אנחנו רואים את ההתחזקות שלה יותר ויותר בתקופה האחרונה, שזה שילובם של ארגונים יהודיים קיצוניים - אגב, משני צידי הקשת הפוליטית – לאחרונה, לפני פחות מחודש ראינו את השילוב של נטורי קרתא, למרות שהם קבוצה מאוד קטנה, יכולים להמשיך להגיד כמה שהיא קטנה אבל היא מאוד מאוד רעשנית שמשתפת פעולה עם הפגנות אנטי ישראליות ואנטישמיות שהתקיימו בניו יורק, יש איזה שהוא סרטון שרץ ברשת של הרב ששכחתי את שמו של ה-OU, שהוא אומר בעצם 'תתביישו' כשהוא בעצם אורתודוכס ולא נראה כמוהם בדיוק, אבל על אותו שטאנץ, ומהצד השני גם אובדן של זהות של סטודנטים יהודיים בארצות הברית, שגם בין אם רוצים ובין אם לא, לפעמים הם משייכים את עצמם לארגונים שהם לאו דווקא פרו ישראליים.
נחמן שי: אני עוד פעם מצטער שלא הייתי פה בתחילת הדיון, אני מאוד מכבד את הנושא הזה וחושב שהוא ברמה לאומית ממלכתית ממדרגה ראשונה.
נחמן שי: קודם כל תודה ל-ADL שמתחדש, אמנם הוא ארגון בן 104 שנים, אבל ארגון שללא ספק חשיבותו גבוהה.
נחמן שי: המעקב שלו הוא בעל משמעות.
נחמן שי: אני רוצה להודות גם להסתדרות הציונית על הפעילות שלה.
נחמן שי: אני יודע שהיה לנו כבר דיון קודם ונציג מהשגרירות האמריקאית לא היה פה, ביקשתם פעם נוספת שיבואו?
נחמן שי: לא ביקשתם הפעם.
נחמן שי: הם דיברו איתי בשעתו, הם מודעים לזה, הם פועלים, הם הציגו לי מכלול שלם של פעילויות שארצות הברית עושה בנושא של האנטישמיות ולכן אני לא רוצה לדבר בהם סרה, אבל אני חושב שאולי כן צריך לבקש מהם שיבואו ויופיעו בפני הוועדה, ויספרו מה הם עושים.
נחמן שי: זה לא דבר בלתי נתפס.
אברהם נגוסה: אני אגיד לך שפעם הם הגיעו לפי הזמנתנו ולא רצו להתייחס על האנטישמיות אצלם באמריקה.
אברהם נגוסה: בדיון האחרון הם בכלל לא באו ואמרו 'אין לנו מה להגיד'.
אברהם נגוסה: זו העמדה.
אברהם נגוסה: לכן עכשיו לא הזמנו אותם.
נחמן שי: מההתנסות שלי מהפעם הקודמת, אפשר למצוא שם אוזן קשבת זה שווה בדיקה, בוא נדבר על זה אחר כך בינינו.
<איתן בכר: במיוחד אולי עכשיו כשהתחלפו השגרירים.
נחמן שי: החילופים לא עזרו לנו.
נחמן שי: אני חושב שיש לארצות הברית מה להגיד בעניין הזה, אני חושב שהשגרירות כן צריכה לבוא לכאן ולהציג את הדברים, אלא אם יש להם איזו התנגדות עקרונית לא להופיע בכנסת, אני לא יודע.
נחמן שי: אבל אני חושב שבאופן עקרוני זה צריך להגיע לכאן.
נחמן שי: תראו, העלייה הזאת היא בלתי נתפסת, ומדויקת.
נחמן שי: עליה של 67% אין סיבה, אמריקה לא גדלה ב-67% בתקופה הזאת, אז יש משהו, יש שדים שיצאו מאיזה בקבוק ופתאום התחילו להסתובב באוויר הפתוח.
נחמן שי: זה מחייב מאמץ גדול מבחינתנו.
