GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: אני אומר שאף פעם לא יספיק, אבל לפחות מה שאני - - - מי שלא בא, אני לא עושה את זה בגלל שחסר לי תקציב.
אברהם נגוסה: בנושאים אחרים באמת הציגו ואנחנו כפי שאמרנו, מטפלים בזה.
אברהם נגוסה: לכן בגלל חוסר הזמן לא ניכנס לזה, אני מוכן לקיים דיון בנושאים האלה באמת אם יש תקציב או אין תקציב.
אברהם נגוסה: אתם יודעים שבנוסף לתקציב המדינה יש תכנית ממשלתית לשילובם של יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: בוועדת שרים מיוחדת שראש הממשלה עומד בראשה, שם גם משרד החינוך קיבל תקציב.
אברהם נגוסה: לכן אני כמובן אבדוק את הדברים שאת אומרת, האם באמת יש בעיה של תקציב, למה זה קרה.
אברהם נגוסה: אתה רוצה להשיב בקיצור?
<שלמה אילן: כן.
<שלמה אילן: התשובה הייתה בגוף דבריה של המחמ"דית שוש נגר.
<שלמה אילן: את יכולה לראות את הנתונים.
<שלמה אילן: החמ"ד מפעיל שתי תכניות, טליה ועל"ה שהן מיוחדות וייחודיות לשילוב של עולי אתיופיה.
<שלמה אילן: תמיד אפשר להשקיע יותר, אנחנו מאוד נשמח, אבל אי אפשר להתעלם ממפעל שמוביל צמח סבן, המפקח הארצי ויעלה המדריכה הארצית בתחום הזה.
<שלמה אילן: אלה תכניות שרצות שנים, ייחודיות וממוקדות בעיקר בעולי אתיופיה.
אברהם נגוסה: כמובן שאנחנו לוקחים את השאלה שלך, אנחנו נקיים דיון בכלל על קליטת העולים גם בחינוך הממלכתי וגם בחינוך הממלכתי דתי, ועל קליטת העלייה, מה האתגרים, האם יש בעיות של תקציב.
אברהם נגוסה: אנחנו נבחן באמת ברמה מקצועית שהמשרדים הרלבנטיים יהיו שותפים גם לדיון הזה.
<צמח סבן: רק הערה אם אפשר.
אברהם נגוסה: לא רציתי לפתוח את זה לדיון.
<צמח סבן: משפט אחד.
<צמח סבן: אנחנו מאוד מעודדים להצמיח מורים ומנהלים מתוך הקהילה ויש לזה תקציב מיוחד שאני מופקד עליו, ואני חושב שזה יכול לענות על השאלה.
אברהם נגוסה: נכון, אני יודע שיש תקציב שקיבל משרד החינוך להכשיר תוך ארבע שנים עוד 300 מורים יוצאי אתיופיה.
<יעלה כהן: וגם בנות השירות הלאומי בהקצאה לטובת העולים מאתיופיה, הן בעדיפות ראשונה בתיאום עם האגף.
<ישמבל אלמיו: כמה מורים יש מיוצאי אתיופיה - - -
אברהם נגוסה: לא, אני מצטער.
אברהם נגוסה: אנשים עומדים ומנכ"ל משרד התפוצות כאן יושב לדיון הבא.
אברהם נגוסה: אנחנו מתנצלים כי פשוט קשה לעצור את העניין.
אברהם נגוסה: אני לא פותח את זה לדיון כרגע.
אברהם נגוסה: רשמנו את השאלה, אנחנו נזמין את הגופים והמשרדים הרלבנטיים, נעשה דיון מקצועי ומעמיק על מנת לתת פתרון.
אברהם נגוסה: אנחנו לא סוגרים את אוזנינו.
אברהם נגוסה: סיוון יעקובסון בבקשה.
<סיון יעקובסון: אני מהנהגת הורים של בית הספר הרב קוק בתלמים.
<סיון יעקובסון: לפני חודשיים וחצי הילדים שלנו חזרו הביתה וסיפרו לנו עם אור בעיניים שמגיעים עולים חדשים לבית הספר והם הולכים לעזור לקלוט אותם, מה שמירב מדברת עבר לילדים.
<סיון יעקובסון: הם מדברים את השפה.
<סיון יעקובסון: אנחנו דווקא בהנהגת ההורים היינו מאוד בחשש, אנחנו בית ספר קטן שעובר תהליך של שיקום מדהים, עולה על המסלול, עולה על התלם וקצת חששנו לשנות ב-25% את הרכב בית הספר, זה שינוי משמעותי.
<סיון יעקובסון: אבל אנחנו זרמנו עם הילדים וזרמנו עם מירב ואנחנו מאוד שמחים שעשינו את זה.
<סיון יעקובסון: נקלטו אצלנו 36 ילדים כמו שמירב אמרה, בתוך בית ספר של כמעט 140 תלמידים.
<סיון יעקובסון: זה בית ספר קטן, ממש בטעם של פעם.
<סיון יעקובסון: השינויים שעוברים בו הם מדהימים בכל המשמעויות, גם בקליטת עליה.
<סיון יעקובסון: זה מרגש, זה מלהיב להיות חלק מההתגשמות של החלום הציוני, זה מדהים לראות את הילדים מנסים לתקשר אחד עם השני וללמוד ביחד.
