GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נסים הדס: החברה מתעסקת בארבעה רבדים, יש לנו טכנולוגיות בסיס, יש לנו מערכות חיישנים, יש לנו מערכות מודיעין ויש לנו פתרונות על.
<נסים הדס: ויש לה ארבעה ערכים, לקוחות, חדשנות, חברה, ואנשים.
<נסים הדס: ניכנס טיפה למה יש לנו פה.
<נסים הדס: כמו שאמרתי, יש לנו ארבעה רבדים של התעסקות, ניכנס טיפה למה יש לנו פה.
<נסים הדס: כמו שאמרתי, יש לנו ארבעה רבדים של התעסקות, החל מטכנולוגיות עד פתרונות על ויש ארבעה ערכים, לקוחות, חדשנות, חברה אחת ואנשים.
<נסים הדס: ברמה של לקוחות אנחנו חברה, כמו שאמרתי, בינלאומית וזה החזון שלנו.
<נסים הדס: מה זה לקוח.
<נסים הדס: לקוח, המודעות של לתת שירות ללקוח היא מאוד חזקה בארגון כי פשוט אנחנו, מדינת ישראל, יצוא ביטחוני במדינת ישראל הוא קשה בגלל המצב הפוליטי של ישראל.
<נסים הדס: מדינות מסוימות יעדיפו לקנות מהאמריקאים או מהצרפתים או מהאנגלים מאשר לקנות מישראל ולכן אנחנו צריכים להצטיין ולא להיות כמו בתחרות במקומות מסוימות, אנחנו צריכים להיות עם יתרון מובהק על מנת לנצח ושהלקוחות יבחרו בנו, וזה גם כולל שירות לקוחות.
<נסים הדס: אז זו המשמעות של מה זה התפיסה של לקוח.
<נסים הדס: יש לנו פה כל מיני תעודות והסמכות של מכון התקנים והסמכות בינלאומיות, גם על ידי מכון תקנים ישראלי, גם בחברות בינלאומיות.
<נסים הדס: יש לנו הרבה פרסי בטחון ישראל שקיבלנו, פרסים על חשיבה יוצרת, מצוינות לאומית.
<נסים הדס: השנה קיבלנו, לפני שבוע וחצי, את דגל היופי, זה תוצאה של זכייה רצופה, 36 שנה, בחמישה כוכבים.
<נסים הדס: זכינו בפרס ראשון השנה בתחרות ארצית של כל התעשיות, מי נותן שירות לקוח וקיבלנו פרס בתחרות שנוהלה על ידי המרכז הישראלי לניהול.
<נסים הדס: אנחנו רוצים למדוד את שביעות רצון הלקוח, אנחנו שואלים אותו על ידי שאלונים שאנחנו שולחים לו והשאלונים האלה הם פר פרויקט ויש לנו עשרות רבות של פרויקטים, פה יש 100 שאלונים.
<נסים הדס: אתם רואים פה את המגמה, את ההשתפרות שקרתה בשנים האחרונות וככל שמתקרבים ל-100% אז כל חצי אחוז או כל אחוז זה קשיים, אבל אני חושב שהתפיסה של מה זה לקוח ושירות לקוח אצלנו, בלי זה אנחנו לא יודעים לשרוד, כי הלקוחות הם לא חד פעמיים, זה לא מישהו שנכנס, קונה משהו והולך, אלא זה מישהו שקונה וקונה וחוזר וקונה ואנחנו צריכים לטפח את הלקוח, כולל את הלקוח הישראלי של מערכת הביטחון שלנו.
<נסים הדס: אני אגיד משהו על הבעייתיות של השוק הבינלאומי וחשוב שתכירו את הבעייתיות והאתגרים, איפה אנחנו יכולים לקבל סיוע, אמנם לא מוועדת הקליטה, אבל מהגופים הממשלתיים.
<נסים הדס: השוק העולמי של המערכות שנקנות בעולם זה 100 מיליארד.
<נסים הדס: אנחנו, יש לנו נגישות רק ל-18 מיליארד, ותיכף נבין למה, ומתוך ה-18 אנחנו לוקחים 7% מהשוק הנגיש.
<נסים הדס: השוק הזה גדל ל-150 והשוק הנגיש שלנו הגיע ל-31.
<נסים הדס: כשמסתכלים על הנגישות בעולם, לאיפה תקציבי הביטחון בעולם הולכים, אז יש פה 25% מהתקציב שהולך למדינות ערביות, מוסלמיות, ברית המועצות לשעבר, סין.
<נסים הדס: שם אין לנו נגישות, אנחנו לא מוכרים שם מערכות ביטחוניות.
<נסים הדס: יש פה 20% שיש לנו נגישות, זה הודו, דרום קוריאה, מזרח אירופה, אפריקה, אירופה וארצות הברית.
<נסים הדס: ארצות הברית היא כמעט 50% מהשוק ברכש ביטחוני, אבל ארצות הברית, ובטח בהצהרות של טראמפ עכשיו, רוצה לקנות מארצות הברית, היא לא רוצה לקנות מחוץ לארץ.
<נסים הדס: אתם יכולים לראות ש-99% ממה שהם קונים הם קונים בתוך התעשיות שלהם.
