GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: אני לא יכול להבטיח, אבל לפחות אנחנו באים לשטח ללמוד, לראות, לשמוע, מה שאנחנו שומעים אנחנו הולכים ומתייעצים עם האנשים שיותר קובעים את המדיניות, מקבלי ההחלטות.
אברהם נגוסה: אז אני מוכן לשמוע, בלי להבטיח שאני אקיים את זה - - -
קסניה סבטלובה: בלי נדר.
אברהם נגוסה: ולקחת את הדברים האלה, אבל אני יכול להבטיח דבר אחד, מה שאתם אומרים לנו אנחנו לוקחים ומדברים עם האנשים הנכונים.
<ברוך מרזוק: אני רוצה להגיד לך משהו.
<ברוך מרזוק: אני אמרתי כמה דברים, אולי אני לא הובנתי נכון.
אברהם נגוסה: לא, אני הבנתי אותך.
<ברוך מרזוק: אני רוצה להגיד עוד פעם, יש כאן גם שלא הבינו.
<ברוך מרזוק: יש פה אנשים שנקלטו בכל מיני צורות, יכול להיות שיש פה כאלה שלמדו בעזרת סיוע כזה או סיוע אחר, אבל יש לנו גם הרבה אנשים שהם לא מלומדים, שהם נקלטו בכל מיני צורות והם בסופו של דבר קשי יום וכשהם רוצים להתקדם, קשה להם להתקדם, למה?
<ברוך מרזוק: אין להם את התקציבים, אין להם את הסיוע והם רוצים גם להתקדם.
<ברוך מרזוק: זה לא אומר שאין להם ראש, יש ראש, אבל אין יכולת.
<ברוך מרזוק: אני מדבר על הרבה כאלה שנמצאים גם אצלי, יש לי פה 42 איש, מתוכם יש לי 6 אתיופים, שתבין.
<ברוך מרזוק: הם הלכו ללמוד מעצמם, עם התקציבים שלהם.
<ברוך מרזוק: זה פגע להם בבית, פגע להם בילדים, פגע להם בבריאות, פגע להם בהרבה דברים והסיוע שאני מדבר, אם אתה, כיושב ראש ועדת הקליטה, ואתה יודע ל - - - המפעל לא עוזר בכלום, בוא נשים את הדברים על השולחן, המפעל לא מקבל שום תקציבים מהממשלה או מהמדינה או משום מקום לסייע לאנשים האלה.
<ברוך מרזוק: אם אתה יודע לעשות תכנית, ואומר, חבר'ה, הנה, מי שיכול ללמוד, מהמצב שלו שהוא נמצא פה, ולתת לו איזה שהוא סכום כספי, איזה שהוא סיוע שאני לא יודע להגיד לך מה, זה מבורך.
<ברוך מרזוק: יש פה הרבה אנשים כאלה.
<ברוך מרזוק: לכן אני אומר, זה שיש תקציבים שהם הולכים, אני לא יודע למי, ובאמת אני לא מתעסק, אבל אני מדבר איתך על מה שיש לי פה, ופה אנשים לא מקבלים כלום.
<ברוך מרזוק: לכן אני מפנה את הבעיה אליך, אם אתה יודע להביא, לאנשים שכבר נמצאים פה, אבל קשה להם להתרומם, אם אתה יודע לעזור להם.
<ברוך מרזוק: זהו, סיימתי.
אברהם נגוסה: אני הבנתי ואני יכול להגיד לך שלא סתם שאלתי את השאלה, אני קיבלתי את התמונה ואני ידעתי וחיזקת גם עכשיו, אז אני מודה לך.
<סלביה לוי: אני יכולה להוסיף משהו על דבריו?
<סלביה לוי: אני חושבת שמה שחשוב זה שכשעולה חדש נקלט במקום עבודה, תכנית שתלווה אותו ותראה מה אפשר לעזור לו בהתפתחות המקצועית שלו כדי שיוכל להשתלב ולהתקדם ולהצליח ואפילו לעלות בשכבות הניהול.
<סלביה לוי: זה משהו שאני חושבת שאתם יכולים לעשות וזו תכנית שלא קיימת.
<סלביה לוי: הוא נקלט, עכשיו יש כאלה שיש להם את העוצמות להרים את עצמם ויש כאלה שצריכים את הליווי וזה משהו שאתם יכולים לעזור.
אברהם נגוסה: אז מה שאני יכול להגיד לכם בשלב הזה, יש גוף שמרכז את התכנית הזו והוא מפקח על יישומה ולכן אני יכול לדבר עם הצוות ולהגיד להם שהם יבואו, יפגשו אתכם, ילמדו מכם, אם יש דברים ספציפיים שאתם יכולים להציג להם, אם הם יכולים לקיים את זה או לענות על הדרישות האלה לפי התכנית הקיימת.
אברהם נגוסה: אני אדבר עם הצוות שמרכז את התכנית הזו שאני אמרתי, זה ועדת שרים מיוחדת בראשות ראש הממשלה, יש צוות שהוקם לפיקוח או מעקב יישום התכנית הזו.
אברהם נגוסה: אני יכול להגיד ולדבר איתם ולהיות בקשר איתכם ולבדוק מה הם יכולים לעשות כדי לקדם את הביצוע של התכנית פה לקדם את העובדים, בלימודים, בקורסים, בהכשרות ובדברים האלה.
אברהם נגוסה: זה מה שאני יכול לומר.