נחמן שי: אני חושב שהמאמץ צריך להיות קודם כל בתוך הממשלה, לתאם את זה, כי יש כמה משרדי ממשלה שמטפלים בעניין, אנחנו יודעים.
נחמן שי: אי אפשר לקחת את זה מאיתנו.
נחמן שי: זה מאמץ בין הממשלה לבין גורמים לא ממשלתיים כמו ההסתדרות הציונית ואחרים פה וגם בארצות הברית, ארגונים יהודיים שזה בתחום שלהם.
נחמן שי: זה מאמץ בין ממשלות.
נחמן שי: זה משהו שהוא דורש איזה שהוא צוות משימה, אני יודע שיש פעילויות כאלה אבל אני לא רואה אותן באות לידי ביטוי, שמרכז את מכלול הפעילויות ועוצר או מונע או בולם כי 67%, אם זה יעלה כל שנה ב-67% אנחנו נגיע למספרים באמת שלא עולים על הדעת.
נחמן שי: לכן אני חושב שאם אתה עושה סיכום, צריך לבקש או להציע שיהיה פה איזה שהוא מאמץ על בתחום הזה כי אנחנו יודעים שלאנטישמיות יש גילויים וגילויי משנה, ה-BDS ללא ספק ניזון – ושמעתי כמה פעמים את יעקב שמדבר על זה – הוא ללא ספק ניזון מהאנטישמיות ומקבל איזה שהוא צורה חדשה בעידן הזה.
נחמן שי: את כל הדברים האלה אנחנו חייבים לעשות, זו המחויבות שלנו כלפינו, גם כלפי המדינה וגם כלפי העם היהודי באשר הוא.
אברהם נגוסה: עוד מישהו רוצה להתייחס?
<ג'פרי דאובה: אני מה- ZOA, שאלה קצרה לקרול.
<ג'פרי דאובה: יש הצעת חוק בקונגרס עכשיו,ANTISEMITISEM AWARNESS ACT, מודעות לאנטישמיות, היא בתוך הצינור עכשיו.
<ג'פרי דאובה: אפשר להסביר מה הגישה מול הצעת החוק הזאת מה-ADL, והאם יש מאמצים לקדם אותה?
<קרול נוריאל: באופן עקרוני הליגה נגד השמצה מאוד פעילה בכל התחום של לובינג בנושא האנטישמיות, ובכלל זה גם בעניין הזה.
<קרול נוריאל: חשוב להגיד שכל מה שקשור להעלאת המודעות, וכאן אני לא מדברת על הצעת החוק הספציפית, אני מדברת על מקבלי החלטות גם בקונגרס וגם בסנאט, הליגה נגד השמצה מאוד מאוד פעילה.
<קרול נוריאל: אני יכולה להגיד בכל רמה אפשרית, אם זה רמה של שיחות ואם ברמה של שימועים בשני הבתים, העליון והתחתון, הליגה נגד השמצה באמת פעילה, ובהחלט גם בעניין הזה.
<יצחק הילדסהיימר: לא ענו לשאלה שלי על עידוד לפניות למשטרה.
<יעקב חגואל: אני מוכן לגעת בזה.
<יעקב חגואל: ראשית אני אזכיר לך דיון שהיה לך ארבעה חודשים לפני שאתה נפגעת באירוע האנטישמי ברמה האישית, אבל נדבר על זה אחרי זה – אתה ואני.
<יעקב חגואל: אנחנו נוגעים בזה המון, יש נתון, סדר של האיחוד האירופאי לפני שלוש שנים, בינואר לפני שלוש שנים, שמדבר על 74% בקרב היהודים שנפגעו באירועים אנטישמיים אלימים באיחוד האירופאי, לא דיווחו עליהם לשום גורם.
<יעקב חגואל: זה נתון מזעזע.
<יעקב חגואל: אנחנו בהסתדרות הציונית העולמית נוגעים בזה המון גם במחקר אצלנו אבל גם בעניין של גאווה יהודית, בראייה הזאת שהיום אנשים חוששים להזדהות כיהודים ואנחנו מעודדים לדווח בראש ובראשונה לגורמים הפנימיים בתוך הקהילות, אבל גם החוצה.