<נסים הדס: יתרה מכך, הם גם מסייעים לתעשיות שלהם למכור בכל מיני מקומות בעולם, דבר נוסף שיש, שתקציבי הסיוע הביטחוני שישראל מקבלת, יש את הסכם MOU, שהם אפשרו לנו ומאפשרים לנו היום לקחת מיליארד דולר ולהמיר את זה בשקלים ולקנות בארצות, הם בעוד ארבע-חמש שנים לא יאפשרו מיליארד ולכן נצטרך ללכת ולקנות - - - לכן הסוגיה של ארצות הברית, שהיא 50%, מחייבת אותנו להיערך לזה שתהיה לנו זרוע בארצות הברית, שתהיה לנו חברה בארצות הברית שהיא תהיה בבעלותנו, שהיא תמכור את המוצרים שלנו בשוק ארצות הברית.
<נסים הדס: ברגע שהיא תמכור את המוצרים שלנו בשוק ארצות הברית היא יכולה להביא לנו בקבלנות משנה לייצר חלק מהמוצרים, שזה ייצר גם מקומות עבודה בארץ, המכירה הזאת.
אברהם נגוסה: איך זה מסתדר עם ההכרזה של טראמפ, שצריך לקנות - - -
<נסים הדס: הוא יקנה, אם יש לך חברה אז היא קונה מהחברה שלך והחברה שלך, שהיא אמריקאית, קונה חלקים ממך כקבלן משנה, כישראלי.
אברהם נגוסה: בתוך אמריקה או פה?
<נסים הדס: פה בישראל.
<נסים הדס: אז זה ייצר את ה - - - לכן הנושא הזה הוא - - -
קסניה סבטלובה: בתוך מדינות חבר העמים, גם לאזרבייג'ן אין נגישות?
אברהם נגוסה: אוקראינה למשל.
<נסים הדס: אז שוק אחר שהוא שוק גדול מאוד זה השוק ההודי, והשוק ההודי, שלנו יש הרבה מאוד פעילות שם, גם זה הולך ונסגר לנו כי ראש ממשלת הודו אמר 'אני רוצה לקנות מתעשייה הודית', הוא רוצה לפתח את התעשייה ההודית.
<נסים הדס: אם אנחנו רוצים להמשיך למכור בהודו אז אנחנו צריכים להתחבר עם התעשייה ההודית.
<נסים הדס: ראש הממשלה שלנו נוסע להודו בעוד שבוע, אני מקווה שיחזור לקדם כמה עסקים בהודו.
<נסים הדס: בינתיים, לפחות לפי העיתונות הם ביטלו הסכמים ויש לנו כמה עסקאות שנמצאות על ה - - - אז יש פה אתגרים לא פשוטים.
<נסים הדס: הערך השני שלנו זה חדשנות וכשאנחנו רוצים לשרוד בעולם העסקי הזה החדשנות זה ערך שהוא הכרחי ביותר.
<נסים הדס: אם אנחנו נהיה כמו האחרים אז יקנו מאחרים, בגלל המגבלות הפוליטיות של מדינת ישראל.
<נסים הדס: לכן אנחנו עושים הרבה מאוד פעילויות כדי להביא מוצרים חדשים לשוק.
<נסים הדס: יש פה דוגמאות של כל מיני מוצרים.
<נסים הדס: אני מודד את החדשנות בזה שממציאים דברים חדשים ו-20% מההזמנות החדשות באים ממוצרים שלא היו קיימים באלתא קודם ולכן זו נקודת הבוחן הסופית שבעצם אנחנו עושים חדשנות, יש פה הרבה מאוד נושאים של חדשנות, ולכן החברה מאוד מאוד משקיעה בחדשנות ו-20% מההתקשרויות החדשות הן בנושאים חדשים, כל הזמן.
<נסים הדס: אז אם כל שנה נעשה 20% אחרי חמש שנים בעצם החלפנו את כל סל המוצרים.
<נסים הדס: חברה אחת.
<נסים הדס: כמו שאמרתי, אנחנו חברה בתוך תעשייה אווירית, חטיבה וחברה בתוך התעשייה החברתית, לכן אני גם מנכ"ל חברת אלתא וגם סמנכ"ל התעשייה האווירית.
<נסים הדס: כמו שראינו, כל חטיבה מחולקת למפעלים ויש פה שישה מפעלים.
<נסים הדס: זה גופי המטה, משאבי אנוש, שיווק בינלאומי, יועץ משפטי, סמנכ"ל כספים, סמנכ"ל תפעול ואלה מנהלי המפעלים.
<נסים הדס: למרות היותנו חברה ממשלתית, שתמיד מסתכלים על חברה שהיא קשה לניוד, מסואבת במידה מסוימת, אנחנו בשיתוף עם ועד העובדים שלנו עושים כל הזמן שינויים ארגוניים שבעצם לוקחים את כוח האדם שלנו ובונים לו ארגון יותר מתאים כדי להגדיל את התפוקות שלנו, להגדיל את התוצרת שלנו, להתאים את עצמנו לתנאי שוק משתנים.
<נסים הדס: השוק משתנה בקצב אדיר ולכן אנחנו עושים כל שנה-שנתיים שינוי ארגוני.
<נסים הדס: לוקחים, סוגרים מפעלים, פותחים מפעלים, משנים את הארגון על מנת להסתכל בראייה אסטרטגית לאן השוק הולך ואיך אנחנו מכוח האדם שלנו מפיקים יותר תועלת על מנת לא להגיע לתופעות, כמו שקרה בטבע.