אברהם נגוסה: למי שבהגדרה, כמו שאמרתי, פחות מ-10 שנים עולים בכלל ופחות מ-15 שנים ליוצאי אתיופיה, אז הכתובת היא במשרד הקליטה.
<קלאודיה כץ: אפשר לקבל הכשרה אצלנו עד 10 שנים, עד 7,000 שקל, התכנית נקראת שדרוג במקום העבודה, ואוצ'ר, הלשכה נמצאת פה במרכז העיר.
<קלאודיה כץ: בבקשה, ישמחו לקבל אתכם.
<מישל טובאלי: במהלך חודש ינואר אנחנו רוצים לקיים באלתא מה שנקרא שולחן עגול כדי להבין את כל הבעיות שיש בקליטה וכל מה שדובר כרגע.
<מישל טובאלי: אנחנו נזמין אתכם.
<קלאודיה כץ: השולחן העגול של האזור ייערך אצלכם?
<מישל טובאלי: אנחנו נזמין אתכם, נקבל מדנה את הפרטים במשרד ראש הממשלה, נזמין את כולם לפה ונפתח את זה.
<מישל טובאלי: בוודאי.
אברהם נגוסה: אני מסכם את הדיון, תודה רבה לכל המשתתפים.
אברהם נגוסה: אנחנו מאוד מודים למנכ"ל ולכל הצוות, למישל כמובן, המקשרת בינינו, בין המפעל לבין הכנסת, ועל ההשתתפות שלה גם בדיונים, גם אדם השתתף, תודה.
אברהם נגוסה: בשלב הזה אנחנו נעלנו את הישיבה, הישיבה נעולה.
אברהם נגוסה: התכנסנו לדון באפלייתם של עולים שעלו לישראל מתוקף חוק השבות ומוגדרים במרשם האוכלוסין כבעלי לאום רוסי ובעלי דת נוצרית.
אברהם נגוסה: הצעות לדיון מהיר של חבר הכנסת יואל רזבוזוב, חברת הכנסת יוליה מלינובסקי וחברת הכנסת טלי פלוסקוב.
אברהם נגוסה: לאחרונה פורסם מקרה אחד המעורר חשש שקיימים נוספים לכאורה בהם נציגי רשות האוכלוסין מילאו בתמצית הרישום לעולים מברית המועצות לשעבר בסעיף הלאום "רוסי" ובסעיף הדת "נוצרי".
אברהם נגוסה: המקרה שפורסם בתקשורת מתאר את המקרה שקרה לליאוניד וינשטיין, שעלה ארצה בגיל 4.5 על פי חוק השבות, גדל בארץ, שירת בצה"ל כקצין רפואה.
אברהם נגוסה: חי כיהודי לכל דבר ומעולם לא ביצע המרת דת או מנהג נוצרי.
אברהם נגוסה: כשרצה להינשא הוציא ממשרד הפנים תמצית רישום וגילה פרטים אלה שזעזעו אותו, הוא לצערו גילה את כל מה שרשום שם.
אברהם נגוסה: גם אם מקרה זה שהביא לקיום הדיון בא על פתרונו, בכוונתנו לגבש מסקנות, להניח אותן על שולחן הכנסת בתום הדיון.
אברהם נגוסה: יוזמי הדיון חבריי חברי הכנסת יציגו את הנושא ולאחר מכן נפנה למשרד הפנים, ראש רשות האוכלוסין וההגירה.
אברהם נגוסה: לאחר מכן גם נשמע נציגים שיכולים להעלות עוד מקרים.
אברהם נגוסה: מצטרף אלינו חבר הכנסת דב חנין.
יואל רזבוזוב: בוקר טוב חבריי חברי הכנסת, אורחים נכבדים.
יואל רזבוזוב: אנחנו נחשפנו למקרה מאותו בחור שכתב פוסט בפייסבוק ואז הבנו שהתופעה היא רחבה, שבתמצית רישום שלו רשום שהוא בלאום רוסי ובדת רשום שהוא נוצרי.
יואל רזבוזוב: שגם זה לא נכון וגם זה לא נכון.
יואל רזבוזוב: עצוב לנו שבאמת בחדרי חדרים במדינת ישראל זה מה שחושבים על אותם עולים שעלו מתוקף חוק השבות וכמובן שלדבר הזה גם יש השלכות לחיים שלהם בשלבים מאוחרים יותר.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי, אותו אדם כאב לו מאוד וכשהתחלנו לראות את גודל התופעה ויש בינינו הרבה חברים שכולם נמצאים באותו מצב, ופשוט נדהמנו.
יואל רזבוזוב: קודם כל זה חוסר הבנה טוטאלי איך אפשר לקרוא לאדם בדת לרשום לו 'נוצרי' כשקודם כל רובם של האנשים היו אתאיסטים.
יואל רזבוזוב: אותו בחור בכלל אם אני זוכר נכון, עלה מאוזבקיסטן שדווקא שם הדת בכלל,
יוליה מלינובסקי: לא, זו מדינה מוסלמית שספק אם הייתה שם כנסיה אחת.
יואל רזבוזוב: מדינה מוסלמית ודווקא לו רשמו שהוא נוצרי, זו פשוט בורות וחוסר הבנה, זו טעות מאוד חמורה וכמובן שיש לטעות הזאת השלכות כי בדת הבנאדם בחיים לא היה נוצרי, לא התנצר ולא חשב אפילו להתנצר.