<סיון יעקובסון: אבל אנחנו צריכים פה את העזרה של המשרד, אנחנו צריכים את העזרה שלכם חברי הכנסת, כדי להצליח בזה.
<סיון יעקובסון: כי אין לנו מספיק תקציבים, לא כל התקציבים עדיין הועברו וצריך לבוא ולשים את זה על השולחן.
<סיון יעקובסון: אנחנו צריכים תקציב כדי לרכוש תקציב לילדים האלה, כדי לרכוש ספרים כדי שהם באמת יוכלו להשתלב.
<סיון יעקובסון: יש לנו ילדים בכיתה שהשתלבו, שמדברים אנגלית יותר טוב מרוב הילדים שיושבים בכיתות האלה, אבל אם אין להם ספרי לימוד הם לא יכולים להיות חלק מרצף הכיתה.
<סיון יעקובסון: אנחנו צריכים יותר אנשים לצוות שילוב כי כשהילדים נכסים לכיתה וכמו שמירב אמרה, זה לא מסלול של כיתת אולפן רגילה שהם יושבים כל היום בנפרד.
<סיון יעקובסון: יש להם שעות שהם משתלבים בתוך הכיתות שלנו, בתוך הכיתות עם הילדים וזה מאוד חשוב שיהיה לנו, אנחנו מקבלים יומיים מגשרת בשבוע.
<סיון יעקובסון: יומיים מגשרת בשבוע זה לא מספיק כדי שילדים יוכלו לשחק כדורגל ביחד, הם לא מבינים את השפה האחד של השני.
<סיון יעקובסון: הם רוצים שזה יצליח ואנחנו רוצים שתעזרו לנו.
אברהם נגוסה: גם את השאלה שלך וגם את השאלה של ישמבל, אני מבקש שתכתבו ותפרטו את השאלות שלכם כדי שהוועדה תתייחס מול המשרדים הרלבנטיים.
אברהם נגוסה: אני לא נותן למשרד החינוך לענות על השאלות האלה כי אין לנו זמן.
אברהם נגוסה: אבל תשלחו לנו בכתב, נקיים על כך דיון ונדבר עם המשרדים הרלבנטיים.
אברהם נגוסה: כל מי שנרשם דיבר, אני יודע שרצית להגיב.
אברהם נגוסה: את רוצה או שמוותרת?
<קריאה: אנחנו במגבלת זמן אז אני אוותר.
אברהם נגוסה: אני כמובן מודה ליוזם הדיון חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ'.
אברהם נגוסה: אנחנו מתחילים את הישיבה של ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בבאר שבע, במרכז קליטה חרוב, מרכז קליטה שמנוהל על ידי הסוכנות היהודית.
אברהם נגוסה: אנחנו הגענו מדיון קודם שקיימנו במרכז קליטה איבים.
אברהם נגוסה: כמובן יש פה פרוטוקול, אני מבקש שכל הדוברים יציגו את השם, את התפקיד, זה חשוב מאוד, כי יש לנו פרוטוקול של הכנסת.
אברהם נגוסה: יחד איתי נמצאים מהכנסת ציפי גלעדי, ראש תחום פרלמנטרי בכיר בוועדה, גם פליסיה מועלם, יועצת פרלמנטרית, ירון סבח, דובר, ישמבל קפלה, עוזר פרלמנטרי, גבי וורקו, עוזר פרלמנטרי, יוהנס אסנקה, עוזר פרלמנטרי.
אברהם נגוסה: כמובן מנהל היחידה לעלייה וקליטה ומשימות מיוחדות של הסוכנות היהודית, יהודה שרף, סוני רוט אודלר, מנהלת אגף הקליטה ופרויקט אתיופיה.
אברהם נגוסה: גם אדנה, מנהל פרויקט אתיופיה ישראל?
<אדנה טדלה: כן.
אברהם נגוסה: אני צריך להגיד 'כל הצוות של הסוכנות היהודית', בלי להיכנס.
אברהם נגוסה: נציגי משרד הקליטה, משרד החינוך.
אברהם נגוסה: עיריית באר שבע, אנחנו רואים את אליסה ז'לודקוב, אמרתי נכון?
<אליסה ז'לודקוב: זו לא פעם ראשונה שאתה אומר את זה.
אברהם נגוסה: וגם כמובן מלקמו יעקב, מפקח במשרד החינוך, הרב מנחם ולדמן - - -
<יהודה שרף: הסוכנות היהודית.
<יהודה שרף: אנחנו פה.
אברהם נגוסה: וונדה אקלה, ארגוני העולים, ואנשים אחרים.
אברהם נגוסה: יש לנו רשמת פרוטוקול, מוריה ברקו, ואנחנו נתחיל.
אברהם נגוסה: מנהלת מרכז הקליטה תעדכן אותנו על הפעילות של המרכז.
<רוית כהן: שלום לכולם, ברוכים למרכז קליטה חרוב.
<רוית כהן: שמי רוית כהן, ביקשת שאציין לטובת הפרוטוקול.
<רוית כהן: לפני שאני אתחיל בסקירה על מרכז הקליטה ברשותכם הצצה קטנה וטעימה קטנה לחיים שלנו כאן בסרטון קצר.
<רוית כהן: (הקרנת סרטון).
אברהם נגוסה: אולי אני אגיד כמה משפטים באמהרית, כדי שהעולים יבינו מה אנחנו עושים פה, למה נפגשנו.
<רוית כהן: אז מעט רקע על מרכז הקליטה.
