GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<עמוס ארבל: שנית, מדובר באמת אני מניח במאות אלפי אנשים במדינת ישראל שיש להם את העניין של הלאום והדת שהוא לא יהודי שהם זכאי חוק השבות מחבר העמים ויתר מדינות העולם.
<עמוס ארבל: אין כוונה עכשיו לצאת למאות אלפי אנשים שחיים במדינת ישראל שלחלקם אולי זה נוח, החלק האחר אולי זה בסדר להם, אנחנו מניחים הרוב הרוב שזה בסדר, וזה לא טעויות סופר.
<עמוס ארבל: אדם שלא נוח לו עם העניין הזה של הדת והלאום שלו, יכול להוציא תמצית רישום ובהתאם למה שרשום לו שם להיכנס להליך.
<עמוס ארבל: או בירור ובדיקה מול התיק, או פסק דין.
יוליה מלינובסקי: ואתם לא תשלחו אותו להוכיח שאין לו אחות.
<עמוס ארבל: אנחנו לא שולחים אף אחד להביא את זה ל- - -
יוליה מלינובסקי: לגבי עוד דבר אחרון, שהוא פנה ללשכת התעסוקה כפי שאת אמרת שאין לזה השלכות, את טועה ואת טועה בגדול.
<עמוס ארבל: גם היה ניגש לרבנות להירשם יש את ההשלכות.
<עמוס ארבל: בוודאי שיש.
יוליה מלינובסקי: הוא פנה וכתב להם 'אני לא' הוא אפילו שלח להם תמצית רישום.
יוליה מלינובסקי: בלשכת תעסוקה אמרו, 'לא חשוב, מה שקובע זה מה שכתוב במחשב' אז את יכולה מבחינה חוקית להסביר מפה ועד הודעה חדשה.
יוליה מלינובסקי: יושב פקיד ורואה מה שכתוב במחשב ואני הייתי צריכה לערב את סגן שר הפנים, ראש מטה שלו באופן אישי, דיבר עם לשכת התעסוקה והעביר את כל הרישומים.
יוליה מלינובסקי: זאת אומרת את יושבת בעמדה נוחה כי את חושבת שזה לא משפיע.
<עמוס ארבל: בואו, באמת, חבל.
<עמוס ארבל: אני מכיר את שיטת הפניה הזאת של שירות התעסוקה.
<עמוס ארבל: כל גוף במדינת ישראל שמקבל מאתנו נתונים יש לו אינטרוולים שונים.
<עמוס ארבל: משרד החינוך, משרד הבריאות, בהתאם לדחיפות של הדברים וכן הלאה.
<עמוס ארבל: תלוי גם מה הנתון עצמו.
<עמוס ארבל: כתובת מתעדכנת, אז היא מתעדכנת עשר דקות אחרי זה ביתר משרדי הממשלה.
<עמוס ארבל: יש דברים מסוימים שהם פחות.
<עמוס ארבל: כל גוף קובע לעצמו תוך כמה זמן הוא רוצה שהעדכון הזה יתבצע אצלו.
<עמוס ארבל: שירות התעסוקה קבע שפעם בחודש מספיק לו לקבל את העדכונים שלנו אליהם, בהיבט של דת ולאום.
<עמוס ארבל: אני לא יודע מה יתר הדברים.
<עמוס ארבל: יכול להיות שכתובת הוא מקבל כל יום, יכול להיות שדת ולאום הוא אומר 'מספיק לי פעם בחודש'.
יוליה מלינובסקי: אבל הגברת אמרה שהרישומים לא קובעים, אתה מבין?
יוליה מלינובסקי: היא אמרה שהרישומים שלכם לא קובעים לשאר הגופים.
<עמוס ארבל: קובעים מאוד.
<עמוס ארבל: אם הוא היה הולך לרבנות או לכל מקום אחר, בעניין של דת ולאום לדוגמה, דת נאמר, אם הוא רשום נוצרי יהודי וכן הלאה, בוודאי שזה משפיע.
<עמוס ארבל: אבל כל גוף קובע לעצמו לעומק את העניין.
<קריאה: אתה סותר עכשיו את היועצת המשפטית.
<עמוס ארבל: אני לא סותר.
<עמוס ארבל: אנחנו עובדים ביחד.
<עמוס ארבל: על העניין הזה שירות התעסוקה לא קיבל את ה- - -זה נפל אחרי החודש.
<עמוס ארבל: נורא פשוט.
<עמוס ארבל: לא צריך לעשות מזה - - -
<אודליה אדרי: לא אמרתי שלא מסתמכים על זה.
<אודליה אדרי: אני אומרת, הרבה גופים מקבלים מאתנו פרטי דת ולאום ואנחנו יודעים שמסתמכים על זה ואנחנו משתדלים להעביר לגופים האלה שהרישום אצלנו נעשה על פי חוק בהתאם לכללים החוקיים, ולכן הם לא מהווים ראייה לכאורה לנכונותם, זה אחריות של הגוף המקבל את המידע להפנים אצלו במערכות ויכול להיות שהוא לא הפנים.
אברהם נגוסה: מחר בבוקר ארגוני העולים יצאו בקמפיין להסביר לעולים חדשים להגיד, אנא בדקו בתמצית הרישום אם נרשמתם כך, תפנו למשרד הפנים רשות האוכלוסין, כדי לתקן את זה.
<עמוס ארבל: לברר.
<עמוס ארבל: לא לתקן.
