GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אורנה שמר: חשוב למקד את הדיון על מתורגמנים ולא רק בעובדים סוציאליים כיוון שעובדים סוציאליים לא יכולים להיות - - - זה לא מתאים לכל עובד סוציאלי.
אברהם נגוסה: גם להשיג מתורגמנים, להכשיר אותם ולהעסיק אותם.
קסניה סבטלובה: או ליצור איזה שהוא מרכז של מתורגמנים.
<שרה כהן: אני רוצה לחדד.
<שרה כהן: את כל מה שקשור לנושא של הכשרות מקצועיות, זה מן הסתם לא משהו שהוא במסגרת האגף שאני אחראית עליו ואני אעביר את זה לקלאודיה כץ שהיא מנהלת את האגף לתעסוקה במשרד ואני אציף בפניה.
<שרה כהן: את הנושא של העובדים הסוציאליים אני כל הזמן מעלה בפניה לכן גם הקורס הזה יצא.
<שרה כהן: אני אציב בפניה את הנושא של מתורגמנים.
<שרה כהן: אני רוצה אבל להגיד עוד שני דברים בבקשה.
<שרה כהן: אחד – הנושא של מיצוי זכויות וכל מה שקשור בעצם למשמעות של הנגשת שירותים ושפות ותהליכים של מיצוי זכויות הוא היום חלק מתוך התהליכים המוקצים שנעשים באופן כללי בשדה של העבודה הסוציאלית.
<שרה כהן: זאת אומרת אני מתחילה בפירוש תכניות כמו 'נושמים לרווחה' כמו מרכזי עוצמה, זה כרגע חלק מאוד מאוד אינטנסיבי בשירותי הרווחה עצמם, במשרד הרווחה.
<שרה כהן: אני כמנהלת השירות יוצאת כרגע גם בתכנית חדשה שאנחנו פרסמנו עליה מכרז, התכנית נקראת קליטה מיטיבה, זה מכרז שפרסמנו אותו בסוף דצמבר, במסגרתו, התפיסה היא אותה תפיסה של ליווי משפחה כמכלול, ושל כל מה שקשור לנושא של סיוע במיצוי זכויות.
<שרה כהן: במסגרת התכנית הזאת שאנחנו כרגע בעצם ממתינים לגורם מפעיל שישיב לנו, אנחנו עומדים להכניס בנוסף לתשעה העובדים הסוציאליים שהיום יש במערכת שלנו כמשרד הקליטה של השירות שאני מנהלת אותו, עוד 11 עובדים סוציאליים בחצאי משרות ועוד 11 מלווים בשפות, בדיוק בשביל גם להכניס לתוך המערכת שלנו יותר אפשרויות של זיהוי צרכים, של איתור אוכלוסייה, ושל ליווי יותר של אוכלוסייה אבל שוב אני אומרת, שנמצאת בזכאות ב משרד.
<שרה כהן: אנחנו לא מדברים על אוכלוסייה שיש לה ותק שהוא למעלה מ-10 או 15 שנים בארץ.
<שרה כהן: אנחנו מדברים על אוכלוסייה עם ותק שהמשרד אחראי עליה.
<שרה כהן: זו תכנית חדשה.
אברהם נגוסה: בסדר, קודם כל אין מחלוקת לגבי תקופת הזכאות.
אברהם נגוסה: זה קבוע בנוהל.
אברהם נגוסה: כולנו משלימים עם כך.
אברהם נגוסה: העניין פה הוא שאתם צריכים להסתכל, זה לא מציאת פתרון תעסוקה לאותו מתרגם או לאותו עובד סוציאלי.
אברהם נגוסה: אנחנו לא מדברים על כך אלא על מתן השירות לעולה.
אברהם נגוסה: כי ברגע שאתם מכשירים מתורגמן, מעסיקים אותו, או עובד סוציאלי או מתורגמן, השירות שניתן הוא לעולים שיגיעו בעתיד וגם שכבר נמצאים כאן.
<שרה כהן: אין לי איתך מחלוקת בנושא.
אברהם נגוסה: זה מה שאנחנו מדברים.
<שרה כהן: מה שאני מנסה לבוא ולהגיד זה שמה שאתה מציף זה בהחלט באופן שבו אפשר לתת מנעד רחב יותר אולי של כיווני תעסוקה, לגבי עולים שיש להם השפעה לא רק לגביהם במקום שבו הם נמצאים אלא יש להם השפעה לגבי בעצם כל האופן שבו מערכת השירותים במדינת ישראל תיתן שירות רגיש תרבות לאורך שנים.
<שרה כהן: אני מסכימה איתך, אבל אני חושבת שזה באיזה שהוא מקום קצת משונה להביא את זה לפתחו של המשרד כיוון שהמשרד לא אחראי על ההכשרה של כל מי שקיים היום במדינת ישראל לגבי הנושא של כשירות תרבותית.
<שרה כהן: יש מערכות שונות, גם לדוגמה עמיתתי ממשרד הבריאות שגם יצאו עם נוהל מסודר לנושא של הנגשה לשונית וכשירות תרבותית כחלק מתוך האופן שבו גם מערכת הבריאות חושבת שיש להנגיש שירותים, והוא הדין לגבי שירותי הרווחה.