יואל רזבוזוב: כמובן יש לנו עשרות אלפים אם לא מאות אלפים כאלה שנמצאים באותו מצב.
יואל רזבוזוב: הדבר השני זה הלאום.
יואל רזבוזוב: איך אנחנו מדברים על לאום של אנשים שעלו לכאן בגיל צעיר, חלקם כבר נולדו בארץ, אמא שלהם לא יהודייה על פי ההלכה אוטומטית נרשם להם הלאום של ארץ המוצא, אם זה ברית המועצות לשעבר אז לכולם אוטומטית רשמו לאום רוסי.
יואל רזבוזוב: אנשים כמו שהבנתי, חלקם נולדו בארץ 'לא דרכנו ברוסיה, לא נדרוך שם.
יואל רזבוזוב: איך אנחנו יכולים להיקרא במדינת ישראל רוסי, זה הלאום שלנו?
יואל רזבוזוב: ' לחלק אחרי פירוק ברית המועצות הבנתי שכתוב 'בלארוסי' לא רק ברית המועצות, ארגנטינאים וכולי, היו לא מעט פסקי דין.
יואל רזבוזוב: אני חושב שהמצב הוא חמור ובאמת עצוב לנו שזה מה שחושבים בחדרי החדרים ואנחנו חייבים לתקן את המצב הזה כי יש לו השלכות כי כמו שאמרתי זה ימשיך דורות קדימה, אותו אדם שההורים שלו, שאמא שלו לא הייתה יהודייה על פי ההלכה הוא זכאי חוק השבות, עלה לכאן, יכול להיות 3/4 יהודי - --
אברהם נגוסה: האמא שלו יהודייה?
יואל רזבוזוב: אמא שלו לא יהודייה.
יואל רזבוזוב: אבל האבא יהודי, זכאי חוק השבות.
אברהם נגוסה: אמא יהודייה?
יואל רזבוזוב: אמא לא יהודייה.
יואל רזבוזוב: אתה יכול להיות 3/4 יהודי, האמא יכולה להיות חצי יהודייה, רק על פי האבא, זאת אומרת שעל פי ההלכה אתה כבר לא תיחשב יהודי, ואז לך ולילדים שלך ולנכדים שלך יהיה כתוב כנראה בלאום 'רוסי' 'אוקראיני' לא משנה איזה לאום של ארץ המוצא, ובדת כמובן נוצרי.
יואל רזבוזוב: אני חושב שאנחנו חייבים לתקן, יש כאן לא מעט הצעות, אחת ההצעות שלי, הצעת החוק שלי בחוק מרשם האוכלוסין בסעיף 'לאום' לרשום אזרח ישראלי מחוק האזרחות פשוט לרשום בלאום 'ישראלי'.
יואל רזבוזוב: היום יש לאום 'יהודי' להוסיף אדם שבאמת מרגיש זיקה, שירת כאן בצבא, משלם מיסים, הוא יכול להחשיב את עצמו כישראלי לכל דבר ואני לא רואה שום, - - - שהמדינה לא תרשום אותו כך, אני מבין שזו אמירה גדולה ואני כבר לא מעט ישבתי עם משפטנים וניהלתי לא מעט שיחות אבל כאן אנחנו בכנסת ישראל נמצאים כדי לשנות סדרי עולם, הגיע הזמן שנשנה סדרי עולם ושאותם האנשים שבאמת מגיע להם יירשמו כישראלים במרשם האוכלוסין בתמצית רישום וגם הילדים שלהם וכך יהיה המשך, כי לא מקובל עלינו שהם יירשמו על פי ארץ המוצא.
אברהם נגוסה: אני רוצה שהמקרה הזה יהיה המקרה שיכול לכוון אותנו בדיון לכן אני רוצה לשאול כמה דברים שיהיו ברורים.
אברהם נגוסה: אני מבין שהוא זכאי לחוק השבות, הוא על פי חוק השבות אבל אמא שלו לא הייתה יהודייה על פי ההלכה.
אברהם נגוסה: דבר שני, העניין של הרישום של הפרשה של שושנה, כל הסיפור, ואז החליטו לא לרשום בתעודת זהות לאום, היום שמים נקודות.
יואל רזבוזוב: לא, זה תמצית רישום, זה מה שנמצא במשרד הפנים.
יוליה מלינובסקי: תודה רבה אדוני היושב ראש.
יוליה מלינובסקי: כשהסיפור הזה התפרסם זה נגע בי כי למשל אני נולדתי לאמא יהודייה ואבא רוסי.
יוליה מלינובסקי: אם המצב היה הפוך, הייתי רשומה לא יהודייה אלא רוסיה, ולא יהודייה אלא נוצרייה.
יוליה מלינובסקי: לי היה מזל שנולדתי איך שנולדתי אבל הכל יכול להתהפך בחיים אז היה לי נורא מעניין איך זה קורה והתחלתי לחקור את הנושא.
יוליה מלינובסקי: ליאוניד שהוא לקח תמצית רישום הזאת, פנה אלינו ואנחנו פנינו אליו והוא הלך לבירור במשרד הפנים.
יוליה מלינובסקי: ישבה שם מנהלת לשכה ואמרה לו 'תוכיח לנו שאתה לא'.
יוליה מלינובסקי: זאת אומרת לא אזרח, לא הרשויות חייבות לאזרח, להוכיח שמה שהם רשמו זה מה שיש, אלא אתה האזרח תוכיח לנו שאתה לא נוצרי.