<יעקב חגואל: בעניין הזה אנחנו מאוד מתעסקים, גם בעניין החינוכי וגם בעניין ההסברתי ואנחנו כן רואים את אחד הגורמים לכך שאפשר להיאבק באנטישמיות, זו גם גאווה יהודית.
<קרול נוריאל: כבוד היושב ראש, אני רוצה להגיד משהו לגבי העניין של דיווח למשטרה.
<קרול נוריאל: יצחק, אני עונה לשאלתך.
<קרול נוריאל: אני חושבת שאחד הצדדים של המשוואה הזאת של הדיווח לרשויות אכיפת החוק הוא בעצם הצד השני שזה למעשה רשויות אכיפת החוק.
<קרול נוריאל: מעבודה שלנו אנחנו יודעים שהרבה פעמים אנשים נרתעים מהעניין של לגשת לגורמי אכיפת חוק או מהפחד שלא לוקחים אותם ברצינות מדי, או שלא כל כך מבינים את הטענה, 'אוקיי, ציירו לך צלב קרס על האוטו, אז מה העניין פה בעצם?
<קרול נוריאל: למה זה כל כך גרוע?
<קרול נוריאל: ' הליגה נגד השמצה עובדת שנים רבות עם גורמי אכיפת חוק ברמה גם המקומית וגם הפדרלית בארצות הברית בדיוק בעניין הזה, איך אנחנו מתייגים פשע שנאה באופן כללי ובוודאי איך אנחנו מזהים גם פשע שנאה מסוג אנטישמיות שהוא סוג יותר ספציפי, וזה דבר נורא חשוב כי בסוף נקודת הקצה של כל אזרח היא בעצם הרשויות וההחלטה אם לדווח או לא לדווח תהיה החלטה שמשנה את המספרים לכאן או לכאן, בדרך כלל ליותר גבוה, ותוכל לשפר באמת את המצב של הטיפול באנטישמיות.
<קרול נוריאל: העניין של טיפוח יחסים עם כל מערכות גורמי אכיפת החוק וההכשרה שלהם לדעת לטפל באירוע אנטישמי בדיוק כמו שצריך, משלב הזיהוי עד שלב הקטגוריזציה המשפטית שלו, נורא משמעותי ואנחנו עובדים בהחלט בתחום הזה מאוד.
אברהם נגוסה: הוועדה מודה ומברכת על הפעילות הענפה שעושה הליגה נגד השמצה ועל הדו"ח המאוד מפורט שהוצג לנו.
אברהם נגוסה: אנחנו כמובן בדיון הראשון שקיימנו לפני שנתיים דיברנו על הקמת שולחן עגול כפי מה שחבר הכנסת ד"ר נחמן שי הציע.
אברהם נגוסה: לשתף פעולה בין משרדי הממשלה וארגונים לא ממשלתיים.
אברהם נגוסה: אני שמח שיש שולחן עגול בהובלת משרד התפוצות.
אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת אם הארגונים הלא ממשלתיים מוזמנים לשולחן העגול הזה?
<יוגב קרסנטי: הם נמצאים בשולחן של מצבי חירום בקהילות דרך הסוכנות היהודית ששותף שם יו"ר הסוכנות ומנכ"ל משרד התפוצות, הם ביחד מובילים את זה וזה ארגון שמאגד חברה אזרחית.
<יוגב קרסנטי: מה שהממשלה עושה זה דברים אחרים - - -
אברהם נגוסה: שם גם יש שיתוף פעולה ומסגרת?
<יוגב קרסנטי: יש בין כל זרועות הממשלה ובין הממשלה לחברה האזרחית.
אברהם נגוסה: אני מברך על זה, חשוב מאוד לחזק את זה וכפי שאמרתי קודם, חומר ההסברה מאוד חשוב וכל המלחמה היא על דעת הקהל.