<שרה כהן: אני חוזרת ואומרת ואסיים בזה, אצלנו במשרד השירות הוא בשפות, הוא מותאם לאוכלוסיית העולים ודרך אגב גם כל הפרויקטורים שכרגע הקולגה שלי מדברת עליהם, מתוקצבים באמצעות המשרד שלנו לרשויות המקומיות.
<שרה כהן: היום יש כ-100 פרויקטורים דוברי שפות שונות שהכסף עבורם הועבר לרשות המקומית והם מלווים את העולה עוד מחו"ל בואכה ישראל.
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לסיים את הישיבה ב-11:00 ועוד לא שמענו את משרד הרווחה ומשרד הבריאות.
אברהם נגוסה: אני פונה למשרד הרווחה.
אברהם נגוסה: קליטת העלייה היא מערכתית, אתם מערכת אחת וצריכים לפעול.
אברהם נגוסה: מערכת הרווחה - - -
קסניה סבטלובה: מה עושים עם הנתונים האלה, ראית אותם.
קסניה סבטלובה: מה עושים?
<שרה כהן: אנחנו עובדים ביחד.
<שרה כהן: אי אפשר להגיד שלא עובדים ביחד.
קסניה סבטלובה: עובדים ביחד, אבל כל שנה אנחנו רואים פחות ופחות.
קסניה סבטלובה: אי אפשר כל הזמן לומר 'אנחנו בסדר, אנחנו בסדר' ושום דבר לא בסדר.
קסניה סבטלובה: אני לא מקבלת את זה.
<שרה כהן: זה לא מה שאנחנו אמרנו.
<שרה כהן: אמרנו שעובדים ביחד.
אברהם נגוסה: דפני, אנחנו רואים כישלון ממש במערכת הרווחה.
אברהם נגוסה: קודם היה ברור, אמרת שיש מדיניות בשטח אבל ההוראות לא הגיעו, איך עובדים עם דבר כזה?
אברהם נגוסה: את שמעת שיש פגיעה באתיקה המקצועית, פגיעה במונחים מקצועיים, פגיעה בשירות לפונה.
אברהם נגוסה: כך לא מטפלים בשירותי הרווחה.
<דפני מושיוב: אני שמחה שאתה וחברת הכנסת העליתם את הנושא.
<דפני מושיוב: הנושא הוא מאוד חשוב.
<דפני מושיוב: אני חושבת שבמדינה, בכלל, בכלל השירותים לא קיימים סטנדרטים.
<דפני מושיוב: יש מענים שהם מענים אד הוק.
<דפני מושיוב: אני חושבת שהמחקר וגם הראייה העולמית היום יותר ויותר מתפתחים ומבינים שצריכים לייצר פתרונות שונים במצבים שונים.
<דפני מושיוב: אני פונה אליכם כאן, חברי הכנסת ויושב הראש, לנסות ולהעמיק בנושא ולא לסיים את הדיון כדיון חד פעמי אלא באמת לבנות איזה שהוא תהליך כדי שייצר סטנדרטים כמו שקיימים בעולם החרשים.
<דפני מושיוב: אני חושבת שאנחנו למדנו רבות מהעולם הזה, מהם הסטנדרטים שקיימים לנושא של התרגום ושל ההנגשה, לזה שיש תקנה תקציבית לאורך זמן, לזה שיש סל לכל חירש שמאפשר לו גם את העצמאות לבחור מי יתרגם ובאיזה מצב, ואני חושבת שהתוצאות של המחקר, שאנחנו יחד עם ארגוני העולים כאן מאוד מעריכים ויצרנו את הפלטפורמה בין השלטון המקומי לשלטון הראשון לבין ארגוני ה-NGO, לאקדמיה ועכשיו עם הכנסת, כדי ליצור איזו שהיא קואליציה שבאמת תייצר מענים לאורך זמן כי מדינת ישראל היא מדינה שתמיד תקבל מהגרים ויש בה גם אוכלוסיות מיעוטים אחרים.
אברהם נגוסה: עכשיו אתם מוגבלים בחוק ובתקנה?
<דפני מושיוב: אין דבר כזה.
אברהם נגוסה: אין לכם אפשרות עכשיו להכשיר מתורגמן?
<דפני מושיוב: הכשרה לא מספיקה.
<דפני מושיוב: אני רוצה להדגיש, ונאמר כאן מה חשוב.
אברהם נגוסה: אז תגידי, למשל להכשיר עובד סוציאלי, להכשיר מתורגמן, יש לכם מגבלות בחוק?
<דפני מושיוב: לא הכשרה.
<דפני מושיוב: הכשרה היא הדבר הקל.
<דפני מושיוב: יצירת הסטנדרטים היא הדבר, אני חושבת שהמילה 'סטנדרטים' היא מאוד מאוד משמעותית, היא חסרה במדינת ישראל.
<דפני מושיוב: כשיש לך סטנדרטים יש לך נוהל עבודה.
<דפני מושיוב: אתה גם בודק את איכות התרגום, לאיזה מצבים.
<דפני מושיוב: אתה תקרא את ה- - -
<קריאה: למה בחקיקה ולא בנוהל?
<דפני מושיוב: מפני שבחקיקה זה בדומה, אני קצת משווה את זה לתחומים אחרים בין נגיד החקיקה לעולם של מוגבלות שכלית התפתחותית, שלא משנה כמה מוגבלים ייוולדו, על פי חוק הם זכאים, או כמה עולים, חקיקה של חוק השבות.