יוליה מלינובסקי: איך אפשר להוכיח דבר כזה?
יוליה מלינובסקי: 'תביא לנו מסמכי מקור שאתה לא.' הגישה הזאת לא מקובלת.
יוליה מלינובסקי: אתם משרתים את האזרח.
יוליה מלינובסקי: אתם הפקידים ברשות האוכלוסין וההגירה, אתם נותנים שירות לאזרח.
יוליה מלינובסקי: ואם אתם באים בקביעה זאת או אחרת, אתם חייבים להוכיח שזה הנכון.
יוליה מלינובסקי: אחרי שהוא היה שם, פניתי שוב פעם.
יוליה מלינובסקי: כי הטענה הייתה שאמא שלו בשנות התשעים כשעלתה לארץ יחד עם האבא אסיר ציון מאוזבקיסטן, כתבה שהיא נוצרייה.
יוליה מלינובסקי: אז אם היא כתבה שהיא נוצרייה תוכיחו איפה כתוב שהיא נוצרייה.
יוליה מלינובסקי: יתרה מזה, על פי נהלי רשות האוכלוסין וההגירה, ולצערי או לשמחתי כבר הפכתי למומחית לנהלים שלהם, וכתוב בנוהל מס' כך וכך בסעיף כך וכך, ונכון, פניתי אליכם במכתב על זה, שאפילו אם האמא כתבה שהיא נוצרייה זה לא אומר שהבן נוצרי.
יוליה מלינובסקי: אין קשר.
יוליה מלינובסקי: עם נוצרות לא נולדים, נוצרות מקבלים.
יוליה מלינובסקי: זה לא כמו ביהדות.
יוליה מלינובסקי: ופה הייתה טענה שאמא כתבה כביכול, לכאורה שהיא נוצרייה, גם הבן נוצרי.
יוליה מלינובסקי: גם הבן השני נוצרי.
יוליה מלינובסקי: לא נכון.
יוליה מלינובסקי: אם נכון, תוכיחו שאמא כתבה את זה.
יוליה מלינובסקי: אתם לא יכולים לשלוח את האזרח להוכיח שאין לו אחות.
יוליה מלינובסקי: אתם הרשות, אתם הממשלה, אתם הסמכות.
יוליה מלינובסקי: תוכיחו הפוך, נטל ההוכחה עליכם פי שבע מהאזרח.
יוליה מלינובסקי: כך זה גם מהפסיקה.
יוליה מלינובסקי: אחרי שכבר פניתי שוב פעם עם מספר נוהל ומספר סעיף וכולי, חבר'ה, משהו לא עובד, זימנו אותו שוב לבירור.
יוליה מלינובסקי: וכבר כן, הודו והתוודו שהייתה טעות ושינו - - -
אברהם נגוסה: מה זה הטעות, האמא לא נוצרייה?
יוליה מלינובסקי: מתברר שלא אמא ולא אחות ולא אף אחד.
אברהם נגוסה: אז למה רשמו את זה אם לא?
יוליה מלינובסקי: דקה אדוני היושב ראש.
אברהם נגוסה: תסבירי לנו גם איך פתרת.
יוליה מלינובסקי: דקה.
יוליה מלינובסקי: אז כשזימנו אותו שוב פעם לבירור נוסף אחרי כל ההתכתבויות שלנו והפניות שלנו, ואז התברר שהוא גם לא רוסי וגם לא נוצרי וגם לו שינו וגם לאמא שלו שינו וגם לאח שלו שינו.
יוליה מלינובסקי: הם כבר לא רוסים ולא נוצרים.
יוליה מלינובסקי: הם חסרי לאום וחסרי דת.
יוליה מלינובסקי: התברר אדוני היושב ראש, שכנראה הרשות לא יכלה להוכיח שאמא מתי שהוא שם בשנות התשעים חתמה על זה שהיא נוצרייה, גם על פי נוהל שלהם זה לא תופס לגבי ילדים.
יוליה מלינובסקי: אגב, שהוא פנה בפעם הראשונה הפקידה אמרה לו 'אתה חתמת לנו שאתה נוצרי'.
יוליה מלינובסקי: הוא היה בן 4.5 הוא לא יכול היה לחתום על דבר כזה.
יוליה מלינובסקי: הגישה היא כוחנית.
יוליה מלינובסקי: אתם חייבים לעשות בדק בית איך אתם, הנציגים שלכם בלשכות מדברים עם אנשים.
יוליה מלינובסקי: זו לא גישה, זו לא צורת דיבור.
יוליה מלינובסקי: תוכיח לנו, תביא לנו, מי אתה, אתה חתמת לנו בגיל 4.5 שאתה נוצרי.
יוליה מלינובסקי: יש הגיון בריא מאחורי כל הדבר הזה.
יוליה מלינובסקי: התברר אדוני היושב ראש, במקרה זה, ואני הגשתי שאילתה לשר הפנים וקיבלתי תשובה מסגן שר הפנים במליאה לפני כמה ימים אני וחבר הכנסת רזבוזוב שזה היה טעות סופר.
יוליה מלינובסקי: אבל כשהוא פנה לשם בפעם הראשונה ושאל איך אפשר לשנות אמרו לו 'רק דרך פסק דין הצהרתי של בית משפט לענייני משפחה'.