אברהם נגוסה: במלחמה הזאת אנחנו צריכים לנצח והניצחון שאנחנו יכולים להשיג הוא על ידי עבודה משותפת וחומר הסברה.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו מזכירים שום שחומר הסברה מאוד חשוב, הוא לא חסר, צריך רק לארגן אותו ולהשתמש בו.
אברהם נגוסה: אני מודה לכל המשתתפים והאנשים שהתייחסו לנושא, למשרדי הממשלה, הארגונים הלא ממשלתיים.
אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך לקיים דיונים כאלה על מנת להתעדכן ולבנות אסטרטגיה נכונה לעבודה בשיתוף פעולה.
אברהם נגוסה: אנחנו היום מקיימים הצעת דיון מהיר של חברת הכנסת יעל כהן פארן בנושא האם משרד הפנים נוקט במדיניות מפלה כלפי מתגיירים קונסרבטיביים ועל רקע ארץ מוצאם.
אברהם נגוסה: זה הנושא שאנחנו נדון בו היום.
אברהם נגוסה: אני רוצה להביא לתשומת לבכם שאנחנו מסיימים ב-11:00 כי אסור לנו להמשיך את הדיון בזמן שהמליאה מתחילה.
אברהם נגוסה: לכן כל מי שרוצה להתייחס ולהביע דעה, אני מבקש שיעשה זאת בתמצית כדי שנוכל להספיק.
אברהם נגוסה: אני יודע שיש גם וידאו שרוצים להציג.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע ממשרד הפנים גם את יוזמת הדיון וכמובן גם גורמים אחרים כמו הסוכנות ועוד.
אברהם נגוסה: עבורי כשאני רואה וקורא כפי שהמציאות הוצגה לנו, כמובן שזה חד צדדי, אז אנחנו נשמע את הצד השני.
אברהם נגוסה: לא ברור שיהודי רוצה לבוא וללמוד בישיבה לשלושה שבועות קיבל וויזה כחוק וכדין משגרירות ישראל בקניה והגיע לישראל ובשדה התעופה לא נתנו לו להיכנס לישראל וגירשו אותו בחזרה לקניה, מדינה ידידותית שיש איתה יחסים דיפלומטיים ויש שגרירים בשתי המדינות.
אברהם נגוסה: אני לא יכול להבין מה יכול להיות כי אפילו מדינת ישראל פתוחה לביקור, לתיירים מכל העולם ומגיעים לפה, מקבלים אישור כניסה מבקרים וחוזרים.
אברהם נגוסה: לכן הוועדה רוצה לשמוע למה קרה הדבר האבסורדי הזה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לתת ליוזמת הדיון חברת הכנסת יעל כהן פארן את רשות הדיבור.
אברהם נגוסה: מצטרף אלינו יו"ר האופוזיציה ח"כ יצחק הרצוג וחבר הוועדה, שיתייחס גם לאחר מכן.
יעל כהן-פארן: תודה רבה אדוני יושב הראש, אני מודה גם לנשיאות שאישרה את הדיון המהיר ולך שזירזת אותו וקיימת אותו כל כך מהר כי אני רואה את זה גם בחומרה וגם בדחיפות.
יעל כהן-פארן: קודם כל הסיטואציה שבנאדם עם וויזה מגיע לישראל ומגורש ממנה, זה פשוט לא ייאמן.
יעל כהן-פארן: אף אחד, תייר מכל מקום בעולם, נתנו לו וויזה וצריך לכבד אותה.
יעל כהן-פארן: זה הסכמים בין מדינות.
יעל כהן-פארן: אז קודם כל נשאלת פה השאלה הזאת, אבל מעבר לכך לי יש תחושה של אפליה כפולה שקורית כאן ושמשרד הפנים, רשות ההגירה והאוכלוסין פשוט עושה איפה ואיפה ומחליט בשער למי הוא נותן להיכנס ולמי לא.
יעל כהן-פארן: אפליה כפולה היא גם כלפי אזרח שמוצאו וארץ תושבותו היא מדינה אפריקאית, קניה, ומה לעשות, פה אין מילה אחרת לומר מאשר גזענות.