<דפני מושיוב: לחקיקה יש ערך שכשיש לך קיצוץ תקציבי - - -
אברהם נגוסה: את מציעה חקיקה?
<דפני מושיוב: אני מציעה חקיקה בנושא.
אברהם נגוסה: אז תציעי לי, אני מוכן לקדם את זה.
<דפני מושיוב: יופי.
<דפני מושיוב: בדיוק לשם התכוונו.
אברהם נגוסה: תציגו לי, אני מוכן לנושא.
<דפני מושיוב: אנחנו נשמח לצורך העניין לשבת איתך.
<דפני מושיוב: בהחלט יש לנו שותפים, וזה מחייב את המדינה לעמוד בנהלים.
<אוריאנה אלמסי: אבל עד שהחוק עובר, עד שהוא מקבל עלות תקציבית, אנחנו מודעים לכל זה.
<אוריאנה אלמסי: מה קורה בשטח מבחינת נהלים?
<אוריאנה אלמסי: מבחינה תקציבית?
<דפני מושיוב: דברים קורים.
<דפני מושיוב: אני חושבת שיש דינמיקה של דברים ותהליכים.
<דפני מושיוב: אז אני אגיד, גם לצורך העניין בנינו מודל של קליטה יישובי שהמהות שלו היא בשער הכניסה של המחלקה לשירותים חברתיים, באין טייק רגיש תרבות, יש שם תעריף שבנוי מעובד סוציאלי, ממה שנקרא אקדמאי דובר שפה, שהוא מדבר וכותב שתי שפות וגם אפשר לחלק אותו במקומות שיש בהם שפות שונות, בנות שירות לאומי שגם יש בהן עוד ערך מוסף כדי ללוות ויש שם תקציבים לפעולה, לעבודה סדנאית או אבחונים וכל מה שנדרש.
<דפני מושיוב: הדבר הזה בנוי גם עם מתנדבים שאנחנו מייצרים גם את ההכשרה של כולם, סיימנו בדיוק עכשיו קורס בחיפה, ובחיפה גם היו ערבים, חרדים.
<דפני מושיוב: החסם הלשוני תרבותי איננו מסתיים רק באוכלוסיית העולים.
<דפני מושיוב: יש במדינת ישראל עוד אוכלוסיות וראינו את הראייה הרחבה והעבודה המשותפת והמדהימה שהייתה באותו קורס לכל האנשים שעוסקים בתחום, כולל גם העובד הסוציאלי שצריך לעבוד עם התרגום.
<דפני מושיוב: הדבר החשוב שנורא צריך להבין שיש רצף של מתן שירותים.
<דפני מושיוב: כשיש לך את האין-טייק, ואחרי שעבדנו עם ארגוני העולים שהם הרבה פעמים המקום הראשון שמקבל את הפניה והם מכירים את מערכת הרווחה, מכירים את עולם המושגים, עשינו להם את ההכשרה.
<דפני מושיוב: הם מביאים את האנשים למערכת הרווחה, עושים את תהליך האין-טייק ושם אנחנו רואים שיש 10% בדרך כלל שלא צריכים לקבל את השירות שלנו, שיכולים לקבל אותו במקום אחר, 25% שמקבלים שירות שהוא תקופתי ואוכלוסייה שיותר ממוקדת שאתה רואה את זה מיד, זה באמת האזרחים הוותיקים, המלווה שהוא המתורגמן, הולך איתם לביטוח לאומי וכיוצא בזה.
<דפני מושיוב: אם אתה רוצה לשמוע על זה, אשמח.
<דפני מושיוב: אני מבינה שהזמן קצר.
אברהם נגוסה: אנחנו כמובן נקיים מפגש מצומצם.
<דפני מושיוב: תת ועדה.
אברהם נגוסה: אני אחשוב על זה.
אברהם נגוסה: אבל יש מקום שאשב אתכם ועם האוניברסיטה העברית, הרווחה, משרד הקליטה וקעליטה, ואם יצטרף משרד הבריאות מה טוב.
אברהם נגוסה: נשב ביחד ונעבוד על חקיקה.
אברהם נגוסה: אני מוכן לקדם את זה.
אברהם נגוסה: אבל יש לי שאלה אליך.
אברהם נגוסה: אמרת קודם שיש חוזר מנכ"ל שנותן הנגשה לשונית.
אברהם נגוסה: אם אתם משתמשים בזה, ואם יש כבר, למה צריך לרוץ לחקיקה?
<דפני מושיוב: היום נעזרים בחברות תרגום.
<דפני מושיוב: יש חברות תרגום שהן גם זכייניות של כל משרדי הממשלה, זה לא רק למשרד הרווחה.
<דפני מושיוב: הבעיה בתרגום הרבה פעמים שאין התמחות.
<דפני מושיוב: אנחנו באים ואומרים שברצף תהליך ההתערבות, יש מצבים שונים שצריך אנשים שונים.
<דפני מושיוב: למשל כשאתה מגיע רק לשער הכניסה ואתה צריך תיווך וליווי וסינגור, יכול להיות שצריך סוג מסוים של מלווה, אבל כשאתה צריך למשל - - -
אברהם נגוסה: החברות האלה שהן הזכייניות, לא מעסיקות מתורגמנים מקצועיים?
<דפני מושיוב: אבל לא לתחום הרווחה.