<עמוס ארבל: לא בהכרח כולם צריכים תיקון.
אברהם נגוסה: לברר.
אברהם נגוסה: אם קודם כל ראו זה שרשום אחרת, הם באים לתקן.
אברהם נגוסה: אני שואל האם לפקיד יש סמכות לתקן את זה או שאתם שולחים אותם לבית המשפט לקבל פסק דין?
<עמוס ארבל: הוא צריך להוציא תמצית רישום עבור עצמו.
<עמוס ארבל: יהיה רשום נאמר 'נוצרי' כמו ליאוניד או כמו אדם אחר, הוא יגיד אני לא נוצרי, אני רוצה לתקן.
<עמוס ארבל: ואז ייכנסו לתיק האישי שלו ויבררו ויראו האם אכן באמת הייתה טעות סופר, משהו שהוא לא היה תקין בשנות התשעים, בשנות השמונים, מתי שהוא בא לכאן, ויש דברים שאפשר לתקן במקום.
<עמוס ארבל: רוב הדברים, אני מניח שצריך להביא פסק דין הצהרתי.
אברהם נגוסה: הוא צריך ללכת בכל זאת לבית המשפט כדי לקבל פסק דין הצהרתי או שלפקיד יש סמכות שם לתקן את זה?
יואל רזבוזוב: לא, כבוד היושב ראש, יש פה סעיף, כמו שאמרתי שמי שאביו יהודי ואימו בת דת אחרת, יירשם כחסר דת בלבד.
יואל רזבוזוב: אותו מישהו שהגיע כקטין לפה והוא בא לעשות, הסעיף הזה מספיק בשביל שהפקידה תשנה את זה.
יואל רזבוזוב: זאת העובדה, נכון?
<אודליה אדרי: כן.
אברהם נגוסה: זה מה שאני שואל, האם מעשית יש לכם אפשרות לתקן או שאתם שולחים אותם לפסק דין?
<אודליה אדרי: כמו שהסברתי בהתחלה, שתי אפשרויות.
<אודליה אדרי: אם מדובר בטעות סופר, פקיד רישום ראשי, לא כל פקיד בלשכה, זה פקיד רישום ראשי לפי החוק מוסמך לתקן.
<אודליה אדרי: כמו המקרה הזה.
<אודליה אדרי: מישהו שהוא בפועל לא בן הדת הזאת והוא נרשם אחרת.
<אודליה אדרי: אותו דבר גם מישהו שהוא לא יהודי ונרשם יהודי.
<אודליה אדרי: אותו דבר.
<אודליה אדרי: המקרה השני, אם יש הצהרה והכל תקין והמסמך מעיד שההורים בעת העלייה רשמו שהוא נוצרי וגם האבא נוצרי והכל תקין - - -
יואל רזבוזוב: לא, האבא לא נוצרי.
<אודליה אדרי: אני מדברת על סיטואציה אחרת.
יואל רזבוזוב: שניה, אנחנו מדברים רק על סיטואציה של זכאי חוק השבות.
יואל רזבוזוב: אודליה, מאוד חשובה הנקודה הזאת.
יואל רזבוזוב: זכאי חוק השבות, האבא יהודי האמא לא יהודייה.
יואל רזבוזוב: זה סגרנו.
<אודליה אדרי: סגרנו.
<אודליה אדרי: אני מדברת על עוד אפשרויות.
יואל רזבוזוב: איזה עוד אפשרות יכולה להיות?
יואל רזבוזוב: אם האבא לא - - - עלה לפה והאמא לא יהודייה?
יואל רזבוזוב: לא זכאי חוק השבות.
<אודליה אדרי: יכול להיות נכד.
<אודליה אדרי: דור שלישי.
<אודליה אדרי: גם המקרה הזה קיים.
<אודליה אדרי: אם במקרה הזה זה תואם את המציאות והאב הוא נוצרי או לא משנה מה, אבל יש בתיק רישום מסודר, במקרה הזה הוא יידרש לפסק דין הצהרתי.
יוליה מלינובסקי: אם אפילו האבא נוצרי ואני עליתי בגיל שנתיים, זה לא אומר שאני נוצרייה.
<אודליה אדרי: לא, לפי מה שהצהירו ההורים.
<אודליה אדרי: אם ההורים הצהירו שאת נוצרייה, הם החליטו בשבילך, אין מה לעשות, ההורים שלנו מחליטים הרבה דברים בשבילנו, הרישום במרשם האוכלוסין נעשה על סמך הצהרת הורים.
יוליה מלינובסקי: אם ההורים שלי כשאני הייתי עוד קטינה החליטו שאני בודהיסטית, אז אני בודהיסטית.
<אודליה אדרי: אם את באמת בודהיסטית וזה תואם - - -
יוליה מלינובסקי: מה זה באמת?
<אודליה אדרי: התיק מראה, כמו המקרה הזה, אם זה לא טעות סופר התכוונתי.
אברהם נגוסה: נעבור עכשיו לנציג מכון עתי"ם, עו"ד אלעד קפלן.
<אלעד קפלן: לאחרונה הגיעו לעמותת עתי"ם מקרים של חקירות יהדות יזומות של רשות האוכלוסין אחר אזרחי ישראל, חלק מהמקרים נדונו כאן בוועדה, מאז הגיעו אלינו מקרים נוספים, חלקם תלויים ועומדים בער"מ בבית משפט שבו בודקים באופן יזום את היהדות של אזרחי ישראל ויש תיקים נוספים שאנחנו מטפלים בהם שאנשים שמתגיירים בבתי דין עצמאיים, שמבקשים להירשם כיהודים ולקבל מעמד נדרשים לעבור סחבת של בירוקרטיה ולהביא אישורים ועוד ועוד מסמכים.
