GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יעקב חגואל: עוד פעם אני מזכיר לכולנו, מדובר פה על יהודים או לפחות אלה שאומרים שהם יהודים, לפי השאלון.
<יעקב חגואל: אני לקראת הסוף.
<יעקב חגואל: "בליסבון, חנות ספרים העתיקה בעולם מציעה למכירה על מדף מרכזי את הספר מיין קאמפ.
<יעקב חגואל: לדעתך פעולה זו – ", 59% אמרו שהם סבורים כי מכירת הספר "מיין קאמפ" מעודדת אנטישמיות.
<יעקב חגואל: 28% סבורים כי מדובר במעשה לגיטימי במסגרת חופש הביטוי, 41% מהמשיבים אינם רואים בעיה עם מכירתו של הספר בחנויות.
<יעקב חגואל: אני חושב שהנתון הזה הוא מדאיג, אותם 41% שאומרים "חבר'ה, זה לגיטימי", באותו ספר שגרם בסופו של יום, בהשתלשלות, לרציחתם של עשרות מליוני אנשים ובתוכם שישה מליון יהודים, מה שלאורך זמן יהפוך את זה לעוד לגיטימי ועוד יותר לגיטימי.
<יעקב חגואל: אנחנו עושים בקצרה סקירה על מה אנשים חושבים על האנטישמיות שהיתה ברשתות החברתיות.
<יעקב חגואל: "בפייסבוק, האם נתקלת בתכנים אנטישמיים", 92% אומרים שבפייסבוק הם נתקלים במסרים אנטישמיים.
<יעקב חגואל: ביוטיוב אותו נתון.
<יעקב חגואל: חשוב לומר פה שישנם מאמצים אדירים, גם של משרדי הממשלה השונים, גם בוועדה הזאת היו דיונים על העניין הזה.
<יעקב חגואל: אני רואה את המאמצים, בתוצאות אני פחות רואה את העניין.
<יעקב חגואל: הדבר הזה הולך וגדל ואני יודע שיש מאמצים אדירים גם של משרד החוץ, גם של משרד המשפטים, גם של משרד התפוצות, גם של המשרד לעניינים אסטרטגיים, וגם שלנו המוסדות הלאומיים, גם הסוכנות היהודית וגם ההסתדרות הציונית.
<יעקב חגואל: בתכל'ס אנחנו רואים המון המון מסרים אנטישמיים ופה כל אחד מהילדים שלנו והנכדים שלנו נחשפים לזה אצלנו בבית באמצעות הפלסטיק הזה, ובעניין הזה יש לנו עוד הרבה מאוד עבודה.
<יעקב חגואל: עד כאן לגבי השאלון.
אברהם נגוסה: בהחלט נתונים מאוד מדאיגים שמדליקים לנו נורה, שאנחנו צריכים, הארגונים הממשלתיים, הארגונים הלא ממשלתיים יחד לשלב ידיים ולפעול על מנת לצמצם את התופעה ולתת יותר בטחון לאחינו שנמצאים בתפוצות.
אברהם נגוסה: אנחנו בוועדת העלייה הקליטה והתפוצות ולכן חשוב לנו נתונים כאלה כדי שנדון במה שמשרדי הממשלה מול המשרדים או הממשלות היכן שנמצאים אחינו, לעשות כמה שיותר על מנת שאחינו שנמצאים בתפוצות ירגישו בטוח עם זהותם היהודית.
אברהם נגוסה: כיוון שיש דיונים שונים באותו זמן, אני אתן את רשות הדיבור לחבר הכנסת חיים ילין.
חיים ילין: כבוד היושב ראש, קודם כל אני חייב להגיד שאני חושב שגם עוד 100 שנה נצטרך את ההסתדרות הציונית, שיהיה לך ברור, לא בגלל שאני חושב שצריך לסגור מוסדות, אני לא מאלה.
חיים ילין: להיפך.