<דפני מושיוב: אז אנחנו באים ואומרים - - -
אברהם נגוסה: אם יש חוזר מנכ"ל והוראה, האם גם הוא לא נותן את הזכות להכשירם במובן המקצועי, את המתורגמנים האלה?
<דפני מושיוב: לא, כי זה מכרז.
<דפני מושיוב: אבל אני באה ואומרת, יש מספר כלים.
<דפני מושיוב: המתורגמנים האלה נמצאים בחקיקה של חברת הכנסת לשעבר פנינה תמנו והן לוועדות תכנון טיפול אבל אני אתן לך דוגמה.
<דפני מושיוב: אם אתה צריך בוועדה של קצין מבחן שבודק פגיעות מיניות למשל, אתה לא רוצה מתורגמן.
<דפני מושיוב: אתה רוצה עובד סוציאלי ולכן החקיקה תבוא ותגיד שלמצבים מסוימים צריך עובד סוציאלי, למצבים מסוימים צריך תרגום כזה, אתה מפריד את הסיטואציה וסוג המענה.
קסניה סבטלובה: כרגע אין לא את זה ולא את זה.
<דפני מושיוב: לא, יש.
<דפני מושיוב: דיברנו על חקיקה.
אברהם נגוסה: אנחנו נרחיב על העניין הזה בפגישה המצומצמת שלנו.
אברהם נגוסה: כמובן שנעדכן את חברת הכנסת קסניה ואם את רוצה את יכולה להצטרף.
קסניה סבטלובה: אני רוצה מאוד.
אברהם נגוסה: אם יהיה צורך שנינו נוביל חקיקה בנושא ואפשר לקדם את זה.
אברהם נגוסה: משרד הבריאות, יש לכם מה להוסיף?
אברהם נגוסה: אמנם נושא הדיון הוא רווחה, בריאות היא גם חלק מרווחתו של העולה.
<אמה אברבוך: גם אצלנו המערכת מטפלת בעולה ובמצבים שהוא נזקק ופגיע כשהוא נמצא במצוקה רפואית.
<אמה אברבוך: אני רוצה להזכיר שאנחנו כמשרד יש לנו מגוון פתרונות שבנינו, שאנחנו מציעים במערכת, אני רוצה להזכיר אותם.
<אמה אברבוך: יש לנו איזו סטנדרטיזציה בסיסית שנוצרה על ידי חוזר מנכ"ל שמחייב את כל ארגוני הבריאות לתת שירות מונגש תרבותית ולשונית לאוכלוסייה.
<אמה אברבוך: בעקבות החוזר הייתה שורה של פעילויות החל ממוקד תרגום שזה בעצם מוקד תרגום רפואי טלפוני שזה הכלי המרכזי שבנינו עבור המערכת וכרגע כל בתי החולים הממשלתיים, לשכות הבריאות וגם שתי קופות חולים נותנות שירותי תרגום למטופלים - - -
<אוריאנה אלמסי: זה בלי חקיקה.
<אמה אברבוך: זה בלי חקיקה.
<אמה אברבוך: יש גם מקום אולי לחקיקה בדברים מסוימים כמו סטנדרטיזציה של נושא תרגום בתוך המערכות, יכול להיות שזה נושא רוחבי שכן צריך איזה שהוא חקיקה בסיסית.
אברהם נגוסה: אנחנו נצרף אותך לישיבה המצומצמת.
<אמה אברבוך: אני אשמח.
אברהם נגוסה: אני מצטער שאני קוטע אותך כיוון שאנחנו צריכים לסיים את הדיון.
אברהם נגוסה: משפט אחרון בבקשה.
<אמה אברבוך: אני רוצה רק להשלים בכך שהאתגרים הם משותפים ושיתופי פעולה הם הכרחיים.
<אמה אברבוך: גם ללמידה משותפת, ואני יודעת שמשרד הרווחה, דפני, למדו מאתנו ואנחנו נשמח לעבוד יחד איתם.
<אמה אברבוך: אנחנו מצידנו נשמח ללמוד מהם.
<אמה אברבוך: אם יש פורום משותף לנושא חקיקה זה יעזור לכולם.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת קסניה סבטלובה משפט אחרון.
קסניה סבטלובה: אמנם סיימנו את הדיון אך לא את הנושא ואנחנו נמשיך כמובן לטפל בו ואנחנו מחויבים לנושא שהוא חשוב במעלתו.
קסניה סבטלובה: מדינת ישראל היא מדינה קולטת עליה.
קסניה סבטלובה: החלום הציוני שלנו הוא שהרבה יותר עולים יצטרפו אלינו ואנחנו מלינים על כך שאחוזי העלייה אולי אינם גבוהים כפי שאנחנו חולמים.
קסניה סבטלובה: אבל כדי שלא רק נביא את העולים לכאן אלא גם נוכל לתת מענה הולם למצוקותיהם, ומצוקות תמיד יכולות להיות, זה חלק מהחיים, מה לעשות, אנחנו צריכים גם לדאוג שיהיו אנשים שיעזרו להם בתהליך הזה החשוב כל כך.
קסניה סבטלובה: שלא נחזור חס וחלילה על המקרה הזה של התאבדות שהיה בירושלים של אם שלא יכלה לשאת יותר את המצוקות האלה.