<נסים הדס: לטבע נגמר הפטנט של הקופקסון הם היו צריכים לחזות שזה יגרום למשבר, זה לא היה צריך להיות - - -
<קריאה: זו לא הייתה צריכה להיות הפתעה.
<נסים הדס: ואנחנו לא רוצים להיות בסיטואציה הזו, אנחנו צריכים כל הזמן לעשות, להגיד 'אין קופקסון, אז יש זה, יש זה', כל הזמן משנים על מנת להתאים את עצמנו לשוק.
<נסים הדס: הדבר הכי חשוב מבחינתנו זה אנשים.
<נסים הדס: אנשים זה מה שמניע את הארגון וזה הטיפוח של האנשים והחיבור שלהם לחזון, החזון הציוני, זה לא פראזה פה כשאומרים חזון ציוני.
<נסים הדס: החיבור שלהם לזה עושה את החברה לחברה עסקית מהמובילות בעולם, כי אנשים רואים את החברה כבית שלהם, משקיעים את מרצם, את מאווייהם, חולמים על זה ובסוף אוהבים את החברה.
<נסים הדס: אז זו התפיסה שלנו, העובדים הם נכס עיקרי של החברה.
<נסים הדס: אנחנו מחברים את העובדים ועושים איתם, משתפים אותם ביצירה של החזון, מטפחים מצוינות אישית של העובדים, מצד אחד, מצד שני אם עובד חלילה כושל במשהו, מעודדים אותו, נותנים לו סיוע, משקיעים בשימור עובדים, עושים הרבה מאוד פעילות וחינוך לערכים וציונות, כולל תרומה לקהילה, כולל קליטת עלייה, ונדבר על זה, ותקשורת ארגונית.
<נסים הדס: חינוך לערכים וציונות, אנחנו עושים פה הרבה מאוד ערבי מורשת.
<נסים הדס: לדוגמה, יש משפחות שכולות, אז מביאים את המשפחות השכולות ועושים להם אירועים.
<נסים הדס: תפיסת העולם של בן אדם, הוא פה, אבל יש לו עוד מטען שהוא הולך איתו מהבית, מהמשפחה, ולא לחינם עובדים שפרשו מאלתא הם גמלאים וממשיכים לבוא ולהתעניין באלתא עשרות שנים אחרי זה.
<נסים הדס: כשנצא לסיור תראו שעשינו לפני שנתיים אנדרטה לחללי צה"ל ולנספים בשואה.
<נסים הדס: אנחנו מסביב לאנדרטה הזו ביום השואה עושים עצרת, במקום של האנדרטה, אוספים את כל העובדים, יש פה 3,000 עובדים בזמן הצפירה של יום השואה, עושים פה התכנסות, דברים, מכניסים בהם רוח.
<נסים הדס: עושים את זה גם לחללי צה"ל וגם ליום השואה באותו יום כי ביום הזיכרון לחללי צה"ל יש הרבה אנשים שהולכים לבתי הקברות ואנחנו סוגרים למעשה את המפעל.
<נסים הדס: אנחנו עושים ערבי מורשת.
<נסים הדס: אני אראה לכם סרטון ששלח לנו מפקד חיל האוויר לאותו ערב מורשת.
<נסים הדס: (הקרנת סרטון).
<נסים הדס: זה ברכה שהוא נתן לפני חצי שנה בערב מורשת כזה שעשינו לקראת יום העצמאות.
<נסים הדס: ברבדים של ההתעסקות יש לנו טכנולוגיות בסיסיות שמהן אנחנו בונים את המערכות שלנו.
<נסים הדס: יש לנו מערכות חיישנים, אתם יכולים לראות פה.
<נסים הדס: יש לנו מערכות מכל המגוון, החל מחלל, פלטפורמות מוטסות, ימיות, פלטפורמות יבשתיות, אפילו סייבר.
<נסים הדס: אתם יכולים לראות פה שהרבה מאוד מערכות נמצאות בשירות בצה"ל.
<נסים הדס: כל איומי הטילים, החל מסקאדים, אחר כך יש את כל הטילים שהחיזבאללה מתכנן והחמאס ורקטות שנורות על טנקים ועל ספינות, בכל המערכות האלה אנחנו נותנים את המכ"ם שהוא בעצם הסנסור העיקרי שמגלה את האיום הזה ומאפשר את ה - - - אני רוצה להראות לכם סרט שהכנו ביחד עם רפאל, שהוא פרויקט מעיל רוח.
<נסים הדס: הפרויקט נותן מערכת מיגון על הטנק כנגד רקטות שנורות לכיוון הטנק.
<נסים הדס: אנחנו מספקים את הגילוי של הרקטה ורואים שהיא הולכת לפגוע בטנק ויש מיני כיפת ברזל, טיל קטן כזה שמשמיד את הרקטה.
<נסים הדס: אז הכנו פה סרטון ביחד עם רפאל.
<נסים הדס: הצילום הזה נלקח מיוטיוב, החמאס העלה אותו ליוטיוב, אתם יכולים לראות פה כתוביות בערבית.
<נסים הדס: מה שהם מנסים להראות, כביכול, איך הם משמידים טנק ישראלי, בפועל הם לא שמו לב שהטנק לא הושמד ומעיל הרוח השמיד את הטיל.