<אלעד קפלן: אני לא רוצה להיכנס לשני הנושאים האלה כי זה לא הנושא שלנו כאן, אבל העיסוק הזה של רשות האוכלוסין דורש הרבה מאוד משאבים וגם כאן נדרשים משאבים.
<אלעד קפלן: כשיש טעויות של פקידים ואנשים נרשמים בצורה שונה מאשר הזהות שלהם ונדרש מעשה יזום של רשות האוכלוסין וההגירה כדי לתקן את זה, דרוש לזה משאבים ואני מבקש שהוועדה תשים לב למה יש משאבים ולאיפה הולכים המשאבים ואיפה פתאום אין משאבים ואין מה לעשות.
<אודליה אדרי: זה עניין של מעמד.
<אלעד קפלן: לא, גם לעניין רישום.
<אלעד קפלן: לא נכון שרק עניין של מעמד.
<אלעד קפלן: חקירות יהדות יזומות לעניין רישום ולזה יש לכם משאבים.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתבחין פה.
אברהם נגוסה: מה שמשרד הפנים או רשות האוכלוסין אומרים, תראו, אנחנו פועלים לפי החוק.
אברהם נגוסה: בחוק כתוב באופן ברור.
אברהם נגוסה: אם טעינו, תשלחו אותם אנחנו נתקן את טעות הסופר.
אברהם נגוסה: אם מגיע אליך מקרה למכון, אתה שולח אותו, אם אתה רואה שהם טעו, אתה שולח למשרד הפנים והפקיד מתקן את זה.
אברהם נגוסה: איפה אתה מדבר על משאבים?
<אלעד קפלן: אם מדובר בטעות סופר, הרשות יכולה לבדוק באופן עצמאי ולתקן את הטעויות שנעשו בדיוק כמו שהיא בודקת באופן עצמאי, לדעתי בניגוד לחוק, אנשים שרשומים כיהודים שהם אזרחים ישראליים.
<אלעד קפלן: יש משאבים לזה, וודאי שצריך להיות משאבים לזה, הרי זו פגיעה באזרחי ישראל.
<אלעד קפלן: צריך גם לדעת עובדה, אם בנאדם רוצה לשנות את רישומו והולך לבית משפט בגלל שהוא לא קיבל מענה מהפקיד, הולך לבית משפט, רק אגרת בית המשפט אנחנו מדברים על סכום גבוה מאוד, אם אני זוכר נכון זה 1,500 שקלים, יכול להיות שגם צריך ייצוג של עורך דין לאזרח, זה עולה הרבה מאוד כסף.
<אלעד קפלן: הרשות, אם יש טעויות של פקידים אפשר לבדוק את זה באופן יזום ולתקן טעויות סופר.
<אלעד קפלן: הרבה יותר הגיוני לעשות את זה מאשר לחקור יהדות באופן יזום של אנשים שהם יהודים.
אברהם נגוסה: לכן שאלתי קודם האם לפקיד יש סמכות לתקן את טעות הסופר או שאתם שולחים אותו לבית המשפט להביא פסק דין הצהרתי.
אברהם נגוסה: אמרו לי חד משמעית שאם הנושא הוא טעות סופר החוק נותן לפקיד הראשי סמכות לתקן את זה.
אברהם נגוסה: מצד שני גם ליוזמה שרשות האוכלוסין באה ואומרת, אני לא יוצאת ביוזמה כי אני לא נכנסת לתיק הפרטי בלי רשותו של אותו אדם שפונה אלי, לבדוק אם יש או אין טעות.
אברהם נגוסה: לכן אומרים, תשלחו את האנשים שקרו אצלם טעויות והם יתקנו.
<אלעד קפלן: באחד מהתיקים שאנחנו מטפלים בהם היום מדובר במשפחה שהתחתנה ברבנות, משפחה שעלתה לפה מכח חוק השבות, כולם יהודים, קיבלו טלפון מרשות האוכלוסין וההגירה, אמרו 'הגיע אלינו מידע, לפי המידע הזה אתם אולי לא יהודים ואתם נדרשים לבוא ולהביא לנו הוכחות שאתם יהודים' כמה שעות השקיעו ברשות האוכלוסין וההגירה באותן חקירות יהדות יזומות של אנשים כדי לבוא ולקרוא להם ולזמן אותם ולהביא מסמכים, לבדוק מסמכים כשהם כבר רשומים כיהודים, הכל בסדר.
<אלעד קפלן: לפחות את אותו מאמץ היה אפשר להשקיע באנשים שעשו טעות בעניינם ונדרש לתקן את הטעות.
<אלעד קפלן: זה הדבר הבסיסי וההגיוני ביותר.
אברהם נגוסה: בדיון הקודם דנו בנושא הזה ויש גם חוות דעת משפטית שחברת הכנסת שלחה לי וקראתי אותה.
אברהם נגוסה: דנו על זה.
<אלעד קפלן: חוות הדעת המשפטית זה לעניין אנשים שבודקים את זכאות השבות שלהם, לא את המרשם.