קסניה סבטלובה: זה כמובן מקרי קיצון, אבל גם באמצע, המקרים שלא מדווחים, יש טרגדיות שלמות, זה גם נושא של ילדים והוצאות של ילדים, זה גם גורם לירידה, ובעצם בזה שאנחנו לא יכולים לטפל, אנחנו פוגעים גם בעליה העתידית.
קסניה סבטלובה: הדבר האחרון שאנחנו רוצים לעשות.
קסניה סבטלובה: אני מודה לכל אלה שהצטרפו אלינו ונמשיך עם היושב ראש לקדם עניינים בתחום החקיקה.
אברהם נגוסה: לפני שאני נועל את הדיון אני מבקש מציפי שמנהלת לנו את הוועדה היום - כיוון שמנהלת הוועדה לא הרגישה טוב ואנחנו שולחים לה רפואה שלמה – בבקשה ציפי.
<ציפי גלעדי: במהלך הדיון למדה הוועדה כי אין מתאם בין מספר העולים דוברי רוסית ואמהרית לבין מספר העובדים בחלק ממחלקות הרווחה הדוברים את שפת המטופלים.
<ציפי גלעדי: 2.
<ציפי גלעדי: קיים פער ביחס בין אחוזי האוכלוסייה בחלק מהרשויות המקומיות למספר התקנים של העובדים הסוציאליים בשפות רוסית, אמהרית, צרפתית ואנגלית שהינם רגישי תרבות.
<ציפי גלעדי: 3.
<ציפי גלעדי: הוועדה קוראת לשר העבודה והרווחה לבחון היכן יש ריכוזי עולים בכל רשות מקומית ולגייס לאלתר עובדים סוציאליים דוברי שפות על פי פילוח אוכלוסיית המטופלים במחלקת הרווחה במקום, זאת כדי לאפשר לעובדים הסוציאליים לסייע לעולים בהנגשה תרבותית להבין את מצוקותיהם ולטפל בהם כראוי.
<ציפי גלעדי: 4 הוועדה קוראת למשרדי הממשלה א.
<ציפי גלעדי: לפעול להקצאת שירותי תרגום במשרדי הממשלה לעולים בשפה זרה.
<ציפי גלעדי: ב.
<ציפי גלעדי: לפתח תכניות ממשלתיות לטווח הארוך לגיוס עובדים סוציאליים בפריפריה.
<ציפי גלעדי: ג.
<ציפי גלעדי: להקצות כוח אדם לפי הצרכים בפועל לתגמל את העובדים הסוציאליים כראוי ולהעלות את מעמדם.
<ציפי גלעדי: ד.
<ציפי גלעדי: לפעול להכשרת עובדים סוציאליים ומתורגמנים דוברי השפות הזרות על מנת שיהיה אפשר לקלוט אותם בלשכות הרווחה בהתאם לדרישות.
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים ישיבה מצומצמת עם נציגי המשרדים, הארגונים ונציגי האקדמיה על מנת להוביל חקיקה בנושא.
אברהם נגוסה: ברוכים הבאים לוועדת העלייה והקליטה והתפוצות.
אברהם נגוסה: אנחנו היום נקיים דיון בנושא קליטת העולים החדשים במערכת החינוך הממלכתי דתי.
אברהם נגוסה: כולנו יודעים שקליטת העלייה היא משימה לאומית בתהליך הקליטה חינוך הוא המפתח לשלב את העולים החדשים לתוך החברה הישראלית.
אברהם נגוסה: החינוך הממלכתי דתי מאז קום המדינה תרם תרומה אדירה להעצמת העולים החדשים, אם זה בשפה, אם זה בהישגים לימודיים וזה חשוב מאוד שהיום אנחנו רואים את כל אלה שעברו את התהליך החינוכי במערכת החינוך הממלכתי דתי שנמצאים בהנהגת המדינה, נמצאים מנהיגים במוסדות שונים וזה מאוד חשוב שאנחנו נמשיך את המשימה.
אברהם נגוסה: לכן היום אנחנו מקיימים את הדיון בסימן של 70 שנות עליה למדינת ישראל, שיזם חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ'.
אברהם נגוסה: הוא עדיין לא הגיע ואני מקווה שיגיע בהמשך.
אברהם נגוסה: אני בטוח שיש בו זמנית ועדות שונות שמתקיימות ולכן הוא בוודאי מסתובב מוועדה לוועדה ויגיע אלינו גם.
אברהם נגוסה: הזמן שלנו מוגבל ולכן אנחנו רוצים להתחיל.
אברהם נגוסה: אני מבקש מכל הדוברים לעשות זאת בתמצית.
אברהם נגוסה: חברי כנסת יכולים לבוא בהמשך, אבל דבר אחד ברור שכל חבר כנסת גם אם הוא יהיה וגם אם לא יהיה, הוא קורא את הפרוטוקול, הכל מוקלט ויש פרוטוקול ולכן כל דבר שאנחנו נדון עליו יגיע גם לחבר כנסת שלא יהיה בדיון.
אברהם נגוסה: אני רוצה קודם כל לפנות לאגף קליטת העולים במשרד החינוך, מאיה שריר בבקשה.
<מאיה שריר: צהריים טובים.
<מאיה שריר: אגף קליטת תלמידים עולים עובד עם תלמידים עולים מ-130 מדינות.
<מאיה שריר: המשימה הראשונה שלנו היא הוראת השפה העברית כשפה שניה לתלמידים עולים בכל שכבות הגיל ובכל המגזרים.