<נסים הדס: עוד מעט תראו שני פיצוצים, פיצוץ אחד זה הטיל, או המערכת המיירטת של מעיל רוח, פיצוץ שני זה פיצוץ של רקטה ובסוף רואים טנק שלם.
<נסים הדס: זה ברור שרקטה, פיצוץ, אם לא היה מעיל רוח אז היו עוד ארבע משפחות שכולות.
<נסים הדס: (המשך הקרנת הסרטון).
<נסים הדס: אני מגיע לקליטת עלייה.
<נסים הדס: מאז שעברנו לאשדוד אנחנו פה כל הזמן קולטים את העלייה ואנחנו נביא לפה עוד מעט כמה עובדים שלא נולדו בארץ.
<נסים הדס: אנחנו רואים חשיבות מאוד גדולה לחבר את העולים החדשים ואת ההוויה של החברה הישראלית וכל פעם יש גל עלייה ממדינות אחרות, נגיד היה גל עלייה ממה שהיה פעם ברית המועצות, מסורבי העלייה בשנות ה-70-80, והם למדו מקצועות מדעים מדויקים, מתמטיקה, פיזיקה.
<נסים הדס: למרות שאנחנו חברה של אלקטרוניקה קלטנו את המדענים האלה, את המתמטיקאים, את הפיזיקאים והכשרנו אותם פה להיות מהנדסי מערכות.
<נסים הדס: הם הובילו פה פתרונות מערכתיים שהעשירו את היכולת הטכנולוגית שלנו לאורך הרבה מאוד שנים.
<נסים הדס: כמובן שהגל הגדול של העלייה, אחרי הגלסנוסט, קלטנו פה בשנות ה-90, קלטנו פה הרבה מיוצאי ברית המועצות.
<נסים הדס: אנחנו קלטנו, יש לנו פה ספיין של עובדים גם מארצות המזרח, ממרוקו, מאירן, והאתיופים.
<נסים הדס: בתעשייה האווירית היום מועסקים 240 עובדים אתיופים ובאלתא יש 41, אתם יכולים לראות פה, 63% הם מהנדסים ואקדמאים.
<נסים הדס: אני באופן אישי לקחתי את הפרויקט הזה של האתיופים ועשיתי עליו מחקרים.
<נסים הדס: האוכלוסייה האתיופית במדינת ישראל היום מונה כ-1.5% מהאוכלוסייה, בסקטור של האקדמאים, לדאבוני, רק 0.63% אתיופים וכשמסתכלים על האוכלוסייה של המדענים ושל המדעים המדויקים אז רק 0.4% הם אתיופים.
<נסים הדס: כלומר השכיחות שלהם באוכלוסיות בהייטק נמוכה מהשכיחות שלהם באוכלוסייה.
<נסים הדס: למרות זאת כמעט 2% מהעובדים שקלטנו בעשור האחרון הם אתיופים, למרות שהשכיחות שלהם בקרב המהנדסים זה 0.4%.
<נסים הדס: זאת אומרת, לפחות לפי דוח מבקר המדינה שהיה לפני שלוש שנים, המגזר הציבורי מעסיק 0.2%, זאת אומרת יש 0.4% אקדמאים או מהנדסים ורק מחצית מהם הם מועסקים במגזר הציבורי.
<נסים הדס: זאת אומרת אחוז המהנדסים ומהאקדמאים בכל החברות הציבוריות הם 0.2%, באלתא זה כמעט 2%, כלומר פי עשרה בשכיחות מחברות ציבוריות ממשלתיות.
<נסים הדס: אנחנו לא עושים להם שום חסד.
<נסים הדס: אנחנו לוקחים אותם, בוחנים אותם, מלמדים אותם, הם עומדים בכל הקריטריונים, אתם תראו אותם עוד מעט והם גם מהנדסים וגם אקדמאים, גם טכנאים, כל הספקטרום.
<נסים הדס: מוטיבציה ושייכות ארגונית.
<נסים הדס: כיוון ששמנו לנו, כפי שאמרתי, שהנושא של כוח אדם ואנשים זה הערך הכי חשוב בחברה וזה מה שמניע את החברה אז בדקנו את המוטיבציה של העובדים שלנו.
<נסים הדס: זה סקר אנונימי שנעשה על ידי חברת אירה, שהיא חברה חיצונית, ששאלו את השאלות האלה את העובדים וכל עובד נתן ציון בין 1 ל-5.
<נסים הדס: האחוזים שאתם רואים פה זה האחוזים של העובדים שנתנו ציונים 4 ו-5.
<נסים הדס: אם יש חמש דרגות של ציונים ונותנים מפולג אחיד אז היינו מקבלים בכל דרגה 20% וציונים 4-5 היינו מגיעים ל-40%.
<נסים הדס: אנחנו מגיעים, 97% מהעובדים נותנים ציונים 4 ו-5.
<נסים הדס: 'אני מוכן להשקיע זמן ומאמץ להצלחת הארגון'.
<נסים הדס: יש פה שניים, אחד זה ב-2013 ואחד ב-2014, 'אני גאה לעבוד ולהיות חלק מחברת אלתא', 94% מהעובדים אומרים 'אנחנו גאים להיות חלק מחברה אלתא', 94% נתנו ציון 4 ו-5.
<נסים הדס: 'הייתי ממליץ לחבר לעבוד בחברת אלתא', 'אני מרוצה משייכותי לחברת אלתא'.
<נסים הדס: תראו איזה ציונים יש פה.