אברהם נגוסה: אתה אומר בדיקה חוזרת של העולים אם הם מבקשים להתחתן או אם הם רוצים מסמך או להביא בת זוג או בן זוג מחו"ל, בודקים אותו.
אברהם נגוסה: על זה קיימנו דיון.
<אלעד קפלן: נכון, על זה קיימנו דיון, יש מקרים נוספים שבהם זו לא שאלה של איחוד משפחות.
<אלעד קפלן: אנשים שרצו להירשם כנשואים, לעבור דירה, לרשום את ילדיהם כנשואים, מקרים נוספים, והחליטו לפתוח בעניינם חקירת יהדות.
<אלעד קפלן: לא רציתי לפתוח את הנושא הזה כאן כי באמת כבר דנו בחלק מהנושאים, אבל לזה יש משאבים.
<אלעד קפלן: צריך לראות למה יש משאבים ולמה אין משאבים.
יוליה מלינובסקי: כמה רשומים היום במדינת ישראל לאום רוסי.
יוליה מלינובסקי: אתם יודעים להגיד?
<אודליה אדרי: נוכל לבדוק ולהגיד.
<עמוס ארבל: אפשר לבדוק.
יוליה מלינובסקי: מעניין נורא.
יוליה מלינובסקי: בוא נלך על מדינות חבר העמים.
יוליה מלינובסקי: כמה רשומים אצלכם כרוסים, כאוקראינים - - -
<עמוס ארבל: אפשר לראות את כל העולם, לאו דווקא רוסיה.
<אודליה אדרי: אני חושבת שאנחנו מפרסמים מדי שנה.
יואל רזבוזוב: יש, בלשכה המרכזית.
יואל רזבוזוב: אני הוצאתי, קיבלתי.
<אודליה אדרי: אני רוצה להגיד לך שיש תיקים שאנשים בהחלט רוצים להירשם ככה.
יוליה מלינובסקי: לא, מי שרוצה זכותו המלאה.
יוליה מלינובסקי: אני אגיד לך משהו, אנשים לא מודים בכך כי הם לא רואים את זה בתעודת הזהות, זה לא מופיע בשום מקום.
<עמוס ארבל: בשום מקום זה לא מופיע.
יוליה מלינובסקי: הבנתי, גם כן אדוני היושב ראש, לתדהמתי, שיש תמצית רישום צר, מורחב, זה לא כולל אותם פרטים.
יוליה מלינובסקי: אני יכולה לבוא היום ללשכה ולבקש תמצית רישום ויתנו לי משהו מקוצר כי אין לי מושג שיש משהו מורחב.
<עמוס ארבל: תלוי למה את צריכה אותה.
יוליה מלינובסקי: אבל אני לא יודעת על זה.
<עמוס ארבל: שואלים אותו, אתה רוצה ללכת להתחתן, זו תמצית מסוימת.
<עמוס ארבל: אתה רוצה בשביל לשנות כתובת בעירייה, זה משהו אחר.
<עמוס ארבל: חבל להוציא את כל פרטי המרשם, 20 עמודים, כשאתה צריך משהו שקשור רק לשינוי הכתובת.
<עמוס ארבל: חבל, זה בסדר, וזה ניתן, וזה נכון לעשות.
<עמוס ארבל: אנחנו לא מטעים את האנשים.
אברהם נגוסה: זה לפי נושא הבקשה.
יוליה מלינובסקי: אבל אני אגיד לך, יש תמצית רישום שמופיע בו הלאום ויש כזה שלא מופיע.
<עמוס ארבל: בדרך כלל לאום ודת נותנים כשאנשים הולכים להתחתן, לרבנות, נותנים תמצית רישום על הדת שלך.
אברהם נגוסה: אני חושב שדווקא זה לטובת האזרחים, העולים, כי לכל תחום שלא צריך, לא צריך להיכנס לגלות את הפרטים של האדם אם הנושא לא מתאים לזה.
אברהם נגוסה: כדי לשמור את הפרטיות של האנשים, אני חושב שזה דווקא יותר טוב.
יוליה מלינובסקי: אבל אנשים אפילו לא יודעים.
אברהם נגוסה: רבותי אנחנו - - -
<יצחק הילדסהימר: משהו קטן.
<יצחק הילדסהימר: זכיתי להיות בברית המועצות לשעבר 35 פעמים.
<יצחק הילדסהימר: אני מדבר בעיקר לחברי הכנסת.
<יצחק הילדסהימר: ראיתי הרבה מאוד תעודות לידה של אנשים שנולדו בברית המועצות לשעבר, דרך אגב בחבר העמים יש 15 מדינות, בברית המועצות היו לפחות 18 מדינות.
<יצחק הילדסהימר: ראיתי הרבה מאוד תעודות לידה שכתוב בהן 'יהודי'.
<יצחק הילדסהימר: אני לא יודע אם זה כתוב תחת סעיף לאום או תחת סעיף דת.
<יצחק הילדסהימר: יכול להיות לאום, לאום יהודי.
<יצחק הילדסהימר: הרבה תעודות לידה כתוב 'אוקראיני' 'רוסי', לפי הבחירה של ההורים.
יוליה מלינובסקי: אין בתעודות הלידה משם דת או לאום.
יוליה מלינובסקי: אין שם את ההבדל הזה.
יוליה מלינובסקי: לא היה.
יוליה מלינובסקי: כי מה שאתה אומר עכשיו זה אומר שאתה לא מבין מה היה שם.
יוליה מלינובסקי: היה רק את הלאום.