יוליה מלינובסקי: זה הליך ארוך, זה הרבה כסף, זה סתם טרטור שאתה לא צריך את זה.
יוליה מלינובסקי: אף אחד לא אמר לו על האופציה שיכול להיות שזה טעות סופר.
יוליה מלינובסקי: זאת אומרת אם לא הלחץ שלנו, הלחץ של הכנסת, של הוועדה, שלי, של חבריי חברי הכנסת, הרשויות לא היו מודים בכך.
יוליה מלינובסקי: אבל מה התברר עוד אדוני היושב ראש?
יוליה מלינובסקי: שהרשויות מבינים שזה לא מקרה בודד.
יוליה מלינובסקי: הם כבר כתבו לי בתשובה שכנראה שיש הרבה טעויות סופר כאלה שמסתובבות ברחבי הארץ, אבל הם פשוט לא יודעים על כך.
יוליה מלינובסקי: ועוד משהו, אני מחזיקה בידי שלושה תמציות רישום של אותו ליאוניד וכל אחד מהם שונה לחלוטין.
יוליה מלינובסקי: אחד שהוא קיבל ב-2014, הוא כתוב רוסי ולא נוצרי.
יוליה מלינובסקי: אחר כך 14.12.17 הוא כתוב רוסי ונוצרי, והאחרון שהוא כבר כתוב לא זה ולא זה.
אברהם נגוסה: אחרי ההתערבות שלכם.
יוליה מלינובסקי: אחרי ההתערבות.
יוליה מלינובסקי: האחרון האמיתי כבר.
אברהם נגוסה: אז מה כתבו?
יוליה מלינובסקי: שהוא חסר דת וחסר לאום.
יוליה מלינובסקי: ב שני הסעיפים האלה הוא לא רוסי.
יוליה מלינובסקי: כי מה זה לאום רוסי?
יוליה מלינובסקי: לאום רוסי זה שהוא שייך ללאום רוסי מקדם פה בארץ, אפרופו מילון ומה זה לאום, מקדם פה בארץ שאיפות פוליטיות ומדיניות של העם הרוסי, שנבין את עומק ה- - - שנבין את ההשלכות.
יוליה מלינובסקי: כי מי שרשום כרוסי בלאום, זאת אומרת שבנאדם מקדם פה בארץ שאיפות פוליטיות, מדיניות של העם הרוסי או עם אחר פה בארץ.
יוליה מלינובסקי: זו משמעות הדבר.
יוליה מלינובסקי: אנחנו חשבנו שאין לזה השלכות, בגדול מה אכפת לך איך אתה רשום?
יוליה מלינובסקי: מתברר שכן יש.
יוליה מלינובסקי: הוא לאחרונה היה חותם אבטלה.
יוליה מלינובסקי: אני כל הזמן הייתי איתו בקשר זה כבר הפך להיות אישי.
יוליה מלינובסקי: הוא פנה אלי ואמר לי 'יוליה ניכו לי עכשיו יומיים בדצמבר מהאבטלה על חג המולד'.
יוליה מלינובסקי: למה?
יוליה מלינובסקי: כי הוא רשום כנוצרי.
יוליה מלינובסקי: הוא נוצרי אז כביכול חג המולד זה מהחגים שלו.
אברהם נגוסה: אבל הוא היה בעבודה, לא?
יוליה מלינובסקי: לא, הוא עכשיו באבטלה.
אברהם נגוסה: בגלל ש- - - להוכיח אם היה בעבודה או לא היה בעבודה מנכים לו אוטומטית?
יוליה מלינובסקי: לא, הבנאדם חותם אבטלה.
יוליה מלינובסקי: הוא היה מובטל.
יוליה מלינובסקי: הוא חותם אבטלה, הכל פה קורה תוך כדי.
יוליה מלינובסקי: מובטל, חותם אבטלה, אמור לקבל בחודש 26 ימים דמי אבטלה.
יוליה מלינובסקי: מגלה שקיבל 26.
יוליה מלינובסקי: למה הוא שואל, שכותב, בחור מושכל, ללשכת התעסוקה, מה עונים לו? 'בגלל שאתה רשום כנוצרי אנחנו מנכים לך יומיים על חג המולד כי זה הימים של החגים של העם הנוצרי.
יוליה מלינובסקי: שאנחנו ניכנס לפרופורציות ונבין שלכל העסק הזה יש השלכות ואנחנו אפילו לא מודעים להשלכות.
יוליה מלינובסקי: שוב פעם התערבתי, הבנתי שהייתה שם בעיית סינכרון בין מחשבי רשות האוכלוסין וההגירה - - -
אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול מבחינה עובדתית.
אברהם נגוסה: אמרת לנו שהכל תוקן ועכשיו הוא רשום כחסר דת.
אברהם נגוסה: אז איך הורידו לו - - -
יוליה מלינובסקי: התברר שיש איזו שהיא בעיה בין המחשבים של רשות האוכלוסין ומחשבים של לשכת התעסוקה שהם לא מדברים ביניהם און ליין.
יוליה מלינובסקי: התערבנו, עירבתי את סגן שר הפנים כי הוא ראה את זה כבר כמשהו אישי, משולם נהרי, כי כבר כולנו מכירים את השם הזה ליאוניד וינשטיין, ובהתערבות של ראש הלשכה של סגן השר פתרנו את הבעיה.
יוליה מלינובסקי: אבל אני מנסה להגיד משהו אחר.