חיים ילין: אני חושב שאם נסתכל על הדברים כמו שהם, אנטישמיות תהיה תמיד כמו שתהיה תמיד שנאה כלפי שחורים ומיעוטים כי בסוף מישהו צריך להאשים מישהו.
חיים ילין: זו הדינמיקה של העולם.
חיים ילין: ביום שזה לא יהיה קיים כנראה נחיה בעולם שכולו טוב, שהוא אחר לחלוטין וכנראה המשיח כבר הגיע.
חיים ילין: לכן יש לי הרבה סברות לגבי האנטישמיות.
חיים ילין: אני חושב שאנחנו לא שמים לב, אני לא רוצה להתייחס כל כך לשאלון אבל כן יש שאלות נכונות שנשאלו, אבל הן מובהקות סטטיסטית כי אני לא יכול לנתח את זה סטטיסטית.
חיים ילין: אני מדלג בשלב זה על ארצות הברית, אני חושב שמה שקורה באירופה בנושא של שנאת זרים שבעצם מעלה את השלטונות יותר של הימין הקיצוני כלפי אותם מחפשי עבודה לצורך העניין, באירופה, מביא אותנו למקום שהוא לא טוב כי בסוף השנאה יוצאת כלפיהם אבל בסופו של דבר צריך רק גפרור אחד להצית את האנטישמיות מתוך הדבר הזה שנקרא שנאת זרים, שעדיין מפעמת שם באמצעות אידיאולוגיה, אנחנו רואים גם את הבחירות באירופה איך הימין הקיצוני עולה ועולה.
חיים ילין: זה אותי מדאיג יותר.
חיים ילין: אני חייב להגיד שיש גם לנו אחריות כלפי האנטישמיות.
חיים ילין: אני אגיד את זה בצורה הכי ברורה שיש.
חיים ילין: לפעמים הן פליטות פה ולפעמים הן אמירות מכוונות.
חיים ילין: כשטראמפ יוצא לבנות גדר בין מקסיקו לארצות הברית וראש הממשלה תומך בגדר, אני מקבל באופן אוטומטי טלפון מיהודים במכסיקו, "תציל את המצב כי מחר בבוקר אנחנו לא יוצאים לעבודה".
חיים ילין: אני אומר את הדברים האלה כפי שהם, למה?
<ז'ק קופפר: שיעלו ארצה אם כל כך לא נעים להם.
חיים ילין: אותי אתה לא צריך לשכנע.
חיים ילין: עשיתי את זה לפני 40 שנה ועשיתי את זה עם הסוכנות היהודית.
חיים ילין: וזה בסדר לבוא ולהגיד שיעלו ארצה, בסופו של דבר יש לנו שישה מליון יהודים בארצות הברית ותיכף אתחבר לזה.
חיים ילין: אבל יש לנו אחריות גם כלפי היהודים בתפוצות באמירות שאנחנו אומרים ומוציאים.
חיים ילין: נכון שבפרספקטיבה פוליטית מתוך מדינת ישראל לפעמים יש לנו שיקולים אחרים לגמרי, אני לא רוצה להכנס אליהם.
חיים ילין: לגבי ארצות הברית, ארצות הברית זו סוגיה מאוד כאובה.
חיים ילין: אני חולק על הניתוח שלך לגבי למה קיימת התבוללות או למה יש התבוללות בעולם, אבל אני רוצה להתמקד בארצות הברית.
חיים ילין: אמרתי את זה לחבר הכנסת גפני, גם לש"ס וגם ליהדות התורה, במיוחד ליהדות התורה.
חיים ילין: בסופו של דבר גם אני לא יהודי.
חיים ילין: אני הולך לבדוק את השורשים שלי.
חיים ילין: כי אם בסוף רק מי שחרדי ושומר מצוות יהיה הדתי והקונסרבטיבים והרפורמים לא, אז אנחנו באופן אוטומטי מ-14 מליון יהודים, 15, כל אחד יספור מה שהוא רוצה, אנחנו נהפוך להיות שישה, שבעה מליון יהודים.
חיים ילין: אנחנו בעצמנו.