<נסים הדס: בכל קנה מידה.
<נסים הדס: החברה הזאת, היא עושה סקרים במקומות אחרים, היא אמרה, 'תשמע, תופעה כזאת לא ראיתי'.
<נסים הדס: אז אנחנו יודעים לחבר את האנשים לחזון ולא מתביישים להגיד חזון ציוני, זה לא בושה, וזה גם לא אמירה של ישיבה רגל על רגל ביום שישי בין החבר'ה, אלא זה לעשות.
<נסים הדס: אנחנו לא יודעים לפתור את כל הבעיות של המדינה, יודעים לעשות רק בחלקת אלוהים הקטנה שלנו, מה לעשות?
<נסים הדס: לחבר את העובדים, לחנך אותם לערכים, לקלוט עלייה, לתרום לביטחון ולכלכלה של המדינה וזהו.
<נסים הדס: אנחנו מעסיקים 3,500 עובדים, בערך כמות כזאת של אנשים יש לנו קבלני משנה, זאת אומרת לנו בסביבות 7,000-8,000 עובדים.
<נסים הדס: אם כל משפחה ממוצעת בישראל זה 5 נפשות יוצא בערך 40,000 נפש בישראל.
<נסים הדס: זה 0.6%-0.7% מהנפשות במדינת ישראל שמתפרנסות מאיתנו.
<נסים הדס: אם נצליח לתקן ולהחדיר ערכים לאותם 0.6% או 1%, לא משנה מה, בהם ולא מסתכלים מה אחרים עושים, לא מסתכלים, 'לא נתנו לנו', 'לא עשינו', לא יודע, אנחנו מסתכלים מה לעשות חיובי, מה אנחנו עושים למדינה ולא מה המדינה עושה לנו.
<נסים הדס: מהבחינה הזאת זה המורשת שאנחנו רוצים לשמר וגאים בה ותראו את זה שהעובדים חדורי אמונה בדבר הזה.
אברהם נגוסה: יש נתון שמראה כמה עולים חדשים מכל המדינות, אתם קולטים מ-17 מדינות, כמה עולים בסך הכול?
אברהם נגוסה: אני הבנתי ש-240 זה יוצאי אתיופיה, מה יוצאי רוסיה, כמה צרפתים.
<מישל טובאלי: לא, ב-20 השנה האחרונות, אנחנו לא הולכים אחורה 50, כי כשהוקמה אלתא אז בוודאי שנקלטו פה עולים חדשים שהגיעו עם קום המדינה, אבל ב-20 השנה האחרונות קלטנו כ-100 עובדים מ-17 המדינות שהוצגו קודם.
<מישל טובאלי: זה יותר מיוצאי רוסיה, ברה"מ לשעבר, בני העדה האתיופית, מארצות הברית, מאירן, שראיתם, ובתקופה הזו, שזה היה מאוד מיוחד, צרפת.
<מישל טובאלי: תיכף, כשייכנסו לכאן העובדים שלנו, הבאתי דוגמאות ממגוון התפוצות, ב-20 השנה האחרונות סדר גודל של 100 עולים חדשים.
קסניה סבטלובה: יש מאוכלוסיית העולים בתפקידי הנהלה?
<נסים הדס: אני, מה?
<נסים הדס: אני לא עולה?
קסניה סבטלובה: אתה עולה ישן, אתה עולה ותיק.
<מישל טובאלי: קודם כל מנהלת משאבי אנוש שלנו.
<סלביה לוי: לא, אבל אני מהישנים.
<מישל טובאלי: בסדר, מהישנים, לא חשוב.
<סלביה לוי: אבל יש לנו מנהלת משאבי אנוש נוספת שעלתה מברית המועצות.
<מישל טובאלי: אולגה, היא תיכף תיכנס.
<סלביה לוי: כן, יש לנו.
<נסים הדס: אתה פולני, לא, אדם?
<נסים הדס: הנה, הוא פולני.
<קריאה: דור שלישי בארץ.
קסניה סבטלובה: אנחנו יודעים שיש הרבה אנשים שהם מאוכלוסיית העולים והם מועסקים בחברות מבוססות וחברות טובות, אבל לדרגות ההנהלה לא רבים מהם מגיעים.
קסניה סבטלובה: זה על פי הנתונים שאנחנו מקבלים מהממ"מ של הכנסת.
<קריאה: אבל זה לוקח זמן.
<נסים הדס: יש לנו עובד, איפה בוסידאן?
<נסים הדס: הנה הוא פה.
<נסים הדס: תעמוד רגע, בוסידאן, הוא עובד שנולד במרוקו, אחר כך היה קצת בקנדה, לא?
<אשר בוסידאן: 40 שנה.
<נסים הדס: עולה חדש פה, לפי המבטא.
<נסים הדס: הוא היום מוביל את כל החוזים הבינלאומיים שלנו.
<נסים הדס: הוא לא יושב בצוות המצומצם, אבל הוא חלק מהמובילים שלנו.
<נסים הדס: על פיו יישק דבר בחוזים בינלאומיים.
<מישל טובאלי: יש לנו מנהל מפעל שהוא יוצא ארגנטינה, אבל הוא ותיק, כי הוא היה צריך להיות מהנדס והתקדם בסולם הדרגות.
<מרב תורג'מן: - - - לבני העדה האתיופית.