יוליה מלינובסקי: אם אנחנו חושבים שברמה הפרקטית, יום יום, זה לא משנה איך אתה רשום, מתברר שכן.
יוליה מלינובסקי: אפילו לא העליתי על דעתי שזה המצב.
יוליה מלינובסקי: כאן אני רוצה לסכם ברשותך את הדברים שלי.
יוליה מלינובסקי: וגם כן עוד משהו, תראה את האבסורד, באמת מה שאמר יואל רזבוזוב.
יוליה מלינובסקי: איזו בורות.
יוליה מלינובסקי: כל מי שבא מברית המועצות לשעבר, כשזה היה ברית המועצות לשעבר, 15 מדינות, כולם רשומים כרוסי.
יוליה מלינובסקי: איזו בורות זה.
יוליה מלינובסקי: 15 מדינות.
יוליה מלינובסקי: מי שבא מלטביה ומאוזבקיסטן, כולם רשומים כרוסי.
יוליה מלינובסקי: ואני יודעת שעכשיו לכבוד המקרה הזה - - -
אברהם נגוסה: בלי לבדוק בצורה פרטנית?
אברהם נגוסה: אצלנו גם רשומים אתיופים, אבל לפי בדיקה של פרטים.
יוליה מלינובסקי: עכשיו לכבוד המקרה הזה, ואחרי 27 שנות עליה הגיע הזמן, אני יודעת שהמטה של רשות האוכלוסין וההגירה בירושלים התחיל לבדוק את הנושא כדי לגבש נהלים.
יוליה מלינובסקי: הגיע הזמן, מה שנקרא בוקר טוב אליהו, אחרי 27 שנה פתאום הבנתם שיש לכם בעיה.
יוליה מלינובסקי: הייתם צריכים לעשות את זה מזמן.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת יוליה, אני רוצה שתחזרי על זה.
אברהם נגוסה: את אומרת שכל מי שעולה מברית המועצות לשעבר רושמים לו אוטומטית - - -
יוליה מלינובסקי: אם הוא לא יהודי רושמים לו רוסי וכנראה נוצרי, לא יודעת איך זה קורה לכם.
<קריאה: נסביר.
יוליה מלינובסקי: אז תסבירו.
יוליה מלינובסקי: כי לפחות אלה התשובות שאני קיבלתי מכם.
יוליה מלינובסקי: שורה תחתונה אדוני היושב ראש, המסמך הזה תמצית רישום, בדרך כלל אנחנו לא צריכים אותו.
יוליה מלינובסקי: אנחנו צריכים אותו רק במקרים מסוימים.
יוליה מלינובסקי: וסביר להניח שהיום בארץ מסתובבים הרבה הרבה אנשים עולים חדשים לשעבר, שהם אפילו לא יודעים שהם בגדר של טעות סופר, כשהם רשומים כרוסים או אוזבקים או משהו, ונוצרים או משהו אחר, וגם כן תבינו, 70 שנה בברית המועצות לא הייתה דת.
יוליה מלינובסקי: לרשום על אדם שבא משם בגלל שזו מדינה נוצרית שהוא נוצרי, זה גם כן לא עובד ככה.
יוליה מלינובסקי: במיוחד במקרה זה שבכלל באו מאוזבקיסטן שזו מדינה מוסלמית שלא הייתה שם כנסיה אחת.
יוליה מלינובסקי: הגיע הזמן אחרי 27 שנה קצת להיכנס להיסטוריה ולגיאוגרפיה ולהבין מה היה שם כדי לסדר את העניינים.
יוליה מלינובסקי: וזה פוגע.
יוליה מלינובסקי: זה פשוט פוגע ברמה אנושית.
יוליה מלינובסקי: אני לא רוסיה ולא נוצרייה, יכול להיות שאני ממשפחה מעורבת, אבל זה שנות אור מלהיות רוסי כדי לדאוג פה לאינטרסים של העם הרוסי ולהיות נוצרייה שאני בכלל לא יודעת איך זה נראה.
יואל רזבוזוב: תיקון.
יואל רזבוזוב: זה לא הרבה אנשים אלא רובם.
יואל רזבוזוב: שרשומים - - -
יוליה מלינובסקי: רובם.
יוליה מלינובסקי: שהם אפילו לא יודעים.
יוליה מלינובסקי: גם עוד דבר אחרון, התשובות שבדרך כלל 'לך לבית משפט תוציא פסק דין הצהרתי שאתה לא'.
יוליה מלינובסקי: הבנאדם פשוט לא יודע איך לעשות את זה.
יוליה מלינובסקי: והתברר שיש דרך אחרת, להודות, למרות שזה לא נעים, שהייתה טעות סופר.
יוליה מלינובסקי: שכאשר באמת היה את גל העלייה הגדול הפקידות לא ידעה איך להתמודד וזה היה משהו תוך כדי ורשמו איך שרשמו בלי לחשוב על זה פעמיים.
יוליה מלינובסקי: יכול להיות שלא בושה להודות בטעות.
יוליה מלינובסקי: בקיצור, זה צריך להשתנות.
דב חנין: תודה לך אדוני היושב ראש.
דב חנין: אני רוצה להביע הערכה לחברי הכנסת רזבוזוב ומלינובסקי שיזמו את הדיון החשוב הזה ולומר כמה מילים ברמה העקרונית ואחר כך גם להציע כמה דברים מעשיים.