<רוית כהן: מרכז קליטה חרוב נפתח בספטמבר 2004, מאז ועד היום המרכז מתמחה בקליטת עולים חדשים מאתיופיה.
<רוית כהן: היום מרכז הקליטה מונה 482 עולים, שהם 229 ראשי אב.
<רוית כהן: הבניין מונה 14 קומות, 162 יחידות דיור, דירות בנות חדר עד שלושה חדרים.
<רוית כהן: כיום 160 דירות מאוכלסות, שתי דירות בלבד פנויות.
<רוית כהן: מבחינת מבני ציבור, אתם יכולים לראות את המועדון כאן, עם פינת המסורת ופינת מועדון הבוקר לצדנו, חדר מחשבים, חדר מוזיקה, חדר מתנדבים, ספרייה, ג'מבורי, משחקיית גן, חדר כביסה, מתפרה חדשה, חנות יד שנייה חדשה ולובי מרכזי.
<רוית כהן: מבחינת נתוני אכלוס, אמרנו 482 עולים שהם 105 משפחות, מהן 52 משפחות חד הוריות, 172 ילדים מטווח הגילאים אפס עד 18, 99 יחידים, מהם 30 קשישים, 175 עולים עלו ארצה בחודשים האחרונים, שנת 2017, 13 משפחות, 48 עולים נקלטו ממרכז קליטה מבשרת ציון שנסגר לאחרונה וארבעה זוגות קשישים.
<רוית כהן: מבחינת עקרונות שמנחים את העשייה שלנו כאן.
<רוית כהן: בראש ובראשונה עידוד העולים לעצמאות, מתן כלים לחיים עצמאיים בישראל בהתאם לציר הזמן בקליטה.
<רוית כהן: זה למעשה בא לידי ביטוי בכל מישורי החיים ומנחה אותנו בכל העשייה שלנו, אם זה לדוגמה, מבחינת אם הבית וליווי למשימות בהתחלה, עם העלייה, העולה ילווה באופן אינטנסיבי יותר, תוך כדי הדרכה מתמדת ועם הזמן הליווי יילך ויפחת על מנת להכין אותו לחיים עצמאיים.
<רוית כהן: העיקרון השני, חיזוק השפה העברית.
<רוית כהן: דגש על שיח בעברית והעשרת יכולת הביטוי האישית בעברית בכל המשרדים.
<רוית כהן: אנחנו מקפידים על זה, בכניסה של הסומכות לדירות, כולנו מודעים לחשיבות של השפה העברית ככלי מפתח במדינת ישראל.
<רוית כהן: העיקרון השלישי הוא קליטה דיפרנציאלית.
<רוית כהן: בניית תכנית קליטה אישית בהתאם ליכולותיו ומאפייניו הייחודיים של כל עולה ועולה.
<רוית כהן: היום יותר מתמיד העיקרון הזה מוביל אותנו ומנחה אותנו.
<רוית כהן: יש לנו עולים שבאו מסביבה קצת יותר כפרית, לצדם עולים שהגיעו עם נתוני השכלה גבוהה ואפילו תואר שני, קשישים לצד יחידים.
<רוית כהן: ובאמת כל עולה זוכה לתכנית אישית ולליווי אישי בהתאם ליכולות שלו ולצרכים המיוחדים.
<רוית כהן: וכמובן חיבור העולים לחברה הישראלית, מגוון פרויקטים לטובת חיבור העולים לקהילת העיר ולחברה הישראלית, שאני אספר על כמה מהם ממש עוד רגע.
<רוית כהן: האחרון מביניהם, חם מהתנור, פרויקט 'נר מחבר'.
<רוית כהן: היה לנו בחג חנוכה האחרון פרויקט מקסים שבמהלכו משפחות מדיור הקבע, מקהילת העיר בבאר שבע, אירחו להדלקת נרות חנוכה משפחות חדשות ממרכז הקליטה ונוצרו קישורים וקשרים יפים.
<רוית כהן: ואתם תטעמו מעוד כמה תיכף.
<רוית כהן: מבחינת אוכלוסיית מרכז הקליטה.
<רוית כהן: למעשה יש לנו כיום ארבעה פלחים מרכזיים, כשכמו שאמרתי קודם, קליטה דיפרנציאלית, כל פלח אוכלוסייה, יש לנו מוקדים שונים לעשייה ונקודות שמנחות אותנו בעשייה אצלם.
<רוית כהן: לדוגמה, העולים החדשים, קליטה ראשונית, אם זה הדרכה ראשונית, אינטייקים, שילוב במסגרות חינוך, אולפן ויהדות, סדנאות יסוד, איתור צרכים מיוחדים, משפחות לקראת עזיבה, סדנת מעברים, עידוד לעצמאות, יצירת רצף קליטה, חינוך, רווחה ותעסוקה.
<רוית כהן: אנחנו שמים על זה דגש מאוד מאוד חזק.
<רוית כהן: כל עולה לקראת העזיבה יודע לאיזה מסגרות חינוך הילדים ייקלטו.
<רוית כהן: מבחינת תעסוקה, אם יש שינוי אנחנו מלווים.
<רוית כהן: מבחינת רווחה, אם יש צרכים מיוחדים אנחנו אמונים על הקשר והדברים מאוד מאוד ברורים כבר בשלב הזה.
<רוית כהן: הפלח הנוסף, משפחות שטרם רכשו דירה.