<יצחק הילדסהימר: יכול להיות לאום.
<יצחק הילדסהימר: - - - והרבה ארגונים - - - תעודת הלידה 'יהודי', זאת אומרת שההורים בחרו לרשום יהודי מסתמכים על זה שהילד באמת יהודי.
אברהם נגוסה: חבריי חברי הכנסת היוזמים את הדיון, אם יש לכם מילת סיכום בקיצור בבקשה, לאחר מכן אני אסכם את הדיון.
יואל רזבוזוב: אני חושב שאנחנו שמחים לדעת שיש סעיף, חברת הכנסת מלינובסקי גילתה לפני כן, ויש הסכמה של מי שבאמת האבא הוא יהודי והאמא לא יהודייה על פי ההלכה והוא עלה באמת כקטין, הוא יכול לשנות בתמצית רישום גם את הדת וגם לבקש שינוי של לאום לחסר דת וחסר לאום, זה כבר צעד אחד.
יואל רזבוזוב: לגבי שאר הדברים, הלאום, מה שאמרתי, זה הצעת חוק כבר, היא תדון בוועדת שרים לחקיקה.
יואל רזבוזוב: אני חושב שחשוב מאוד לנו שמי שרוצה וחפץ בכך, לא כולם רוצים, יש כאלה שלא אכפת להם בכלל, אבל אלה שרוצים ואלה שבאמת מרגישים שזה איכשהו מציק להם גם באופן אישי שזה מה שחושבים עליהם, בלי קשר אם זה נכון או לא נכון, כדאי ללכת לקראתם.
יואל רזבוזוב: אנחנו מברכים על הדיון.
יוליה מלינובסקי: אני לא אחזור על הדברים של יואל רזבוזוב, אני אגיד לכם ככה.
יוליה מלינובסקי: אל תשכחו שבנאדם בא ללשכה, אתם משרתים אותו, אתם נותנים שירות.
יוליה מלינובסקי: הוא לא חייב לכם שום דבר, הוא לא חייב לפקידה שום דבר ואם כבר קורה משהו על הרשות להוכיח את צדקתה ולא לשלוח את האזרח בלא יידוע.
יוליה מלינובסקי: זה לא המצב.
יוליה מלינובסקי: אני נלחמת בזה בכל רשויות החוק כי זה די קורה.
יוליה מלינובסקי: אני לא אעזוב אתכם.
יוליה מלינובסקי: האזרח בא לקבל שירות.
<עמוס ארבל: רוב המקרים הם לא כך.
<אודליה אדרי: זאת התפיסה, התפיסה היא ש - - -
יוליה מלינובסקי: לא, התפיסה חייבת להשתנות.
יוליה מלינובסקי: אתם לטובת האזרח.
<עמוס ארבל: התפיסה היא בעד האזרח.
יוליה מלינובסקי: אתם לטובת האזרח והאזרח לא חייב לכם שום דבר.
יוליה מלינובסקי: ואם עכשיו יהיו הרבה פניות שאנשים ירצו ואתם תצטרכו לעבוד קשה וללכת לארכיונים ולהוציא תיקים ולבדוק, אנא מכם.
<עמוס ארבל: תעזרי לנו להביא את ה- - -
יוליה מלינובסקי: אני אעזור לכם להביא את האנשים.
יוליה מלינובסקי: זה סיפור אחר.
אברהם נגוסה: אני מברך את חבריי חברי הכנסת שיזמו את הדיון בנושא, זה נושא מאוד חשוב.
אברהם נגוסה: ברור לנו שהעולים החדשים או הוותיקים שיש להם הרגשה שלא נוח להם מה שרשום שם, הם יכולים לברר, ללכת לסניף רשות האוכלוסין לברר ולדרוש לתקן.
אברהם נגוסה: שמענו חד משמעית שיש נכונות של רשות האוכלוסין.
אברהם נגוסה: יותר מזה, אנחנו נגבש מסקנות ונביא אותן לאישור הוועדה ואז נגיש את זה למזכירות הכנסת.
אברהם נגוסה: אני מצטער שחיכיתם זמן רב.
אברהם נגוסה: אתם יודעים מדוע היינו פה כל הלילה, לכן לא הצלחתי להגיע בזמן.
אברהם נגוסה: אבל לא דחינו את הדיון.
אברהם נגוסה: עכשיו אני מבין את המשמעות ולכן קיבלנו החלטה נכונה, לדחות את הדיון ל-12:30 ולא ביטלנו.
אברהם נגוסה: אנחנו היום מתכנסים לדון בנושא הנצחת אסירי ציון הרוגי מלכות ופעילי מחתרות שהכנסת היום מציינת יותר מאוחר גם יהיה אירוע בכנסת ואנחנו מקיימים פה בוועדת העליה הקליטה והתפוצות, כמובן היה לפני יואל רזבוזוב חבר הוועדה, ואני רואה שגם נציגי הארגונים וממלאי מקום מנכ"ל ההסתדרות הציונית העולמית יעקב הגואל.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת ידבר ולאחר מכן נשמע אנשים לפי הופעתם ברשימת הדוברים.
אברהם נגוסה: כל אחד יעשה את זה בתמצית כי זמננו מוגבל.
יואל רזבוזוב: תודה כבוד היושב ראש, אני מברך על הדיון, באמת בתנאים הכי קשים אבל הדיון אכן מתקיים וכמו שאמרתי אני חושב שהדיון נורא חשוב, הנצחה של אסירי ציון הרוגי מלכות ופעילי מחתרות.