יעל כהן-פארן: אני מצטערת לומר את זה בצורה הכי פשוטה וחדה, זו גזענות.
יעל כהן-פארן: לא לאפשר לאדם שיש לו וויזה, שדווקא הוא מגיע מאפריקה, להיכנס לישראל זו גזענות לשמה.
יעל כהן-פארן: נגד מי שצבע עורו כהה.
יעל כהן-פארן: זה פשוט מדהים.
יעל כהן-פארן: האפליה מהצד השני היא נגד הקהילה הקונסרבטיבית.
יעל כהן-פארן: אני לא יודעת, בגלל שהוא הגיע מהקהילה הקונסרבטיבית המסורתית, הוא גויר על ידי רב, על ידי קהילה מוכרת על ידי הסוכנות היהודית באוגנדה, על ידי רב שהוא מוכר והוא מגייר ועבר גיור על ידי רבנים קונסרבטיביים אחרים, כנראה שלמדינת ישראל, משרד הפנים, זה לא מספיק.
יעל כהן-פארן: הרי הוא לא ביקש עליה.
יעל כהן-פארן: הוא לא ביקש לעלות לכאן כיהודי שגם לזה הוא זכאי, הוא ביקש לבוא לכאן כתייר לישיבה של התנועה הקונסרבטיבית בישראל, בירושלים.
יעל כהן-פארן: אני רואה כאן אפליה בוטה שאנחנו חווים אותה והיא נוכחת כמעט בכל דיוני הכנסת לצערי בשנה- שנתיים האחרונות ביתר שאת נגד מי שבוחר בזרם שהוא לא אורתודוכסי, שהוא זרם קונסרבטיבי.
יעל כהן-פארן: זה פשוט לא מתקבל, לא יעלה על הדעת, אבל זו המציאות שלנו כאן במדינת ישראל.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לדרוש, שתצא כאן דרישה מהוועדה גם לקבל תשובות ממשרד הפנים ומינהל ההגירה והאוכלוסין, איך דבר כזה קורה, בראש ובראשונה, איך קורה שבשדה התעופה, אפילו אסור לו להתקשר למי שהזמין אותו לארץ.
יעל כהן-פארן: זה לא יאומן.
יעל כהן-פארן: הרי ברור לי שאם היו מרימים טלפון הוא לא היה מגורש מהארץ.
יעל כהן-פארן: פשוט לא נתנו לו להרים טלפון לאף אחד.
יעל כהן-פארן: אפילו עצור יש לו זכות להרים טלפון למישהו, על פי חוקי מדינת ישראל.
יעל כהן-פארן: פשוט ישר שמו אותו כאילו איזה עבריין, לא יאמן בכלל מה שקרה כאן.
יעל כהן-פארן: תשובה שניה זה מדוע לא נותנים לו, אוקיי, תגידו עשינו טעות, תגידו קרתה טעות, היינו לא בסדר, תנו לו לבוא לארץ, תנו לו וויזה ותבטיחו שהוא יוכל להגיע לארץ.
יעל כהן-פארן: הוא רוצה להגיע, הוא יהודי בנשמתו, תראו את הווידאו שלו, תראו את הבנאדם, הוא רוצה להגיע וללמוד כאן בירושלים בישיבה.
יעל כהן-פארן: לבנאדם כזה אתם אומרים 'לך מפה'?
יעל כהן-פארן: אני פשוט לא יכולה להבין את זה.
יעל כהן-פארן: תודה אדוני.
יעל כהן-פארן: אני אשמח לשמוע את הנציגים ולשאול אותם גם שאלות.
יצחק הרצוג: אני מתנצל שאני פשוט אמור לשאת דברים בשדולה גדולה שבגללה אצא ואחזור אחר כך, אבל אני רוצה לומר שלושה דברים.