<רוית כהן: פה אנחנו מתעסקים במה שקרוי מודל העמקת הקליטה וליווי וי איי פי.
<רוית כהן: משפחות שזקוקות לקצת יותר תמיכה, אנחנו מתאמצים בישיבות טיפוליות לחשוב יחד איך אפשר לתת להם את הפוש הנוסף הזה לקראת רכישת דירה.
<רוית כהן: פה נכנסים גם עולי מבשרת.
<רוית כהן: כולנו יודעים שהם עברו קליטה משנית ואנחנו מאוד מאוד רגישים לנושא הזה ועוטפים אותם.
<רוית כהן: העולים כולם שולבו.
<רוית כהן: כל ברי כושר התעסוקה שולבו בתעסוקה, חינוך, במסגרות אחר הצהריים במרכז הקליטה ואנחנו מאוד מקפידים על המעטפת שלהם.
<רוית כהן: הפלח הנוסף אלה יחידים, צעירים וקשישים.
<רוית כהן: כאן אנחנו מתמקדים בעידוד יציאה לשכר דירה, במיצוי זכויות לקשישים ונכים וכמובן קידום יכולות לימודיות ותעסוקה.
<רוית כהן: מבחינת הפילוח של אוכלוסיית מרכז הקליטה.
<רוית כהן: עולים חדשים, קליטה ראשונית, 37%, משפחות שטרם רכשו דירה 34% שפה נכנסות בעיקר החד הוריות ועולי מבשרת.
<רוית כהן: משפחות לקראת עזיבה 12% ויחידים ותיקים 17%.
<רוית כהן: אולפן ויהדות.
<רוית כהן: מבחינת אולפן עברית, היום לומדים במרכז הקליטה 107 תלמידי אולפן בשש כיתות שונות, שלוש כיתות עולים שאינם אורייניים, שתי כיתות עולים אורייניים, משכילים, עד עשר שנות לימוד ומשכילים מעל עשר שנות לימוד, וכיתת קשישים.
<רוית כהן: אני רוצה לומר תודה גדולה ליהודית גיגי ולגילי על שיתוף הפעולה המלא לאורך כל הדרך בכל מה שקשור לאולפן.
<רוית כהן: גם עוד לפני הקליטה הזו הן היו נכונות לבוא ולייצר איתנו מענים לאוכלוסייה שהייתה פה, אם זה לדוגמה צעירים ותיקים שקיבלו לימודי המשך ובתוך לימודי ההמשך של האולפן גם שזרנו את לימודי התיאוריה, שזה מאוד מאוד שירת אותם.
<רוית כהן: וגם היום, עם השוּנוּת, הרבה מאוד רגישות לצרכים ותודה לכן על כך.
<רוית כהן: מבחינת השבה ליהדות.
<רוית כהן: ישנן שש כיתות אולפן, שלוש כיתות של נשים, שלוש כיתות של גברים.
<רוית כהן: אנחנו ככה משתדלים לתת מעטפת רוחנית כמה שיותר רחבה לעולים ולחבר אותם לנושא הזה בפעילויות של מרכז הקליטה.
<רוית כהן: מתקיימות כאן הפרשות חלה מדי שבוע, שיעורי פרשת שבוע, הרצאות לקראת חגים.
<רוית כהן: הרב ולדמן סייע לנו והביא לכאן את הרב הראשי ליהודי אתיופיה, הרב ראובן וובשט, טקסי קבלת שבת וכו'.
<רוית כהן: אנחנו עוד מחכים ומצפים, יחד עם זאת, גם לתקצוב של המעטפת הרוחנית מאגף הגיור, שטרם הגיע.
<רוית כהן: מבחינת פילוח השכלה.
<רוית כהן: אמרתי קודם שיש לנו כיתת משכילים ואוכלוסייה שהגיעה לכאן בקליטה האחרונה, שהיא מעט שונה.
<רוית כהן: באמת יש כאן אוכלוסייה רחבה יחסית של משכילים.
<רוית כהן: כיום ישנם 29 משכילים מקרב העולים החדשים, שבעה שהם 10 ו-11 שנות לימוד, 12 שנות לימוד – ארבעה, 12 שנות לימוד פלוס תעודת מקצוע – שישה, תואר ראשון – עשרה, לציין שמתוכם ארבעה בלבד עם תעודות סיום מקוריות.
<רוית כהן: יש כאלה ששיתפו אותנו שהם היו צריכים לשלם על התעודה והיה להם קשה והתעודות נשארו באתיופיה.
<רוית כהן: ותואר שני יש לנו שניים, אחד מהם יושב איתנו כאן.
<רוית כהן: בהקשר הזה, אחרי הפילוח שנעשה, אנחנו שלחנו את כל התעודות למשרד החינוך, כי זה באמת הצעד הראשון לפני בניית תכנית אישית לכל עולה ועולה.
<רוית כהן: תיאמנו, בעזרת ה' בעתיד תיערך הסברה על ידי מינהל הסטודנטים פלוס ייעוץ פרטני, בדיקה פרטנית, איך אפשר לבנות מסלול המשך לכל אותם חבר'ה משכילים להשכלה גבוהה אצלנו.
<רוית כהן: 'הזדמנות שנייה', זה מותאם יותר לחבר'ה שהם פחות משכילים, אבל כן מעוניינים ברכישת תעודת מקצוע וזו תכנית שאנחנו מאמינים שתקום בקיץ, בספטמבר.