יואל רזבוזוב: אני בתור דור צעיר בכנסת ישראל תמיד אומר מי שלא זוכר את העבר לא יהיה לו עתיד.
יואל רזבוזוב: אני חושב שחשוב שגם כאן
יואל רזבוזוב: בכנסת ישראל נציין וגם נרחיב את זה לכל הארץ, כמובן אני מתכוון גם לתלמידי מערכת החינוך הישראלית שאנחנו נותנים כאן מקום כבוד וכך גם צריך להיות במערכת החינוך הישראלית, לאותם אנשים שציינתי.
יואל רזבוזוב: אנחנו חייבים להם את הזכות שאנחנו חיים במדינת ישראל.
יואל רזבוזוב: שוב אני חוזר לעצמי, חשוב מאוד שהדיון מתקיים, שהוא לא התבטל, שבכנסת מציינים את היום הזה ואני מקווה מאוד שזה גם יטפטף למטה לכלל אזרחי ישראל כי אני יכול להגיד שאני לפני הכנסת, שמעתי, בשבילי אלו היו יותר מושגים ולא באמת התעמקתי וכשהגעתי לכאן והפנמתי מי האנשים הללו היו ומה הם עשו בשבילנו, אז אני מבין את החשיבות ואני מקווה מאוד שמהדיון הזה זה ירד גם למטה.
אברהם נגוסה: ברוך גוטמכר בבקשה.
<ברוך גוטמכר: כבוד היושב ראש, חברי הכנסת, חבריי היקרים למלחמה להקמת מדינת ישראל, חברי הארגונים מחוץ לארץ וכל הקהל הנכבד והאורחים כאן שלום.
<ברוך גוטמכר: אני לא רואה כאן אף אחד מגולי קניה.
<ברוך גוטמכר: אבל אני רואה כאן משפחה של חגי לב, אשתו ושתי הבנות.
<ברוך גוטמכר: חגי לב ברח פעמיים מבית הסוהר באפריקה והוא גם למד את השפה הסווהילית כדי שיוכל לעזור לנו בטיפול באנשים שהיו.
<ברוך גוטמכר: 439 גולים עברו את המחנות באסמרה, אריתריאה, סודן וקניה.
<ברוך גוטמכר: 439 איש אלה נתנו למדינת ישראל ראש ממשלה, חמישה שרים, משנה לנשיא הטכניון, סגן נשיא האוניברסיטה בבאר שבע, פרקליט צבאי ראשי, יועץ משפטי למדינת ישראל, נשיא בית המשפט העליון, חברי כנסת, יושב ראש ארצי של לשכת עורכי הדין ויושבי ראש של כל הוועדים המחוזיים.
<ברוך גוטמכר: קצין תותחנים ראשי, קצין שריון ראשי, קצין הג"א ראשי, עוזר לראש אג"ם של צה"ל, סגן שר הבטחון, טייס בחיל האויר, המנהל הכללי של המוסד לביטוח לאומי ומנכ"ל לשכת המסחר בחיפה.
<ברוך גוטמכר: עכשיו להלן רשמת גולי אריתראה וקניה שמסרו נפשם במלחמות ישראל: אליעזר קשאני שהיה בגלות אסמרה עלה לגרדום בכלא עכו, גרשון גרדובסקי הוטס למשפט צבאי בארץ ונהרג בפריצת כלא עכו.
<ברוך גוטמכר: חיים קונובקי, נהרג כחייל בצבא בהסתערות בכפר קרע.
<ברוך גוטמכר: יחיאל שרון חבר שלי לכיתה, הסתער בראש מחלקה על משלט 113 ונפל.
<ברוך גוטמכר: רחמים מזרחי השתתף בהסתערות צה"ל על משלט בין מלחה לבית ג'אלה, נפל.
<ברוך גוטמכר: אליהו צבי יששכר, היה טייס בחיל האויר ונפל.
<ברוך גוטמכר: ברוך מזרחי ערבי שהתגייר והיה באצ"ל והבטיחו לו שאם יחזור לאיסלם הוא ישוחרר.
<ברוך גוטמכר: הוא אמר 'אני יהודי ואמות כיהודי'.
<ברוך גוטמכר: זו היתה נבואה.
<ברוך גוטמכר: הרב הראשי הרב הרצוג פעל לשחרורו וגייר אותו והוא היה בקיבוץ נורדיה.
<ברוך גוטמכר: כשפרצה מלחמת השחרור הוא התנדב לעבור לג'נין מאחורי הקווים, פוצץ מפקדה של ערבים, זוהה בשן הזהב שהיתה לו, נחתך לחתיכות ואחרי ששת הימים לפי הוראת בגין קברו אותו בבית הקברות הצבאי בנתניה.
<ברוך גוטמכר: המתנחלים עולים כל שנה לקברו.
<ברוך גוטמכר: יום השנה שלו זה יום השנה של הרב אריה לוין רב האסירים.
<ברוך גוטמכר: בט"ו בשבט 1946 ירה המשמר הסודני לתוך המחנה והרג שני חברים שלנו, אליהו עזרא ושאול גלילי.
<ברוך גוטמכר: נתן - -- נפל במחלה בבית החולים הצבאי.
<ברוך גוטמכר: יש גם סרט שהטלוויזיה עשתה, המחתרות בראי הזמן.
<ברוך גוטמכר: כדאי לראות אותו.