<מאיה שריר: המשאב העיקרי כאן הוא שעות תקן של משרד החינוך, יש חומרי למידה ייחודיים, יש מבדקי מדף עם ראמ"ה שבודקים את הידע, הכשרה והדרכה של מורים.
<מאיה שריר: המשימה השנייה היא שיפור השפה העברית, העשרת השפה, השלמת פערים בכל מקצועות הלימוד עד הצלחה במבחני בגרות.
<מאיה שריר: גם כאן אנחנו מקצים שעות תקן של המשרד לתכניות שהאגף מפעיל כמו משעולים ושעל וגם תכניות תוספתיות שחלקן בשיתוף פעולה עם משרד העלייה והקליטה.
<מאיה שריר: המשימה הבאה היא שילוב חברתי, שילוב תרבותי, טיפוח זהות יהודית וישראלית, גם בהיבטים האלה יש לנו מגוון תכניות ויש לנו תכניות שחלקן בשעות הלימודים וחלקן תוספתיות כמו תכנית אב ומדינה.
<מאיה שריר: המשימה הרביעית היא עבודה עם צוותי החינוך ועם המשפחות, עם כל הקהילה הקולטת.
<מאיה שריר: עבודה רבה וחשובה נעשית כאן באמצעות המגשרים דוברי אמהרית, תיגרית, רוסית, צרפתית, ספרדית, פורטוגזית וגם השפות של בני מנשה.
<מאיה שריר: גם כאן אנחנו עוסקים בהדרכה של צוותי החינוך והשתלמויות.
<מאיה שריר: בשנה האחרונה הגיעו 5,355 תלמידים שעלו לישראל ונכנסו למערכת החינוך.
<מאיה שריר: אתם רואים כאן את הפרישה, בחינוך הממלכתי לומדים 59% מהתלמידים העולים, בחינוך הממלכתי דתי 24% ובחרדי 16%.
<מאיה שריר: המעניין פה שמהנתונים האלה שהוצאתי אותם לפני שבוע או עשרה ימים ועד נתונים שבדקתי היום בבוקר כבר נוספו עוד 99 תלמידים עולים וכאן באמת תודות לחברינו במשרד העלייה והקליטה בסוכנות היהודית ובאופק ישראלי.
אברהם נגוסה: נשמע משושנה נגר מהחינוך הממלכתי דתי מחוז תל אביב.
<שושנה נגר: תודה.
<שושנה נגר: אני מבקשת לפתוח בברכה.
<שושנה נגר: מכובדיי, יו"ר הוועדה חבר הכנסת מר אברהם נגוסה, חברי ועדת הכנסת, אורחים, מנהלי חמ"ד, מנהיגי חמ"ד יקרים.
<שושנה נגר: יהודים לאורך שנים מתפללים בכל יום בתפילת 18 על קיבוץ נתחי ישראל.
<שושנה נגר: על עליית יהודים לישראל מכל התפוצות.
<שושנה נגר: "תקע בשופר הגדול לחירותנו ושא נס לקיבוץ גלויותינו וקבצנו יחד מארבע כנפות הארץ".
<שושנה נגר: אנו שמחים היום ומודים לכנסת ישראל על הזמנת מנהלי החינוך הדתי לכנסת ישראל לחבור, לשלב ידיים יחד לעבודה חינוכית משותפת.
<שושנה נגר: לציון 70 שנה למדינת ישראל, להצדיע לקליטת העלייה.
<שושנה נגר: משימה בה אנו רואים הגשמה של אחד היעדים המרכזיים בשליחות החינוכית שלנו.
<שושנה נגר: משרדי הממשלה מלוים את המשפחות העולות לישראל לקליטה מיטבית בכל תחומי החיים, בחינוך, בדיור, בכלכלה, בבריאות ועוד.
<שושנה נגר: תודה לכל ועדות הכנסת שנותנות יד לקליטת העלייה.
<שושנה נגר: תודה לוועדת הקליטה על עיקר המאמץ והתכלול.
<שושנה נגר: עוגן מרכזי לקליטת המשפחות העולות היא מערכת החינוך.
<שושנה נגר: המשפחות העולות לישראל עולות לשם עתידן, למען העתיד הטוב של ילדיהן.
<שושנה נגר: הם משנים את מקום מגוריהם, את התעסוקה שלהם, הם מוותרים על חברים, על הכנסות.
<שושנה נגר: בילדים האלה מגולמים עתיד משפחתם.
<שושנה נגר: עתידה של מדינת ישראל היא עתיד של הילדים הללו.
<שושנה נגר: המנהיגות החינוכית של מערכת החינוך הממלכתי דתי מתגייסת באהבה, ביצירתיות, תוך יוזמות מערכתיות להקניית השפה העברית כשפה שניה ושילוב החברתי של התלמידים הללו.
<שושנה נגר: מערכת החינוך הדתית מפתחת תכניות לטיפוח רגשי, לתחושת שייכות, לחיזוק הזהות הציונית הדתית של תלמידינו.
<שושנה נגר: בישיבה היום שהיא קצרה יחסית אנחנו מבקשים להציג את מאפייני התלמידים העולים במערכת החינוך הדתית.
<שושנה נגר: נתמקד בשלוש קבוצות עולים, שרובן ככולן מתחילות צעדיהם במדינת ישראל במערכת החמ"ד.