<רוית כהן: מבחינת תעסוקה ורכישות.
<רוית כהן: אנחנו רואים בנושא התעסוקה חשיבות מאוד מאוד גבוהה.
<רוית כהן: לקראת סיום האולפן מועברת סדנת הכנה לתעסוקה.
<רוית כהן: יש לנו רכזת חינוך מבוגרים, שאחראית על נושא התעסוקה, גם בסיוע בהשמה, אבל לא פחות גם בנושא של מיצוי זכויות אל מול מעסיקים, שכולם יידעו שהעולים לא באים לבד, אנחנו דואגים שהם מקבלים את כל מה שהם צריכים במסגרת העבודה.
<רוית כהן: כיום 90% מהעולים בעלי כושר עבודה מועסקים בבאר שבע וסביבתה, כגון בעיר הבה"דים, סודה סטרים, חרסה, טרה, כוח עזר בבית חולים סורוקה, באוניברסיטה ועוד.
<רוית כהן: מבחינת נתוני רכישות.
<רוית כהן: יש לנו מדריך רכישות נהדר, ציון טסמה.
<רוית כהן: מגיע לו באמת את כל המילים החמות.
<רוית כהן: הוא מלווה את העולים שלנו, החל מהשלב הראשון של פתיחת התיק ועד ממש אחרי העזיבה לדיור הקבע.
<רוית כהן: 181 עולים עזבו את מרכז קליטה חרוב בין 2016 ל-2017, 39 יחידים עזבו את מרכז הקליטה באמצעות מענקי שכירות או הלוואה, ו-16 משפחות, 56 נפש, רכשו דירות ועתידות לעזוב לדיור הקבע עד סוף 2018.
<רוית כהן: אני מאמינה שלמספר הזה יתווספו עוד חבר'ה במהלך השנה.
<רוית כהן: מבחינת חוג ידידים.
<רוית כהן: מרכז הקליטה שלנו עטוף ומקיים קשרים מאוד מאוד חמים עם כל גורמי הקהילה.
<רוית כהן: יש לנו כאן חבר'ה מהרשות, אנחנו מחוברים לאוניברסיטת בן גוריון, לרשות, למשטרת באר שבע, מכתשים, קק"ל ועוד רבים וטובים.
<רוית כהן: אני אספר על כמה, ברשותכם.
<רוית כהן: 'כולנו אנדינט', פרויקט הדגל של מרכז הקליטה, ראיתם לא מעט ממנו בסרטון הקודם.
<רוית כהן: למעשה ישבנו וחשבנו איך אנחנו יכולים לסייע לילדים שעוזבים את מרכז הקליטה בקליטה המשנית שלהם, בקליטה הנוספת, כשהם עוברים לקהילה.
<רוית כהן: מה שעשינו זה ליצור חיבור בינם לבין ילדים בוגרי מרכז קליטה חרוב, שכבר עברו לקהילה, באמצעות הפעלת חוגים יצירתיים שונים פה במרכז הקליטה, בהם הילדים ישתתפו ביחד, חוג צילום, חוג שירה, חוג אקרובטיקה, חוג ריקוד.
<רוית כהן: מה שקרה למעשה זה שהחברה שלנו, שמתגוררים פה היום, הכירו חברים שעזבו כבר לדיור הקבע וביום שאחרי, בקיץ, כבר היו להם פנים מוכרות בבתי הספר, בשכונות, ומי שככה ליווה אותם בתהליך היפה הזה.
<רוית כהן: קשרי קהילה-משטרה.
<רוית כהן: כולנו מכירים את המורכבות ביחסים בין הקהילה האתיופית למשטרה, במיוחד בשנים האחרונות מאז אותו מקרה של חייל שהוכה.
<רוית כהן: אנחנו חברנו למשטרת באר שבע, מש"קית קהילה מגיעה לכאן, מעבירה סדנאות הסברה על המשטרה, כל מיני סדנאות לרווחת העולים, קיימנו יום משותף, יום ילק"מ, יום קהילה משטרה, הגיעו לכאן מכל מוסדות המשטרה, כלבנים, חבלנים, פרשים וכו', וממש היה יום מקסים ומקרב לבבות.
<רוית כהן: ותכנית מיל"ה, בהובלת העובדים הסוציאליים.
<רוית כהן: מדובר בתכנית מניעתית לנוער, משטרת ישראל למען הנוער.
<רוית כהן: תכנית שעשינו לקחת קצת הסבה לכיוון של מניעה.
<רוית כהן: עשרה מפגשים חווייתיים לנוער שלמדו במהלך המפגשים כל מיני דברים חשובים מבחינת מניעה.
<רוית כהן: פרויקט נוסף ומקסים, שותף אלינו כאן שלומי נומה, מרכז הצעירים - - - למעשה במהלך הפרויקט הזה מגיעים אלינו חבר'ה ממרכז הצעירים בעיר ומעבירים כאן אצלנו, בחדר המוזיקה המקסים שלנו, שאני אשמח אם תהיה לנו הזדמנות לראות אותו גם אחר כך, שיעורי מוזיקה פרטניים וקבוצתיים לילדים.
<רוית כהן: בעצם מבחינתנו זה win win, אנחנו גם זוכים לחשוף את הילדים שלנו לקהילה, גם זוכים לשיעורי מוזיקה בעלות מינימלית וככה כולנו מרוויחים מהעניין הזה.