יצחק הרצוג: קודם כל לעובדי המדינה, התנועה הקונסרבטיבית היא אחת התנועות הכי מפוארות של העם היהודי, מדובר במיליוני בני אדם, התנועה הזאת היא בעצם זרם שמשיק לזרם האורתודוכסי הרבה שנים, אני לא יודע אם הם יאהבו לשמוע זאת, אבל אני מכבד את התנועה הזאת בגלל שהיא רב גונית, יש פה נציגים הכי נכבדים שניתן של התנועה הזאת בארץ, דוד בריקסטון הוא חבר הנהלת ההסתדרות הציונית הרבה מאוד שנים, יזהר הס שמייצג את התנועה כאן בארץ הרבה מאוד שנים והרב אנדרו סאקס שמוביל קהילה גדולה בירושלים.
יצחק הרצוג: אני לא זוכר את כולם אז יסלחו לי אם לא הזכרתי אותם.
יצחק הרצוג: התנועה הזאת מקיימת עושר יהודי, תרבותי, הלכתי על פי תרגום התנועה הקונסרבטיבית כבר עשרות בשנים במדינת ישראל, ואני רואה שקיימה בית דין מיוחד והובילה תהליכים מיוחדים, ואני חושב שכשמגיע – וזה ההיבט השני – אדם כזה לארץ רק בגלל שהוא שחור הוא נכלא, בואו נגיד את זה באמת, כי אם הוא היה אדם לבן ממקום אחר, אני חושב שהיו נותנים לו לטלפן.
יצחק הרצוג: אבל ראו וחשבו ואמרו 'בטח, הנה מגיעים עכשיו עוד מיליוני פליטים מאוגנדה' מבלי להבין את רגישות הנושא ואת הבנתו.
יצחק הרצוג: אני גם חושב שבמצב הזה נכון שמינהל האוכלוסין ומשרד הפנים יכירו, ינהלו דיאלוג עם התנועה, יבינו שאף אחד לא מבריח לפה עובדים זרים אלא מדובר בתהליך טבעי של הצטרפות לעם היהודי ובתהליכים הללו חוק השבות גובר.
יצחק הרצוג: תודה רבה אדוני היושב ראש ותודה לחברתי יעל כהן פארן על היוזמה המבורכת שהיא מובילה הרבה כאלה בכנסת.
אברהם נגוסה: יש שני שלבים.
אברהם נגוסה: השלב הראשון, אני אפילו לא נכנס בשלב זה האם הגיור של התנועה הקונסרבטיבית מקובל או לא, לא נראה לי במישור העובדתי בשלב הראשון.
אברהם נגוסה: מה שאני רוצה להבין באמת, הבנאדם הזה הגיע כחוק וכדין להיכנס למדינת ישראל עם דרכון, עם וויזה של שגרירות ישראל.
אברהם נגוסה: נשאיר בצד יהודי או לא יהודי, גיור או לא גיור, קונסרבטיבי או לא קונסרבטיבי.
אברהם נגוסה: בואו נשאיר בצד.
אברהם נגוסה: האם כאזרח קנייתי שהוא הגיע לפה, מדינה ידידותית, יש יחסים דיפלומטיים, אם הוא הגיע לפה כחוק וכדין עם וויזה משגרירות ישראל, הוא לא יכול להיכנס למדינת ישראל.
אברהם נגוסה: למה צריך לגרש אותו.
אברהם נגוסה: ואז נלך אם באמת יש סיבה לכך בעקבות הגיור שלו על ידי התנועה הקונסרבטיבית, חוששים שהוא יכול להישאר פה, בואו נשמע.
אברהם נגוסה: אם הוא התגייר והוא כיהודי, האם הוא זכאי לפי חוק השבות לעלות למדינת ישראל, נשמע גם את נציגי הסוכנות.
אברהם נגוסה: ראשית בואו נבין במישור העובדתי, נראה ונשמע את הווידיאו ולאחר מכן אני מבקש את ההתייחסות של חבר ההסתדרות הציונית מר דוד בריקסטון.
אברהם נגוסה: בואו נשמע ונראה את הווידיאו בבקשה.
אברהם נגוסה: (מוקרן סרטון)
אברהם נגוסה: שמענו וראינו במישור העובדתי שהאדם קיבל וויזה, הגיע לפה וגורש בחזרה לקניה.