<שושנה נגר: העולים מהודו, שבט בני המנשה, העולם מצרפת והעולים מאתיופיה.
<שושנה נגר: מעבר לנתונים המספריים נשמע ממפקחים וממנהלים את הסיפור האישי שלהם המתחדש בכל יום בנושא קליטת העלייה במחוזות ובבתי הספר.
<שושנה נגר: נכיר את הפעולות המקדמות הצלחה, את הדרכים המעשירות, את החוויה בעשיה ואת השמחה בקליטה.
<שושנה נגר: את האחדות של העם ואת האהבה.
<שושנה נגר: מכובדיי, אני מבקשת לברך את עמנו.
<שושנה נגר: חזקו ואמצו העומדים בשער המקבלים פני העוברים בשער.
<שושנה נגר: ברשות
<שושנה נגר: כם נמשיך ממש בקצרה, בנתונים של החמ"ד, אנחנו רוצים רק להראות את המספרים ואת מקומות המוצא של העולים מאתיופיה, מברית המועצות, מארצות הברית, מצרפת, משאר הארצות.
<שושנה נגר: אפשר לראות שהחמ"ד קולט מעל 12,000 תלמידים בתוך שערי מוסדות החינוך שלנו.
<שושנה נגר: כמובן שהם מגיעים אלינו ומתפרשים במחוזות שונים, אפשר לראות את הפרישה המחוזית, כל מחוז נושא במשימה החשובה הזאת ורואה בה זכות משמעותית וגדולה.
<שושנה נגר: שוב, גם כאן אפשר לראות את הפרישה המספרית, אפשר לראות את הפרישה ברמה ארצית ומכאן אני מבקשת למקד בתכניות שלנו בחמ"ד.
<שושנה נגר: מאיה מנהלת האגף לקליטת עליה ציינה את התכניות ברמה הארצית ואנחנו מבקשים להתמקד בחמ"ד.
<שושנה נגר: אחת התכניות שאנחנו מתמקדים בחמ"ד זו תכנית טליה שבאה לתגבר את לימודי היהדות לתלמידים עולים.
<שושנה נגר: אפשר לראות שמשתתפים בה כ-72 בתי ספר, כ-1,090 תלמידים וזו תכנית שעוזרת להם לחזק את הזהות הציונית שלהם ואת הערכים שלנו בחמ"ד.
<שושנה נגר: תכנית נוספת שאנחנו מקדמים זו תכנית על"ה, תכנית שמחזקת את התלמידים במעבר, תנאי יסודי לחטיבת הביניים גם שם חשוב לנו להכין אותם לקראת המעבר ולתת להם את התגבור המתאים להם, כ-20 בתי ספר כ-300 תלמידים וזה מאפשר להם לפתוח את שנת הלימודים שלהם בחטיבת הביניים בצורה הרבה יותר חזקה.
<שושנה נגר: בנות השירות הלאומי שנקלטות בתוך מערכת החינוך שלנו ומסייעים, יש לנו 160 תקנים בתוך בתי הספר, 112 בתי ספר יסודיים שנהנים מהעבודה של בנות השירות הלאומי בדגש על קליטת התלמידים העולים וכמובן גם בתוך חטיבות הביניים.
<שושנה נגר: תכנית נוספת היא תכנית שח"ם של בנות שירות לאומי, שמעבר לעבודה שלהם בתוך בית הספר עיקר עבודתן בתוך הקהילה.
<שושנה נגר: הן נכנסות לתוך הבתים של התלמידים העולים וממש מלווים את המשפחה בקליטה שלה כאן בארץ.
<שושנה נגר: תכנית אחרונה היא תכנית שאנחנו קוראים לה "מורה מצרף" אלה מורים שעובדים תהליך של הכשרה, הם בעצמם עולים חדשים, הם עוברים הכשרה לקבלת תעודת ההוראה וכבר נקלטים בתוך בתי הספר שלנו כמורים מלווים של התלמידים העולים ובעזרת השם אחר כך הם נקלטים בתוך המערכת שלנו.
<שושנה נגר: באמת יושבים פה כל המעגל של האנשים החשובים, יושב פה המפקח הארצי בחמ"ד על קליטת העלייה, מר צמח סבן, על ידו יעלה וכל שאר אנשי החינוך.
<שושנה נגר: אז תודה רבה.
אברהם נגוסה: הנושא הוא החינוך הממלכתי דתי ולכן אנחנו מדברים על חינוך ממלכתי דתי.
אברהם נגוסה: אנחנו לא מזניחים את החינוך הממלכתי ולכן זה מאוד חשוב, ההתמקדות היום בדיון הוא על החינוך הממלכתי דתי.
אברהם נגוסה: נשמע מצמח סבן, מפקח ארצי על קליטת תלמידים עולים בחינוך הממלכתי דתי.
<צמח סבן: אני רוצה לברך על הכינוס הזה ולהודות, אני עובד כבר למעלה מ-17 שנה כמפקח ולא זכינו אף פעם שנושא קליטת העלייה יוצג בצורה כל כך מכובדת וכל כך נאה.
<צמח סבן: יושבים כאן סביב השולחן הזה מפקחים, מנהלים, כמובן מורים שעוסקים ימים ולילות בקליטת תלמידים עולים.
<צמח סבן: זו עבודה לא קלה לקלוט תלמידים מאזורים שונים, מארצות שונות ולתת לכל אחד את המענה שלו.