<רוית כהן: בני עקיבא שלי.
<רוית כהן: בשנה האחרונה הוקם כאן סניף בני עקיבא ייחודי במרכז הקליטה, שמובילות אותו רכזות החינוך ובנות השירות.
<רוית כהן: מה שמיוחד בסניף הזה זה שנוער הפנימיות ונוער מרכז הקליטה באופן טבעי הוא זה שמעביר את המפגשים בתוך מרכז הקליטה לילדים, הם המדריכים, ובמסגרת הפרויקט מתקיימות פעילויות משותפות עם סניפים אחרים ברשות.
<רוית כהן: פרויקט אביב.
<רוית כהן: פרויקט מאוד ותיק במרכז הקליטה, מלווה אותנו שנים, כיום 15 סטודנטים מהפקולטה לרפואה באוניברסיטת בן גוריון, מגיעים לכאן, חונכים באופן פרטני וקבוצתי את הילדים, מלווים אותם וככה שותפים למסיבות חג, באירועים, בקייטנת קיץ, וזה קשר מאוד מאוד משמעותי ומודל חיובי לילדים שלנו.
<רוית כהן: זה מאוד משמעותי עבורנו.
<רוית כהן: אח בוגר מכתשים.
<רוית כהן: גמלאי מפעל מכתשים מלווים את קבוצת הילדים במרכז הקליטה לאורך השנה, אחת לשבוע וכמובן במסיבות חג וכדומה.
<רוית כהן: לאחרונה, אני חושבת שנה, פתחנו חנות יד שנייה במרכז הקליטה שמתופעלת גם על ידי צוות וגם על ידי עולי מרכז הקליטה.
<רוית כהן: הפרויקט הזה נותן מענה לתופעה.
<רוית כהן: אל"ף, רצינו למגר תופעה של ביגוד שמגיע למרכז הקליטה ומונח ככה בחוץ בצורה שהיא לא הולמת ולא מכבדת את העולים, ומצד שני גם כן להשתמש בדברים היפים והטובים שמגיעים.
<רוית כהן: הדברים נבחרים ממש בקפידה על ידי הצוות והעולים שמתפעלים את המקום ונמכרים בעלות מינימלית לרווחת כל הצדדים וזה באמת יפה.
<רוית כהן: אני ארצה להעביר את זכות הדיבור לעובדים הסוציאליים שלנו.
<רוית כהן: קצת לספר על תחום הרווחה במרכז הקליטה.
<דן עמרם: קוראים לי דן עמרם, עובד סוציאלי במרכז הקליטה כבר שש שנים בערך.
<דן עמרם: אני אתן רקע לגבי האתגרים שעומדים בפנינו, לאחר מכן השותפה שלי, אמילי, העובדת הסוציאלית השנייה, תרחיב.
<דן עמרם: אני חושב שאחד האתגרים הקשים והמורכבים במרכז הקליטה זה הניסיון לשלב בין כל האוכלוסיות השונות.
<דן עמרם: כולם יוצאי אתיופיה, אבל יש שדות שונים במרכז הקליטה, בין קשישים לצעירים, בין משכילים לחסרי השכלה, וכל שדה צריך את התנאים שלו כדי להתפתח ולהתקדם הלאה.
<דן עמרם: אני חושב שזה דבר שאנחנו משקיעים בו הרבה מאוד מחשבה כדי לראות איך לא זונחים אף שדה ובמקביל מצליחים סימולטנית, כמה שאפשר, עם כל האתגרים, לטפח את כל הצדדים השונים.
<דן עמרם: חשוב לזכור גם, במסגרת העבודה הסוציאלית, שבכל שדה, כמה שצריכים את היחס הפרטני שהם צריכים אותנו יותר מלהתפתח, אלא גם להתקיים ולשרוד, מהקשיים השונים וזה המון עבודה סביב הרקע הזה.
<דן עמרם: מפה אני חושב שאמילי תוכל להרחיב לגבי הפרויקטים עצמם.
<אמילי ישי: נעים מאוד, אני אמילי, אני עובדת סוציאלית כבר שנה במרכז הקליטה.
<אמילי ישי: למעשה כשאנחנו בונים איזה שהיא תכנית טיפול או בכלל תכנית עבודה עם עולה, חשוב מאוד לשים לב לציר הזמן ולנקודת הזמן שבה הוא נמצא, כלומר מה שרלוונטי לעולים חדשים כמו סדנאות של מניעה, של סמים ואלכוהול, סדנאות של קצת הסברה על בטיחות בבתים, גם סדנאות של פיקוד העורף, על המצב הביטחוני שיש פה במדינה, לא בהכרח רלוונטי לאנשים שנמצאים שלב אחד רגע לפני היציאה שלהם לקהילה, לכן הרבה פעמים אנחנו עסוקים הרבה פעמים במיפוי, למפות את השטח, גם ביחד עם הצוות, של אימהות הבית והמדריכות והסומכות.
<אמילי ישי: אנחנו מקבלים את הצרכים של העולים, הם באים ובשיחות איתם אתה יכול להבין מה הצורך של אימהות חד הוריות, מה הצורך של קשישים - - - ולכן אנחנו נותנים פה איזה שהוא סל כלים של סדנאות כמו סדנאות למשפחות ולאימהות חד הוריות.
<אמילי ישי: קצת לדבר על המקום שלי כאמא, על תעסוקה, גם לדבר על סוגיות שעולות בבית מבחינת החינוך של הורה וילד.