<מרב תורג'מן: אנחנו רואים במהלך הדיונים בוועדות שבאמת יש קושי לגייס את אותם עובדים.
<מרב תורג'מן: אתם מייעדים משרות, אתם פונים לאותה אוכלוסייה?
<מרב תורג'מן: אתם מכשירים אותם?
<מרב תורג'מן: אתם מעסיקים אותם כסטודנטים?
<מרב תורג'מן: אתם פונים למוסדות?
<מישל טובאלי: יש לנו כמה ערוצים.
<מישל טובאלי: לפני חצי שנה הוקמה, זה בנוסף, ועדת גיוון תעסוקתי, של כלל התעשייה האווירית, באמת לבחון את הדרכים לקלוט את בני העדה האתיופית במגוון המקצועות, טכנולוגיים, אקדמאיים, תעופתיים, כי בתעשייה האווירית יש מפעלים אחרים ששם צריך יותר עובדי ייצור.
<מישל טובאלי: אנחנו בקשר עם עמותות שמטפלות בבני העדה, 'עולים ביחד', 'למרחק' ועוד ועוד.
<מישל טובאלי: אנחנו קולטים לפה סטודנטים שמסיימים, אנחנו משתדלים, לא יכולים לקלוט את כולם, אבל לקלוט את אותם סטודנטים שעבדו פה במהלך הלימודים שלהם אחר כך בתקן, כי בעצם גם אנחנו מרוויחים, הם כבר היו פה, הם כבר למדו, ואז הם ממשיכים באותו תפקיד.
אברהם נגוסה: 240 בכלל בתעשייה האווירית ו-41 באלתא, זה כולל סטודנטים או רק עובדים?
<מישל טובאלי: זה גם סטודנטים.
אברהם נגוסה: כמה מהם סטודנטים?
<מישל טובאלי: באלתא סדר גודל של 10 אולי, 8, אל תתפוס אותי במילה, אבל אלה סטודנטים שהם גם במקצועות האלקטרוניקה, סטודנטים להנדסה.
אברהם נגוסה: כן, ואחר כך הם יכולים להיקלט.
<סלביה לוי: אנחנו לא מקבלים נניח עובדים שהיו במנהלה ואז מוציאים אותם להכשרה תוך כדי העבודה, לא.
<מישל טובאלי: זה עושים בתעשייה אווירית, אגב, קולטים חבר'ה שאין להם השכלה בנושאים מסוימים, עושים להם קורסים של מבנאים, של טכנאים, את זה אני יודעת בגלל שאני יושבת בוועדה ואני אחראית על הנושא הזה, ואחר כך קולטים אותם.
<מישל טובאלי: השנה מתוכננים להיקלט בתעשייה אווירית, בבדק ובכל המקומות האלה סדר גודל של 30 עובדים.
<מישל טובאלי: גם המטרה ששמנו לנו, אנחנו גם מדווחים לדירקטוריון של התעשייה האווירית בנושא הזה, כי זו אחת מהאוכלוסיות - - - ואנחנו עומדים בתקן.
<נסים הדס: נגיד אחת הפעילויות, למשל אנחנו עושים פרויקט שנקרא נג'ט.
<נסים הדס: אני גונב לך את ההצגה?
<מישל טובאלי: לא נורא, אתה המנכ"ל, אתה יכול לעשות הכול, אבל זה לא נג'ט, זה נגט, שבאמהרית זה השחר.
<נסים הדס: שבעצם אנחנו לוקחים את המהנדסים שלנו ומנסים ללכת לאוכלוסייה - - - מה שאמרתי, שהאוכלוסייה של האקדמאים, בקרב האתיופים האקדמאים, הם מהווים 0.4% והשכיחות שלהם באוכלוסייה 1.5%, כלומר הם 25% מעל יחסית לממוצע.
<נסים הדס: מה שאנחנו רוצים זה לעודד אנשים שיילכו ללימודים אקדמאיים באוכלוסייה האתיופית.
<נסים הדס: הקידום של האוכלוסייה האתיופית, בזה שנכשיר ונמשוך אותם, שהם יהיו יותר משכילים, סך הכול זה ימשוך את כל העדה.
<נסים הדס: אפשר לתת תרומות לחלק נזקקים, אבל הדברים שאני מאמין בהם והייחודיות שלנו זה לתרום בצד של החינוך ובצד של משהו שהם ייקחו וייקחו את כל האוכלוסייה.
<מישל טובאלי: זה דבר שאלתא, כמפעל, וזו הייחודיות שלנו, כי באמת לתרום, ואנחנו גם תורמים לאוכלוסייה נזקקת, אבל זה משהו שבאמת כולם יכולים לעשות, היתרון והערך המוסף שלנו זה העובדים שלנו, שזה עובדים בכל המסגרות, כמו שהוצג פה, מהנדסים ובעלי תואר שלישי שמשתתפים בפרויקטים האלה ולוקחים חלק.
<מישל טובאלי: כמובן שהכול בהתנדבות, זו חברה ממשלתית, אסור לנו לתרום, לא כסף ולא שעות.
<מישל טובאלי: עובדים פשוט על חשבון הזמן שלהם, נקראים לדגל וכל פרויקט שאנחנו מציגים הם מקדמים ואת התוצאות רואים.
<נסים הדס: זה המיקום מגורים.
<נסים הדס: אתם יכולים לראות, גרים באשדוד, גרים בבאר שבע, ירושלים.