אברהם נגוסה: הוא ציין שהוא משתייך לקהילה היהודית אבוידאייה.
אברהם נגוסה: הסוכנות היהודית, האם אתם רואים את הקהילה הזאת כקהילה יהודית וזכאית לעלות לישראל על פי חוק השבות, וגם על אחת כמה וכמה הזכות לבוא וללמוד בישיבה כאן בישראל.
דוד בריקסטון: קודם כל תודה על האפשרות להתייחס לנושאים האלה.
דוד בריקסטון: הסוכנות היהודית בהחלט מכירה בגיור שלו, בכל הגיורים שמתקיימים בקהילה אבוידאייה לפחות משנת 2009 ועל כך הודענו גם למשרד הפנים לפני שנה ושמונה חודשים, יש מסמך שיצא מטעם הסוכנות היהודית למשרד הפנים במרץ 2016.
דוד בריקסטון: אבל כפי שאתה אמרת, זה לא בדיוק הנושא.
דוד בריקסטון: זה נושא מאוד חשוב ואני מקווה שיהיו לנו הזדמנויות להתייחס לנושא הזה גם, כי כרגע הנושא הזה עדיין בדיון במשרד הפנים ואנחנו מקווים שיחד עם הנציגים של הסוכנות היהודית ונציגי משרד הפנים נוכל לפתור את הבעיה.
דוד בריקסטון: כרגע אני רוצה להתייחס למה שיהודה אמר I'm very confused, הוא אמר, הוא מבולבל לגמרי ואני חושב שכל מי שיושב בחדר הזה גם מבולבל.
דוד בריקסטון: המטרה שלנו היום, המטרה של הסוכנות היהודית זה לא להאשים משרד זה או אחר, לא בגזענות ולא באפליה, אלא לקבל תשובות.
דוד בריקסטון: עד עכשיו גם יהודה וגם אנחנו לא הצלחנו למרות ניסיונות, לקבל את התשובה האמיתית למה סירבו לתת להיכנס.
דוד בריקסטון: כפי שאתה אמרת הוא הגיע עם וויזה בתוקף.
דוד בריקסטון: כמה שחשוב לנו לפתור את הבעיה של יהודה באופן נקודתי, אנחנו רואים שבמקרה שלו יש השלכות הרבה יותר רחבות.
דוד בריקסטון: אנחנו תוך ימים ספורים מהסירוב להכניס את יהודה קיבלנו הודעה, אני כסגן יו"ר הסוכנות היהודית, קיבלתי הודעה מתגלית שהם עומדים לבטל קבוצה של צעירים מהקהילה אבוידאייה שאמורה להגיע במהלך האביב מחשש שגם אותם יסרבו להכניס אחרי שהם יגיעו לארץ.
דוד בריקסטון: אנחנו גם מאוד חוששים, למרות שאני מגנה בכל תוקף את הניסיון להדביק את התג של גזענות למשרד הפנים, אני מאוד חושש שאויבינו כן ינצלו מקרה כזה ויתחילו לדבר על ישראל כישראל גזענית.
דוד בריקסטון: הדבר האחרון שאנחנו רוצים שיהודה קימאני יהפוך להיות נער הפוסטר של ה-BDS, ואלה שמפגינים נגד ישראל וקוראים לישראל מדינת אפרטהייד וכולי.
דוד בריקסטון: אסור שדברים כאלה יקרו.
דוד בריקסטון: חשוב לנו, כפי שאמרתי, להכניס את יהודה באופן נקודתי אבל לא פחות חשוב לנו לפתור את הבעיה בכלל, חשוב לסוכנות היהודית לאפשר לכל הצעירים שרוצים להגיע לארץ מסיבות חיוביות להגיע לכאן, במיוחד כל צעיר יהודי, במיוחד אלה שמנהיגים ופעילים בקהילות שלהם.