חיים ילין: תשימו את האנטישמיות בצד.
חיים ילין: אנחנו בעצמנו מפלגים את העם היהודי הזה וקובעים מי יהודי ומי לא יהודי.
חיים ילין: מי שמנסה לדלג על הדיון הזה, שיסלח לי.
חיים ילין: הוא לא יכול, אני לא חושב שבגלל שהוא מסתיר את הכיפה או שהוא מסתיר את מגן הדוד, בגלל זה בעצם יש התבוללות.
חיים ילין: ממש לא.
חיים ילין: אני לא מקבל את הדעה הזאת.
חיים ילין: אני חושב שבמשך שנים רבות, אלפי שנים, אנחנו גורשנו, אבות אבותינו גורשו מכל מיני מקומות ועדיין שמרו על התורה ובגלל זה אנחנו יהודים בתוך מדינת ישראל, בתוך ההתפתחות ההסטורית הזאת.
חיים ילין: אני לא חושב שאף אחד, גם כשניסו להשמיד אותנו, לא - - - לכן אני חושב שהסוגייה הזאת, אני מציע להסתדרות הציונית שיש לה גם את הסוכנות היהודית ואת קק"ל ואת כל החיבור לתפוצות, לא לדלג על זה.
חיים ילין: גם בגלל הפוליטיקה.
חיים ילין: עזבו פוליטיקה, צריך להוציא את הפוליטיקה מהדת.
חיים ילין: הדת היהודית צריכה להיות דת נקיה, ואז תראו איך לא תהיה התבוללות.
חיים ילין: ראו איך זה פלא.
חיים ילין: כך אני מסתכל על הדברים.
חיים ילין: לגופו של עניין לגבי האנטישמיות, אני חייב להגיד לכם שגם דו"ח התפוצות של משרד התפוצות הוא לא נכון כי הוא לא סטטיסטי.
חיים ילין: אני כבר לא יודע לקבוע מה כן, אם אמירה של פוליטיקאי זה אנטישמיות אבל כשצובעים במונטה וידאו באורוגוואי, שלא היתה הכחשת שואה לצורך העניין, על המוזיאון של השואה במונטוידאו, אני חושב שזה הרבה יותר דרמטי מאשר אמירה של פוליטיקאי שמחר בבוקר נמצאת בפייסבוק ולמחרת היא לא קיימת.
חיים ילין: להגיד לך כמה אמירות אנחנו אומרים פה בתוך הכנסת?
אברהם נגוסה: אבל הדו"ח של - - - לא פוליטיקאים מכינים את זה.
חיים ילין: לא מופיע בכלל מה שאני אומר.
אברהם נגוסה: לא פוליטיקאים מכינים את זה.
אברהם נגוסה: אלא אנשי מקצוע.
חיים ילין: השאלה מה כן ומה לא נכנס.
חיים ילין: הצביעה שאמרתי לך, של הכחשת השואה במונטיוידאו לא רשומה בדו"ח, כי זה לא דו"ח, זה שאלון, ולא בדו"ח התפוצות.
חיים ילין: האמירות שאנחנו אומרים לא נמצאות שם.
חיים ילין: ופוליטיקאי קם ואומר ומדבר על אנטישמיות.
חיים ילין: אני לא אכנס לזה, אבל המשפחה שהגיעה לאורוגוואי וזרקו אותה מבית המלון כי הם יהודים - - -
<יעקב חגואל: ישראלים.
חיים ילין: ישראלים.
חיים ילין: סליחה.
חיים ילין: זה מדליק נורה אדומה הרבה יותר מאשר פוליטיקאים.
חיים ילין: הרי בסופו של דבר פוליטיקאים חיים על כמה שהם יותר קיצוניים הם יקבלו יותר פרסום.
חיים ילין: אז אני לא מודאג כל כך.
חיים ילין: מצד שני צריך להבין, הרשת היום זה המקום, זו הזירה.
חיים ילין: אנחנו חייבים להיות בזירה הזאת ואנחנו חייבים להסביר.