<נסים הדס: עבודה עם ספקים בארץ, כמו שאמרתי לכם, עוד 3,500 עובדים.
<נסים הדס: ובמסגרת החינוך לערכים שאנחנו רואים מקיימים באופן יזום מסעות לפולין של מנהלים ועובדים שלנו.
<נסים הדס: זה דומה למה שקורה במערכת הביטחון, אבל אנחנו לא מממנים כלום ולא מסבסדים כלום, הכול זה על חשבון העובד וההיעדרות שלו זה על חשבון חופש.
<נסים הדס: זה מפעל שאנחנו מקיימים אותו הרבה מאוד, אתם יכולים לראות אותי פה עם הדגל, זה דגל ישראל, זאת אשתי ופה אתם יכולים לראות את אדם.
<מישל טובאלי: זו המשלחת הראשונה שיצאה.
<נסים הדס: יש פה מנהל מפעל שאמא שלו הייתה ניצולת שואה באושוויץ והיו שם צריפים שאי אפשר להיכנס, אמרנו שאנחנו נכנסים, הוא התקשר לאמא שלו, היא הייתה בצריף הזה והזה והזה, נכנסנו לצריף.
<נסים הדס: יש צריפים שאי אפשר להיכנס באושוויץ, יש צריפים שאסור להיכנס, נכנסנו לשם, קטעים מאוד מרגשים.
<נסים הדס: יש פה אחד, עובד, שאבא שלו וסבא שלו, מנגלה שם מיין אותם לעבודה.
<נסים הדס: את אבא שלו הוא מיין לעבודה ואת סבא שלו הוא מיין לשריפה, אז אבא שלו חזר למנגלה ואמר לו 'אם הוא הולך לשריפה אני הולך לשריפה', הוא אמר לו 'בסדר, קח אותו לעבודה'.
<נסים הדס: זה חלק מהחינוך לערכים שלנו וקליטת עלייה זה ערך.
אברהם נגוסה: אתם שמסבירים לנו, באמת קליטת עלייה זו משימה לאומית ואחד הערכים של המפעל, כחברה עסקית, איך אתם משלבים את העניין של משימה לאומית, קליטת עלייה, ומצד שני החברה כחברה עסקית.
<נסים הדס: קודם כל בסוף אתה רואה שהחברה מצטיינת עסקית.
<נסים הדס: שתיים, אני חושב שבן אדם, הכול בסוף זה הרוח של האדם.
<נסים הדס: אנחנו דומים לקדוש ברוך הוא והדמיון שלנו זה ברוח, הרוח של האדם.
<נסים הדס: אם אנחנו מחברים את האנשים לחזון ולערכים הם משקיעים פה ימים ולילות כדי להצליח.
<נסים הדס: אם אני שולח עובד להודו, להדגים מערכת, והוא מהנדס בכיר וצריך להדגים את זה באיזה שהוא מקום, באיזה מדבר שיש שם 50 מעלות בצל, ואין צל, והוא עובד ואחר כך הוא הולך ומדגים את המערכת בהימליה שם, שיש מינוס 20 מעלות והוא עובד, ובסוף מביאים עבודה, זה רק בגלל שהוא מרגיש חלק מהארגון, מרגיש חלק מהחזון הזה.
<נסים הדס: כשתרמנו את המערכת ללכידה של הקארין איי אז עובדים שלנו הפעילו את המערכת למרות שאסור לאזרח להשתתף בפעילות מבצעית, כי אין ביטוח.
<נסים הדס: בסוף אתה אומר, ארגון עסקי בסוף מונע, משיג את היעדים, דרך האנשים.
<נסים הדס: אתה יכול לתת להם מוטיבציה על ידי זה שתיתן להם בונוסים ושכר, זה לא מספיק.
<נסים הדס: כשאתה נותן בונוסים זה בסדר, אנחנו לא יודעים לתת בונוסים, אבל נגיד חברה פרטית יודעת לתת, אבל זה לא מספיק, כי אתה אומר, תשמע, אני מרגיש שליחות, אני מרגיש עשייה, אני מרגיש שאני מממש את עצמי.
<נסים הדס: מנכ"לים שהיו פה, התארח פה מנכ"ל שחגג 40 שנה למינויו כמנכ"ל, זה אירוע מבחינתו בחיים שלו.
<נסים הדס: אז החיבור לערכים של החברה בסוף הופכים את ה - - - זה לא דברים שמנוגדים, אלה דברים שלדעתי, זו האמונה שלי, הם תורמים, הם בווקטור.
<נסים הדס: זה לא שאם עכשיו אני קולט עלייה אז אני מפסיד זמן ומפסיד - - - אני קולט עלייה, אני מקדיש 5%, 10% מהזמן שלי, אבל אחר כך הבחור האתיופי הזה, שאני מכיר אותו - - -
אברהם נגוסה: יוצא אתיופיה.
<נסים הדס: כן, יוצא אתיופיה, סליחה.
<נסים הדס: שהוא עובד, אני מכיר את הסיפור שלו, מכיר את אמא שלו גם.
<נסים הדס: אז הוא עובד.
<נסים הדס: כשרואים את זה עובדים אחרים הם אומרים 'ואללה, זה, אנחנו עובדים'.
<נסים הדס: זה לא רק שאתה נותן לו יחס מיוחד, זה גם רואים כולם שאתה נותן לו ואז אומרים לו 'פה זה', ובשביל זה רצים קדימה.