דוד בריקסטון: יהודה לא הזכיר את זה בווידאו ששמענו אבל הוא ממש מנהיג בתוך הקהילה וכל מה שהוא רצה לעשות זה להגיע לכאן, ללמוד ולהתחזק ביהדותו ולחזור לקהילה שלו, כך הוא כתב גם בפניה שלו לשגרירות, לחזור לקהילה שלו בקניה ולחזק את הקשר בין הקהילה שלו לעם ישראל, ארץ ישראל ותורת ישראל.
דוד בריקסטון: כפי שאמרת, אבסורד שמישהו כזה עם כל המסמכים הדרושים, עם אישור קבלה ללמוד בישיבה, עם ספונסר שמוכן לכסות את כל ההוצאות, לא לאפשר לו ואת העניין הזה אנחנו פשוט חייבים לפתור, אבל כפי שאמרתי, הכי חשוב לנו לקבל את התשובות האמתיות.
דוד בריקסטון: אני אצרף לזה בקשה שלנו למשרד הפנים לפתוח את התיק מחדש, לעבור על הכל, אנחנו משוכנעים שפשוט הייתה או אי הבנה או חוסר מידע של דברים שלא היו ידועים להם ומקווים ומאמינים שאם כן יעברו מחדש על התיק, ימצאו לנכון לתקן את העוול שנעשה לבחור הזה.
אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הכנסת קסניה סבטלובה חברת ועדה.
אברהם נגוסה: אני אמרתי ושאלתי אותך בעניין כלל הקהילה כדי שיהיה לנו רקע.
אברהם נגוסה: הבנאדם משתייך לקהילה יהודית שעברה תהליך גיור על ידי התנועה הקונסרבטיבית ומוכרת בסוכנות היהודית כזכאי עליה.
אברהם נגוסה: בסוכנות היהודית אמרתי, וקראתי גם את המאמר שיצא.
אברהם נגוסה: נשמע על כך ממשרד הפנים אם הם מכירים או לא מכירים.
אברהם נגוסה: קיבלתי מכתב מהרב אנדרו סאקס, יש עוד חמישה שרוצים ללמוד ומסורבי וויזה או שהגיעו ולא רוצים לחדש להם או שהם לא רוצים שהם יבואו ללמוד.
אברהם נגוסה: הנושא של יהודה אכן נמצא בפרונט אך יחד עם זאת הבעיה היא לא רק של יהודה, יש גם עוד ולכן נדון בשלב השני על הקהילה בכלל.
אברהם נגוסה: אני מסכים איתך, בואו נבדוק מה קרה.
אברהם נגוסה: אפילו אני מנתק את העניין של הגיור, אני אומר שכאזרח קנייתי עם דרכון, עם וויזה ישראלית הגיע לפה למה צריך לגרש אותו, אילו עובדות יש לכם על מנת לגרשו בחזרה.
אברהם נגוסה: אלה דברים שאנחנו רוצים לשמוע.
דוד בריקסטון: עוד התייחסות למה שאמרת ברשותך.
דוד בריקסטון: אני מכבד את מה שאמרת, זה מאוד חשוב, אני רק אציין שמתייחסים לזה בשיא הרצינות בסוכנות היהודית.
דוד בריקסטון: השבוע יש עוד יהודה בסיפור הזה, יהודה שרף שעומד בראש יחידת העלייה שלנו.
דוד בריקסטון: הוא ואריאל שעובדת איתו באותה יחידה נפגשו השבוע כבר עם נציגים ממשרד הפנים דווקא בנושא של המקרים האלה.
דוד בריקסטון: מאוד מקווים שנקדם את העניין, הבטיחו לנו ישיבה נוספת בנושא לגבי קהילת אבוידאייה בימים הקרובים ואני רוצה לקוות שאחרי הרבה עיכובים שכואבים, שבכל זאת נמצא את הדרך יחד איתם לפתור את הבעיה הכוללנית של יהודי אבוידאייה.
דוד בריקסטון: אבל כפי שאמרת, במידת הצורך נבקש גם כן לדון בכך בוועדה הזאת בהמשך.
אברהם נגוסה: ג'וש שוורץ, מזכ"ל הסוכנות היהודית.