<אמילי ישי: יש לנו סדנאות לנערות מתבגרות.
<אמילי ישי: בנינו חמישה מערכי שיעור והנערות ביקשו להמשיך את הסדנה, זה נותן כל מיני סוגיות שכל נערה מתמודדת, החל מאיך להגיד 'לא' כשאני נמצאת בסיטואציה שאני לא רוצה, דימוי גוף, דימוי עצמי.
<אמילי ישי: את כל הסדנאות חשוב להגיד שמעבירות המדריכות, מדריכות הסמך.
<אמילי ישי: אנחנו יושבים יחד איתם, בונים את מערכי השיעור ולמעשה הן מעבירות, כי אנחנו יוצאים מתוך נקודת הנחה, שאל"ף, השפה זה איזה שהוא כלי שמאוד מחזק והיכולת שלהם, הן עושות ביקורי בית והן מכירות אותן, הם חווים אותן בהרבה סיטואציות שאני בהכרח, כאשת טיפול, זה אולי קצת מרתיע, או המעמד קצת נותן להם תחושה של אי נוחות.
<אמילי ישי: זה לחלוטין בסדר מצדנו.
<אמילי ישי: לגבי הקהילה.
<אמילי ישי: כל משפחה שעוברת אנחנו מאוד מנסים לרשת אותה בכמה שיותר כלים שקיימים בקהילה.
<אמילי ישי: לצורך העניין אם זה משפחות שצריך איזה שהיא תשומת לב יותר קשובה ברווחה, אז אנחנו נפגשים יחד עם המשפחה, קובעים זמן מול העובדת הסוציאלית שאמורה לקבל את התיק על מנת שהיא תכיר את המשפחה, תכיר את הסוגיות ואת האתגרים שהמשפחה מתמודדת.
<אמילי ישי: אם זה בעניין של תעסוקה, אנחנו חושפים אותם לקורסים שיש, אם זה במוקד הקליטה ואם זה בארגונים אחרים שנותנים מענה לגבי תעסוקה, קורסים וסדנאות.
<אמילי ישי: ומאוד מאוד חשוב לנו כמובן להיות קשובים כמה שיותר לעולים ולהבין את הצורך שלהם, אחרת העבודה לא תוכל להיות - - -
אברהם נגוסה: מה בעניין הגברים?
אברהם נגוסה: בדרך כלל אלימות במשפחה נובעת בכלל שינוי התפקיד במשפחה, האם יש סדנאות שאתם מעבירים לגברים, שהם יבינו את המציאות בישראל?
אברהם נגוסה: יש גם?
<אמילי ישי: יש סדנה שנקראת הורות במעבר תרבותי, שזו סדנה שאנחנו עושים לזוגות ביחד.
<אמילי ישי: ואנחנו שוקלים באמת לעשות סדנאות רק לגברים.
<אמילי ישי: אני יכולה להגיד לך, כעובדת סוציאלית, כאשר אני נתקלת בסוגיה ואנחנו נתקלים לא מעט בסוגיות שבהן יש איזה שהיא הרגשה של איום או תחושה לא נעימה בבית, אנחנו מקיימים שיחות בנפרד, גם לאישה, גם לגבר, אנחנו מלווים אותם לאורך כל הטיפול, אנחנו זמינים להם, כמה שניתן, אבל באמת זו נקודה שהיא מאוד חשובה.
<רוית כהן: אני רוצה להוסיף כמה מילים בעניין הזה.
<רוית כהן: אנחנו גם לאורך השנים זיהינו את הצורך להעצים את אוכלוסיית העולים החדשים ואחת הסדנאות שאתה יכול לראות שרשומה שם למטה, זאת סדנת עוצמה לגברים.
<רוית כהן: זו סדנה שלא נותנים אותה בשלב הראשון של הקליטה, אבל עם המשך יש תכנית לקיים סדנה שהיא מעצימה, מעבר לזוגיות ומעבר, אך ורק לאוכלוסיית הגברים, מתוך אותה תפיסה שזו באמת אוכלוסייה שהכי פחות מועצמת באופן טבעי עם תהליך המעבר לארץ ישראל.
<רוית כהן: זה משהו שאנחנו נגיע אליו.
<רוית כהן: סקירה קצרצרה מרכזת החינוך, צביה.
<רוית כהן: סקירה קצרה על החינוך הפורמלי והבלתי פורמלי במרכז הקליטה.
<צביה ולדמן: אנחנו נדבר יותר על החינוך הפורמלי.
<צביה ולדמן: אנחנו נעזוב את התינוקות ומעונות, זה יותר של אימהות הבית, הגנים.
<צביה ולדמן: רבקה, רכזת החינוך השנייה לא נמצאת, שהיא אחראית גם על הגנים, 48 גנים.
<צביה ולדמן: יש לנו 48 ילדים ביסודי, יש לנו 30 ילדים בתיכון ו-18 ילדים בפנימיות וכולם משובצים פה בבתי ספר בבאר שבע, במוסדות חינוך דתי.
<צביה ולדמן: מבחינת חינוך בלתי פורמלי יש לנו ילדים מגיל 5 ומעלה במועדוניות אחר הצהריים.
<צביה ולדמן: כמובן כל הסקירה של החוגים לפני זה, כל הילדים משתתפים פה בחוגים ומקבלים תגבור לימודי ועזרה וכל מיני תכניות רחבות במועדוניות לילדים.