דב חנין: קודם כל ברמה העקרונית אני חושב שלא צריך להסביר הרבה כמה לרישום כזה במדינת ישראל יש השלכות מעשיות.
דב חנין: חברת הכנסת מלינובסקי הביאה דוגמה אחת, אבל אפשר לתת דוגמאות אין ספור.
דב חנין: זה ברור לגמרי שכאשר מישהו רשום רישום לאום כזה או אחר במרשם האוכלוסין במשרד הפנים, לדבר הזה יש השלכות מעשיו תעל החיים שלו במגוון מאוד גדול של תחומים.
דב חנין: את הזכרת, חברת הכנסת מלינובסקי, את המשפחה שלך, אני יכול להגיד כאן בחדר הזה, גם יו"ר הכנסת אביו למשל הוא כומר.
דב חנין: כומר נוצרי.
דב חנין: האם מישהו יעלה על דעתו לרשום את יולי אדלשטיין במרשם האוכלוסין שלו כנוצרי?
דב חנין: זה לא מתקבל על הדעת, זה לא הגיוני.
יוליה מלינובסקי: האמא שלו יהודייה - - -
דב חנין: אמא שלו יהודייה, מבחינה הלכתית הוא יהודי, אין ספק.
דב חנין: אבל אבא שלו הוא נוצרי ויש לו יחסים מצויינים עם האבא שלו כמו שצריך, צריכים להיות יחסים בתוך המשפחה.
דב חנין: אז מה, מישהו יכול להחליט - - -
יוליה מלינובסקי: אם זה היה הפוך אתה קולט מה היה קורה?
דב חנין: אם זה היה הפוך הוא היה רשום כרוסי וכנוצרי.
דב חנין: אז קודם כל צריך לומר שלרישומים האלה יש ה שלכות מאוד מעשיות בחיים של אנשים ולכן אנחנו עוסקים בשאלה שהיא מאוד מאוד משמעותית, והשאלה הזאת היא שאלה רחבה.
דב חנין: אנחנו מדברים על אזרחים רבים במדינת ישראל שנתקלים במחסום הרישום הזה.
דב חנין: יש פה להפריד בין שני סוגי הרישום.
דב חנין: קודם כל ברישום הדת, אדוני היושב ראש, אני חושב שהוועדה צריכה לקבל החלטה מאוד ברורה שדת זה עניין של הגדרה עצמית.
דב חנין: אי אפשר להחליט על אדם שהוא נוצרי שהוא בכלל לא יודע על זה.
רחל עזריה: אם הוא זכאי חוק השבות.
דב חנין: לא, בכלל.
רחל עזריה: אני אומרת, לא כל אדם בעולם יכול לבוא למדינת ישראל ולהירשם כיהודי אם הוא לא יהודי.
רחל עזריה: אם הוא זכאי חוק השבות - - -
דב חנין: אני אפילו לא בעניין של לרשום אותו כיהודי.
אברהם נגוסה: הגעת מאוחר אז אני רוצה להסביר לך את המקרה.
רחל עזריה: ברור לי.
אברהם נגוסה: הוא עלה לפי חוק השבות.
אברהם נגוסה: אמא שלו לא יהודייה.
רחל עזריה: אני פשוט מדייקת את הדברים שדב אמר.
דב חנין: אני אומר את זה ברמה העקרונית.
דב חנין: בשאלה של דת, גם אם מדובר בזכאי חוק השבות וגם אם מישהו שאיננו זכאי לחוק השבות ואיך שהוא רשום, כל אדם במדינת ישראל, אי אפשר להגדיר לו את הדת שלו ללא הסכמתו.
דב חנין: זו צריכה להיות הקביעה העקרונית.
דב חנין: אי אפשר להגיד על אדם שהוא נוצרי אם הוא לא חושב את עצמו נוצרי.
דב חנין: גם אם נניח, בוא ניתן כדוגמה, יש גם נישואין בין מוסלמים ונוצרים.
דב חנין: קיים במדינת ישראל.
דב חנין: אי אפשר להחליט על אדם שהוא מוסלמי או נוצרי אם הוא לא הגדיר את עצמו ככזה.
דב חנין: אז אני אומר, בשאלת הדעת, המבחן צריך להיות המבחן של ההגדרה העצמית.
דב חנין: בשאלת הלאום אני מצטרף להצעתו של חבר הכנסת רזבוזוב.
דב חנין: הגיע הזמן לייצר את הפתרון ההגיוני והסביר שאנשים יוכלו להירשם בתעודות שלהם וקודם כל במרשם כישראלים, זה פתרון נכון, זה פתרון שמאפשר לאנשים להיות חלק מהחברה כאן ולא משדר אליהם איזו שהיא אמירה שהם לא שייכים כי הם בעצם רוסים או אני לא יודע מה, או בני עמים אחרים שאין להם שום קשר אמיתי לאותם עמים.
דב חנין: אגב, מודל כזה ננקט בעולם, למשל ביוגוסלביה לשעבר היה אפשרות לאנשים להירשם לא רק כקרואטי או כסרבי או כבוסני או כמונטנגרי, הייתה אפשרות להירשם כיוגוסלבי.
דב חנין: דרך אגב, אמרו אז שהראשונים שנרשמים כיוגוסלביים הם יהודים ביוגוסלביה.
דב חנין: אבל הפתרון הזה ננקט והוא פתרון סביר והגיוני וצריך לנקוט אותו גם בארץ והוא פתרון להמון המון אנשים.