<ברוך גוטמכר: מדי פעם מעלים אותו לפנות בוקר בטלויזיה.
<ברוך גוטמכר: 10,000 אסירים עברו במחנות המעצר בארץ ובחו"ל.
<ברוך גוטמכר: ישראלים.
<ברוך גוטמכר: לוחמי מחתרות היו כך, אותות מטעם משרד הבטחון, אות ההגנה, 53,000.
<ברוך גוטמכר: אות האצ"ל 7,000.
<ברוך גוטמכר: אות הלח"י כ-1,500.
<ברוך גוטמכר: זה מראה לנו את הגודל המספרי של לוחמים ואסירים שצריכים לטפל בהנצחתם.
<ברוך גוטמכר: יש עוד כמה אלפים גם מחו"ל שאותם צריכים לתעד ולהנציח.
<ברוך גוטמכר: גברת גלית כהן שהיא מרכזת הרשות לאסירי ציון הקימה אתר במשרד ואנחנו רוצים למלא את האתר עם תיעוד של כל הלוחמים וכל האסירים וכל עולי הגרדום.
<ברוך גוטמכר: זו משימה קשה מאוד.
<ברוך גוטמכר: הואיל וההסתדרות הציונית תיעדה כ-1,000 לוחמי תש"ח ביניהם גם אני, ועכשיו מתעדת גם את לוחמי ששת הימים וגם אני זכיתי, ראיתי את העבודה שלהם ואת התיעוד שלהם ואני חושב שהם יוכלו לתעד באופן מקצועי את הקורות של כל לוחמי המחתרות, אסירי ציון ועולי הגרדום.
<ברוך גוטמכר: לכן אני מציע שאנחנו נשכור את ההסתדרות הציונית כקבלן של הנצחה לצורך הנושא הזה.
<ברוך גוטמכר: ישנה גם ד"ר לאה טייכר באוניברסיטת חיפה, היא עשתה דוקטורט על אסירי ציון, יש לה רשימה של 5,000 אסירים שקיבלה מהשב"כ, מה שהשאירו הבריטים במחסנים, נתנו את זה לה.
<ברוך גוטמכר: גם ד"ר אליאש מאוניברסיטת בר אילן כתבה על גולי קניה, יש לה גם חומר רב.
<ברוך גוטמכר: אני מבקש לאשר שההסתדרות הציונית תוכל לפעול כקבלן של משרד הקליטה בכדי להנציח את כל הלוחמים.
<ברוך גוטמכר: אני רוצה גם לציין שהבריטים, הכלניות, דחפו אותנו למטוסים, הם אמרו You'll never see Palestine again.
<ברוך גוטמכר: בכינו, אני הייתי בן 16.
<ברוך גוטמכר: נפלנו על האדמה, נישקנו אותה, הכנסנו אבנים לכיסים.
<ברוך גוטמכר: ב-1948 ראיתי את הבריטים צועדים לנמל חיפה, אמרתי " You'll never see Palestine again".
אברהם נגוסה: אתם, אלה שבחיים ואלה שאינם בחיים, הגיבורים של העם היהודי, תראו איזו מדינה בזכותכם יש לנו היום.
אברהם נגוסה: איזו מדינה משגשגת, מדינה לתפארת.
אברהם נגוסה: הכל זה בזכותכם כי אתם נלחמתם ותראו מארבע כנפות הארץ יהודים התקבצנו פה.
אברהם נגוסה: תראו את המציאות.
אברהם נגוסה: אני רוצה לומר לכם תודה רבה על מה שעשיתם.
<ברוך גוטמכר: אדוני היושב ראש, יש כאן כמה חובות מוועדת הקליטה בראשותו של רזבוזוב ובראשותך שהעלינו נושאים ולא קיבלנו שום תשובה.
<ברוך גוטמכר: אנחנו פונים לשרים, הם מתעלמים מאיתנו.
<ברוך גוטמכר: פונים לח"כים והם סוגרים את הטלפונים.
<ברוך גוטמכר: זה לא ייתכן שהממשלה והכנסת דוחה אותנו ומשפילה אותנו ולא מדברת איתנו.
<ברוך גוטמכר: צריך לסגור את הנושא.
<ברוך גוטמכר: אנחנו הקמנו את המדינה, אנחנו גירשנו את הבריטים, לא הם.
<ברוך גוטמכר: אנחנו הקמנו את תנועת החרות שמזה צמחה תנועת הליכוד.
<ברוך גוטמכר: אז בבקשה אני מבקש לקבוע גם מועד לדיון בנושאים שאתם לא נתתם לנו תשובות עליהם.
אברהם נגוסה: אני מתחייב לקיים את הדיון בהקדם.
אברהם נגוסה: נכון, אדוני צודק.
אברהם נגוסה: אנחנו ועדת כנסת.
אברהם נגוסה: כוועדת הכנסת תפקידנו להביא את נציגי הממשלה והארגונים הלאומיים.
<ברוך גוטמכר: כמה ח"כים יש פה?
אברהם נגוסה: אני רוצה להגיד לכם, אנחנו יצאנו מפה בתשע בבוקר אחרי שהיינו כל יום אתמול והלילה כאן.
אברהם נגוסה: הגעתי לביתי בשעה 10:00.
אברהם נגוסה: לכן כל חברי הכנסת, הרבה ביטלו דיונים.