<נסים הדס: וכשאנחנו משקיעים בפנסיונרים, מהם לא נקבל כלום, אבל זה משדר לעובדים האחרים שכשאנחנו נגיע לפנסיה אז לא יזרקו אותנו, לכן אנחנו אוהבים את הארגון.
<מישל טובאלי: עם שאינו זוכר את עברו עתידו לוט בערפל.
<נסים הדס: יש גם צרות לעובדים, יש חלילה בעיות בריאות, יש צרות של משפחה שלהם, אנחנו שומרים על קשר כי אני יודע שכשלעובד יש בעיה בבית הוא מביא אותה לעבודה.
<נסים הדס: זה לא רק הפתרון לעובד, אתה פותר לעובד, בסדר, השקעת כסף וזמן ואנרגיה, אבל עובדים אחרים שרואים את זה הם אומרים 'אנחנו רוצים להיות חלק מהארגון, אנחנו רוצים להצליח, רוצים לתרום'.
<נסים הדס: אני אתן לך דוגמה של ראש פרויקט שהיה לו אבן דרך, אתה מקליט?
אברהם נגוסה: זה פרוטוקול של הכנסת
<דנה גורדון שושני: זה פרוטוקול, אי אפשר לעצור.
<דנה גורדון שושני: זה גם חשוף באתר הוועדה.
<נסים הדס: אז אנשים פה מרגישים שהם - - - לכן אני לא מתבייש להגיד שאנחנו חוליה במימוש החזון הציוני.
<נסים הדס: כשאני אומר שאנחנו חוליה במימוש החזון הציוני, אני מקבל עוד אחוז ברווח.
<סלביה לוי: העולים החדשים, אנחנו לא עושים להם חסד, הם ראויים, כל אחד ואחד מהאנשים פה.
<סלביה לוי: הם אנשים ראויים, אנשים שתורמים, שאנחנו מתחרים עם חברות אחרות בהעסקה שלהם.
<סלביה לוי: הם למדו, הם משכילים, הם תורמים לנו, כך שאנחנו לא עושים חסד לאף אחד.
<סלביה לוי: אולי בהתחלה, בקליטה, אבל אחר כך כבר לא.
אברהם נגוסה: אני רוצה להבין את שיתוף הפעולה ביניכם לבין משרדי הממשלה, בקידום שילובם של העולים החדשים.
אברהם נגוסה: תיכף נשמע את נציגת משרד הקליטה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע קודם, מכם, מה רמת שיתוף הפעולה של משרד הקליטה, משרד העבודה, משרד הכלכלה, יש גם תכנית מיוחדת.
<נסים הדס: דיברנו למשל עם האתיופים, יש את העמותה הזו של 'עולים ביחד'.
אברהם נגוסה: לא, זה עמותה פרטית, אני מדבר על משרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: אני אסביר את העניין, כי יש גם במסגרת של החלטת ועדת השרים בראשות ראש הממשלה, יש תכנית מיוחדת ליוצאי אתיופיה על מנת לשלב ולקדם בתעסוקה.
אברהם נגוסה: כמה אתם מודעים לזה וכמה יש שיתוף פעולה על מנת לקדם את הקהילהו בכלל העולים גם, יש משרד הקליטה, יש משרד הכלכלה.
אברהם נגוסה: אני אומר שבמשימת קליטת העלייה והחזון הציוני, האם אתם גם כחברה עסקית נעזרים, או בשיתוף פעולה עם משרדי הממשלה.
<מישל טובאלי: יש שיתוף פעולה, הוא לא מוסדר בחוק, הוא קיים.
<מישל טובאלי: אני אישית בקשר עם יותר מעשרה ארגונים, אם זה דרך משרד התעסוקה, בעיקר באשדוד.
<מישל טובאלי: אנחנו חלק מתעשייה אווירית, חלק מגיע אלינו בכלל דרך תעשייה אווירית, אנחנו גם לא יכולים ליצור קשר עם מי שאנחנו רוצים, אנחנו חברה ממשלתית, אבל קורות חיים מגיעים אלינו מכל הגורמים.
<מישל טובאלי: 'עולים ביחד' זה הארגון שאנחנו הכי בקשר איתו, אבל לא רק איתו, לפחות עשרה גורמים נוספים, בעיקר עם עיריית אשדוד אנחנו בקשר כי העירייה בקשר עם אותם גופים שאתה ציינת ובעצם אנחנו מקבלים קורות חיים, אנחנו לא עושים מזה פרוצדורה גדולה מדי.
<מישל טובאלי: אנחנו מקבלים קורות חיים, מעבירים לכל המפעלים, כמו שראיתם, יש שישה מפעלים, קוראים, מביאים אותם לפה לראיונות.
<מישל טובאלי: מי שמתאים כמובן ממשיכים איתו תהליך.
<מישל טובאלי: יש סוג של אפליה מתקנת לבני העדה האתיופית, אבל האפליה המתקנת זה בתהליך, אם יש תקנים שהם פנויים אז אנחנו ננסה לדחוף לשם, הם לא צריכים לעבור תהליך ארוך כדי לקבל את אותו תקן, אבל זה לא בא על חשבון היכולת וההשכלה ממה שצריך להיות בתפקיד.
<מישל טובאלי: בהחלט יש, כי אין לנו דרך להגיע לאנשים האלה באופן פרטי.