דב חנין: אני רוצה לומר לכם עמיתי חברי הכנסת, אנחנו לא יכולים לבוא פה בטענות על הפקידות.
דב חנין: הפקידות בסופו של דבר מיישמת איזו שהיא מדיניות, איזו שהיא מטריצה של הוראות.
דב חנין: אנחנו צריכים לייצר הוראות שהן יותר סבירות, יותר אנושיות ובעיקר פותרות בעיות.
דב חנין: הפתרון הזה של חבר הכנסת רזבוזוב שאני מציע שהוועדה תאמץ אותו כפניה למשרדי הממשלה, יש בו גם יתרון נוסף מאוד גדול.
דב חנין: אנחנו הרי רוצים לייצר פתרונות לאנשים היום ומחר ומחרתיים.
דב חנין: אם אנחנו ניכנס לוויכוח אין סופי, עוד פעם נחזור על המשבצת הזאת של מי הוא יהודי, לא נצא מזה.
דב חנין: אז אולי אנחנו נהיה בסוף מאוד צודקים אבל לא נייצר פתרונות לבני אדם ולכן הרישום הזה כישראלים הוא פתרון אפשרי, אפשר ליישם אותו בזמן קצר והוא חותך לנו המון המון קשרים גורדים מיותרים.
אברהם נגוסה: מה שאת מציע, שבלאום יירשם 'ישראלי'?
דב חנין: למי שמבקש.
אברהם נגוסה: ובדת הוא יגדיר את עצמו ולפי הגדרתו יירשם.
יואל רזבוזוב: לא נוגעים בדת.
יואל רזבוזוב: אם היום זה מקף, אבל לא נוצרי בכל מקרה, שיהיה מקף, או שורת רווח.
יואל רזבוזוב: אנחנו לא נוגעים בדת.
יואל רזבוזוב: בלאום יש לנו היום לאום יהודי אבל אי אפשר לרשום לאום של ארץ המוצא, כמו רוסי, אוקראיני, צרפתי.
יואל רזבוזוב: לאום ישראלי.
יואל רזבוזוב: אני חושב שזו הגדרה חדשה.
יואל רזבוזוב: זה תיקון חוק.
אברהם נגוסה: אז אנחנו צריכים לקדם את התיקון.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת רחל עזריה בבקשה.
רחל עזריה: אני אתנצל מראש שאני צריכה לצאת לוועדת כספים.
רחל עזריה: כבר מתחילים להאיץ בי.
רחל עזריה: קודם כל אני שמחה בדיון הזה, אני חושבת שזו פעם ראשונה, אני נוטה להגיע לדיונים כאלה, אין רוב ליוצאי ברית המועצות לשעבר.
רחל עזריה: פעם ראשונה שאני בדיון כזה.
רחל עזריה: אנחנו שלושה לא ושניים כן.
רחל עזריה: זה כבר יפה.
דב חנין: זה בעיקר מעיד שאפילו מי שאיננו יוצא ברית המועצות רואה כל כך הרבה מקרים מסביב של הבעיות האלה.
דב חנין: כולם רואים את זה כל יום.
אברהם נגוסה: אתה חושב שאין בעיות גם ליוצאי אתיופיה?
רחל עזריה: אל תדאג, כשאתה תעשה דיון נדאג שלא תהיה במיעוט.
רחל עזריה: אני חושבת שזה גם סוג של ערבות הדדית ואני מאוד שמחה על הדיון הזה, אני חושבת שהוא מאוד חשוב.
רחל עזריה: יש לנו פער בין התפיסה ההלכתית לבין חוק השבות.
רחל עזריה: כשחוקקו את חוק השבות ידעו שיש את הפער הזה והשאלה היא מה קורה עם כל מי שנמצא בתפר.
רחל עזריה: אני אספר לכם על סיפור שאני נתקלתי בו, מישהי שהכרתי מהלימודים, יום אחד היא התחילה לבוא עם בגדים ארוכים וחצאיות ושאלתי אותה מה קרה היא אמרה שהיא עוברת גיור.
רחל עזריה: שאלתי אותה למה היא צריכה לעבור גיור, אז היא סיפרה את הסיפור הבא: אמא שלה גדלה בבית נוצרי, תמיד אמרו לה 'רק לא יהודים רק לא יהודים', נסעה ללמוד במוסקבה באוניברסיטה, התאהבה ביהודי, חזרה הביתה נורא התפדחה להגיד להורים שלה, ואז היא אמרה להורים שלה שהיא התאהבה ביהודי ואז הם צחקו ואמרו 'זה לא מפתיע, לא סיפרנו לך אבל מצאנו אותך ביער אחרי שהנאצים יצאו' והיא בעצם הבינה שהיא הייתה יהודייה.
רחל עזריה: כאילו היסטורית קרו שני מאורעות מאוד דרמטיים.
רחל עזריה: אחד השואה, מלחמת העולם השנייה ומיד אחר כך יש לנו תקופה של קומוניזם ובברית המועצות אסור להגדיר דת וגם היהודים מוגדרים לפי האב, לא לפי האם.
רחל עזריה: ועכשיו הם חוזרים לארץ ישראל.
רחל עזריה: גם נלחמנו שהם יחזרו לארץ ישראל ולא יכול להיות ששני האירועים ההיסטוריים האלה ממשיכים לפעפע כל כך הרבה שנים ואנחנו לא מצליחים להגיע לפתרונות.