<צמח סבן: זה ביטוי שמחמם את הלב, שאתם כחברי כנסת ואתה כיושב ראש נותן במה לאנשים הללו.
<צמח סבן: אומר רק דבר תורה קצר.
<צמח סבן: הרב דרוקמן תמיד אומר בשיר המעלות "ושוב השם את שיבת ציון, היינו כחולמים".
<צמח סבן: הוא מדמה את זה לתלמיד שיושב בבית ספר והמורה מדבר ומסביר והתלמיד בוהה, מסתכל בחוץ, הוא לא יודע מה קורה איתו בכלל.
<צמח סבן: הדימוי הוא פשוט.
<צמח סבן: אנחנו נמצאים בעידן שאבות אבותינו לא הגיעו לזה.
<צמח סבן: אנו חולמים, ויש פה את שיבת ציון, ואנחנו מתעסקים בכל מיני דברים קטנים ובוהים.
<צמח סבן: אני חושב שההזדמנות שניתנה היום היא לתת ביטוי אמיתי לעבודה שנעשית למורים למנהלים בעיקר, והמפקחים, הצוות שאנחנו עובדים איתו ביחד, ולהגיד להם באמת יישר כח.
<צמח סבן: וזו התודה שלנו.
אברהם נגוסה: בבקשה יעלה כהן, מדריכה ארצית לקליטת תלמידים עולים בחמ"ד.
<יעלה כהן: ראשית אני מברכת על ההתכנסות של היום מהמקום האישי שלי, התלמידים העולים הם בנשמתי ואי לכך כל תכנית שאני יכולה לראות שיכולה לקדם ולטייב עם התלמידים העולים, אני מתגייסת.
<יעלה כהן: אחד הדברים שאני רוצה לציין, כשנחשפו התכניות אנחנו הצגנו רק במקצתן, יש חלק שהן תכניות בתוך בתי הספר, כמובן זה במארג עם האגף קליטת תלמידים עולים שלנו.
<יעלה כהן: דבר אחד שאני מאוד מאוד רואה כמענה, זה לא רק התקינה של בנות השירות הלאומי בתוך בתי הספר אלא גם אנחנו מתגייסים להכשיר את בנות השירות הלאומי בידיעה שהבנות אתמול ישבו בספסל הלימודים והיום הן יושבות בחדרי המורים, הן חלק מתוך המערך הבית ספרי ואנחנו בשיתוף עם אוניברסיטת בר אילן, עם המדרשה, מכינים ומקיימים אחת לחודש השתלמות במדרשה כדי שהבנות תקבלנה הכשרה מקצועית לטובת התלמידים העולים.
<יעלה כהן: גם שח"ם, אני חייבת לציין, אנחנו השנה עושים פיילוט חדש ואנחנו כבר מקבלים משוב מאוד חיובי.
<יעלה כהן: פעם זה היה לעולי אתיופיה, היום פתחנו את זה גם לטובת העולים מצרפת, מתוך הצרכים.
<יעלה כהן: עשינו את זה בפיילוט ראשון בעיר ירושלים, ההדים והמשוב הוא מאוד מאוד גבוה, בידיעה שבעצם הבנות לא מטפלות רק בבני העולים אלא מרחיבות את המעגל לעוד 6, 10 תלמידים בתוך בתי הספר.
<יעלה כהן: אני שמחה על כל תכנית שיכולה לטייב את העלייה שלנו.
אברהם נגוסה: נשמע את ברוך מיכאלי, מפקח על קליטת תלמידים עולים במערכת החינוך הממלכתי דתי מחוז צפון.
אברהם נגוסה: קליטת שבט בני מנשה.
<ברוך מיכאלי: כבודו, דבר ראשון אני רוצה לפתוח שכשרואים את כבודו כחבר כנסת ויו"ר ועדת קליטה, אני תמיד אומר את זה בבתי הספר כשמגיע חג הסיגד או בכל מיני אירועים אחרים, תודה על הזכות, אתם כל הזמן מזכירים לנו את שיר המעלות ושוב השם את שיבת ציון.
<ברוך מיכאלי: להזכיר לנו שאנחנו בדור של גאולה, אנחנו חיים בדור של מובן מאליו וזה פשוט שמחה גדולה.
<ברוך מיכאלי: בהתייחס לנושא של בני המנשה, אני מבקש דבר ראשון לציין את העבודה, את שיתוף הפעולה המאוד פורה עם משרד הקליטה והסוכנות היהודית.
<ברוך מיכאלי: משרד הקליטה מוביל תהליך, זה התחיל יחד עם האגף לקליטת תלמידים עולים, על החשיבה לקראת קליטה.
<ברוך מיכאלי: זאת אומרת אנחנו לא עוסקים רק במצב שהם הגיעו ובוא נפתור בעיות, אלא חודשיים שלושה לפני כן מתחיל צוות ההיגוי לשבת ולחשוב על תהליך הקליטה וזה דבר מאוד מבורך כי התהליך הוא בריא והתהליך הוא נכון וכולם כבר מוכנים.
<ברוך מיכאלי: מאיה יש לה כבר את הנתונים, היא יודעת להזרים את המשאבים עוד לפני שאנחנו מבקשים.
<ברוך מיכאלי: כולם עושים את ההשתדלות, עם כל הקשיים שיש, שהקליטה תהיה כמו שצריך.