<צביה ולדמן: יש לנו קבוצה של גנים שיש להם פעמיים בשבוע, יש לנו קבוצה של כיתות א' עד ג', יש לנו קבוצה של ד' עד ו' ויש לנו את בני הנוער.
<צביה ולדמן: זהו, פחות או יותר.
<צביה ולדמן: כל יום יש לנו חוגים.
<צביה ולדמן: 'עשר אצבעות' זו תכנית של הטאבלטים, הם לומדים חשבון באמצעות הטאבלטים.
<צביה ולדמן: רופאים צעירים, כל יום ראשון בני הנוער יוצאים לאוניברסיטה ומקבלים קצת חוויה של אוניברסיטה, קצת לימודים על הנושא של גוף האדם באמצעות הסטודנטים שלנו לרפואה.
<צביה ולדמן: אנחנו מתחילים קבוצת מנהיגות של קק"ל, העצמה לבני הנוער גם כן, יש לנו להקת ריקוד מסורתי, חוג כדורגל אחת לשבוע, חוג מחשבים בשעות אחר הצהריים, למרות שחדר המחשבים שלנו קצת מקרטע, אבל מדי פעם אנחנו מנסים, כשהוא עובד, אז אנחנו פועלים שם.
<רוית כהן: פנאי והעשרה לגיל הרך.
<רוית כהן: יש לנו חדר ג'מבורי למעלה ומשחקיית גן שמופעלים על ידי צוות מרכז הקליטה פעמיים בשבוע, לטובת הקניית הרגלי פנאי משותפים לילדים והוריהם, הפגה, הנאה והעשרה.
<רוית כהן: עוד הצצה לתכנית מקסימה במרכז קליטה חרוב, אנחנו קוראים לה 'מאסטר שף חרוב', זה בעצם סדנאות בישול שמועברות בקבוצות שונות, ליחידים צעירים, להורים ולמבוגרים.
<רוית כהן: חלק מהסדנאות מועברות להורים וילדים יחד, כדי להעלות גם את המודעות לתזונה בריאה, שעולים בלאו הכי באים איתה ולפעמים היא ככה הולכת ומתעמעמת, אז חשוב לנו מאוד לחזק אותה.
<רוית כהן: חיסכון כלכלי, צרכנות נכונה, לגבי אוכלוסיית היחידים שנטו יותר לקנות בחוץ, וחיזוק קשר הורה-ילד, זה תופעת לוואי חיובית של הסדנאות האלה.
<רוית כהן: תרומה לקהילה.
<רוית כהן: סיפרתי על הרבה מאוד קשרים והרבה מאוד תשומות שאנחנו מקבלים מהקהילה וחשוב לנו מאוד כבר בשלב הזה גם לתת לקהילה בחזרה.
<רוית כהן: אז בכל מיני דרכים אנחנו יוצאים אל הקהילה, בני נוער, ילדים, גם מבוגרים, אם זה קמחא דפסחא לקשישים פה בעיר, מסגרת פרויקט אביב לקראת חג הפסח, וחלוקת סופגניות בחנוכה לבתי אבות, לבית חולים סורוקה וכו', זה ערך שמאוד מאוד חשוב לנו להכניס אותו כבר בשלב הזה.
<רוית כהן: סמינרים וטיולים כמובן.
<רוית כהן: החבר'ה של האולפן יכולים לספר, הם היו בירושלים, היו גם בכנסת, בוועדה שלכם, בבית התפוצות, מדרשת בו גוריון.
<רוית כהן: ועוד יהיו, לפנינו, יפו-תל אביב.
<רוית כהן: טקסים, חגים ומועדים.
<רוית כהן: כמובן כל חגי ישראל נחגגים כאן, כדי לחבר את העולים באופן העמוק ביותר לחברה ובעצם למה שקורה כאן, בישראל.
<רוית כהן: ועוד הצצה קטנה לעתיד.
<רוית כהן: אנחנו צפויים להקים בקרוב גן משחקים.
<רוית כהן: משרד הקליטה והסוכנות היהודית נרתמו לטובת הקמת גן המשחקים.
<רוית כהן: פרויקט אלמה זה רקמה מסורתית, שוורד אחיהון מובילה אותו, צפוי להתחיל כאן בקרוב.
<רוית כהן: הקמת מועדון נוער, בזכות ידידי פה, אלי בוזגלו, גם עתיד לצאת אל הפועל בקרוב.
<רוית כהן: להקת ריקודים ייצוגית, זה משהו שככה מתבשל, ועיתון מרכז הקליטה.
<רוית כהן: וחשוב לי להגיד שאנחנו כל הזמן עסוקים בחשיבה מתמדת איך אנחנו יכולים לשפר עוד קצת ולהעלות עוד קצת את השירות שלנו לעולים עם הרבה שיח עם העולים ושמיעה של הצרכים והרצונות שעולים מהם.
<קריאה: עיתון זה יפה.
<רוית כהן: וגם חשוב לי לומר שכל היופי הזה, אמנם אנחנו צוות מדהים, באמת, יש לי צוות נהדר פה במרכז הקליטה ועושים פה המון, אבל הרבה גם בסיוע המעטפת שלנו, שזה כל החברים שיושבים כאן לצדי, גם ברשות, גם בסוכנות היהודית, אז זה המקום גם לומר תודה על כל העזרה הזו.