אברהם נגוסה: אנחנו בגלל החשיבות הרבה של הנושא וזה שהכנסת מציינת את היום הזה, לא רצינו לבטל את הדיון.
<ברוך גוטמכר: אני מעריך את זה, אבל - - -
אברהם נגוסה: לכן אני רוצה להגיד שהיום אין חברי כנסת בגלל שהם הלכו לישון.
<ברוך גוטמכר: בישיבה האחרונה איתך לא בא אף חבר כנסת.
<ברוך גוטמכר: רק אתה באת.
<ברוך גוטמכר: הם מזלזלים בנו, הם לא נותנים לנו כבוד.
אברהם נגוסה: אני כמובן אעביר את המחאה שלך לחברי הכנסת.
אברהם נגוסה: אבל חבר כנסת שלא נוכח בדיון קורא את הפרוטוקול.
<ברוך גוטמכר: זה לא יעזור, הם סוגרים לנו את הטלפונים, הם לא עונים לנו למכתבים.
<ברוך גוטמכר: זו בושה וחרפה.
אברהם נגוסה: אני לא מכחיש את דבריך, אני לא יודע אם סגרו או לא סגרו, אני לא יכול לקחת אחריות על כך.
אברהם נגוסה: אבל זה שמשרדי הממשלה היו צריכים לענות לסיכומים שסיכמנו וגם כתבנו מכתב לשרים הרלבנטיים בנושא.
אברהם נגוסה: היום אנחנו בפורום יותר גדול, וגם בגלל מה שקרה חברי הכנסת לא משתתפים.
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים דיון בהקדם בהזמנה של המשרדים הרלבנטיים שיהיו כדי שנצא עם סיכום מעשי.
אברהם נגוסה: פה נמצאים גם נציגי המשרדים ואני רוצה שתקצרו בדברים כדי שהם יתייחסו גם.
אברהם נגוסה: אני פונה למר יעקב הגואל ממלא מקום יו"ר ההסתדרות הציונית העולמית בבקשה.
<יעקב חגואל: ראשית יישר כח לך אדוני היושב ראש, על זה שאתה למרות הלילה האפל, ואתה יודע, יושבים פה אנשים שעברו לילות אפלים אחרים, להבדיל, לקחת את ההחלטה והפכת את הדיון בוועדה הזאת לרלבנטי, ביום החגיגי הזה שבו אנחנו מציינים ומצדיעים לאנשים הנפלאים האלה כאן.
<יעקב חגואל: יושב פה יו"ר ברית חיילי האצ"ל, חברי הטוב יאיר אסיסקוביץ, יש פה יו"ר ארגון הלח"י יאיר שטרן חברי הטוב גם כן, והם מנהלים את הארגונים האלה שבאמת יודעים להכיר תודה לאותם אנשים נפלאים שהתבטאתי לפני כשבועיים בביטוי שקראתי להם 'מגש הכסף'.
<יעקב חגואל: הם מגש הכסף שעליו ניתנה לנו המדינה, לא שום מקום אחר.
<קריאה: מגש הזהב.
<יעקב חגואל: אהבתי את זה עוד יותר.
<יעקב חגואל: אני אומר, האנשים האלה במקום נערות ושובבות וילדות הם לקחו את הנערות הצידה ואת השובבות הצידה והלכו ולקחו את גופם ונפשם למען מדינת ישראל.
<יעקב חגואל: האנשים האלה שנמצאים איתנו כאן, ואנחנו ברוך השם חוגגים פה 70 שנה למדינה הנפלאה הזאת, בראש ובראשונה בזכותכם.
<יעקב חגואל: אנחנו רוצים להכיר לכם תודה על התעוזה, באמת לקחת את עצמכם ובאמת לשחרר חבלי מולדת ואין לי ספק שהבית הזה, בית המחוקקים שלנו, מוקיר לכם תודה גם אחרי לילה כזה וגם אחרי אמירה שכזאת, יש פה את דנה שהיא מרכזת את הוועדה וזה לא פשוט אחרי לילה כזה לבוא ולהרים את העניין.
<יעקב חגואל: אני אומר לכם, אנחנו מצדיעים לכם ואנחנו בהסתדרות הציונית העולמית כמו שאמר פה קודמי, עשינו פרויקט ביחד עם ממשלת ישראל, עם כסף של ממשלת ישראל של תיעוד של 1,000 אנשי תש"ח.
<יעקב חגואל: אנחנו נשמח להמשיך ולתעד כי התיעוד זה המעט שאנחנו יכולים להשאיר כאן לדור הבא.
<יעקב חגואל: יישר כח לכל העוסקים במלאכה.
אברהם נגוסה: יאיר אסיסקוביץ' בבקשה.
<יאיר אסיסקוביץ: מכובדיי כולם, אני יו"ר ברית חיילי האצ"ל בישראל ואלה שלא מכירים אותי במשפט אחד, מצד אמי אני הנין של אלעזר רב בן עזר שלפני 140 שנה חרש את התלם הראשון והקים את העיר פתח תקוה.
<יאיר אסיסקוביץ: מצד אבי אנחנו 400 שנה בארץ, עזה היתה של משפחתנו ובית הקברות היהודי בעזה שייך לי אישית כמו בית הקברות היהודי ביפו ששייך לי.
<יאיר אסיסקוביץ: אני היהודי היחידי בעולם שב-1951 מסרתי קושאן לממשלת ישראל שאני בעל הבית של 240 דונם בלב עזה כך שהנושא הזה, למה פתחתי בו?