חיים ילין: השורה התחתונה שהכל מתחבר להכל, ברגע שמשרד החוץ מתפצל לחמש יחידות, אין ראש אחד שבא ומנווט, ה-BDS נמצא פה, ההסתדרות הציונית נמצאת במקום אחר, כל גורם נמצא במקום אחר ואנחנו לא מאוחדים במלחמה נגד האנטישמיות ולהעלות את הסוגיה הזאת, אז אנחנו נכשלים גם כמדינה.
חיים ילין: אני אומר לכם את הדברים כמו שהם.
חיים ילין: אני חושב שיש משהו שהוא יותר חשוב מפוליטיקה ויותר חשוב מכל דבר אחר, וזה הקיום של המדינה הזאת.
חיים ילין: העם היהודי גם בתפוצות וגם פה, וגם להוציא את הפוליטיקה מהדת.
חיים ילין: אם הדברים האלה יקרו, אני אומר לכם, אני מעריך שגם האנטישמיות וגם האמירות יהיו שונות לחלוטין.
חיים ילין: אני אסכם ואומר שיש גם את זה שאנחנו במדינת ישראל, הקיצוניים בבית"ר ירושלים או בכל מקום באים ואומרים את מה שאומרים, מבליטים את הקיצוניות במדינת ישראל, אף אחד לא אומר כלום כשבצ'לסי באנגליה קמים אוהדי קבוצה ומדברים על לזרוק את היהודים למשרפות, אז תראו מה הקבוצה עשתה.
חיים ילין: היא לוקחת עכשיו את האוהדים לאושוויץ על חשבונם ומתחילה חינוך מגיל צעיר מאוד כלפי מה המשמעות של להיות אנטישמי ומה המשמעות של היהדות.
חיים ילין: את זה אני מצפה גם מממשלת ישראל לעשות פה.
שמעון אוחיון: גם בית"ר החליטו מה שהחליטו.
חיים ילין: סלח לי, אז כנראה שזה לא עובד.
שמעון אוחיון: לא, היתה החלטה מאתמול.
<ז'ק קופפר: איך אפשר להשוות בין הדברים אני לא יודע.
חיים ילין: אני לא מכיר אותך, מותר לך להגיד מה שאתה רוצה ואני אומר את מה אני רוצה ואנחנו במדינה דמוקרטית.
חיים ילין: חייתי מספיק בדיקטטורה בשביל להבין מה זה חופש הביטוי ואם לא יהיה פה חופש ביטוי אז איפה הוא יהיה?
חיים ילין: זו הגדולה של היהדות ושל מדינת ישראל, כבודו.
אברהם נגוסה: תודה לחבר הכנסת חיים ילין.
חיים ילין: אני חייב ללכת אני מתנצל.
שמעון אוחיון: תישאר עוד קצת ותשמע.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת לשעבר ד"ר שמעון אוחיון בבקשה.
שמעון אוחיון: קודם כל אני מודה באמת ליו"ר, אברהם נגוסה על הדיון היום.
שמעון אוחיון: לחברי וידידי יעקב חגואל ממלא מקום יו"ר ההסתדרות הציונית על הפעילות הבלתי נלאית שלו וגם הנוכחות של חברי ההנהלה הציונית, הקונגרס היהודי הישראלי וכל הארגונים שעוסקים בזה.
שמעון אוחיון: בקדנציה הקודמת בהיותי חבר כנסת שאלתי מה תפקידה של הכנסת בסוגיה הזאת.
שמעון אוחיון: מה אנחנו כחברי כנסת, כמחוקקים בבית הזה יכולים לתרום למאבק באנטישמיות.
שמעון אוחיון: אנחנו שומעים, מקבלים דו"חות, מקבלים נתונים, מספרים, סטטיסטיקות, אבל מה אנחנו כמחוקקים יכולים לעשות, לאו דווקא כממשלה בעניין הזה.
שמעון אוחיון: לכן יזמתי שני דברים: בהיותי יו"ר השדולה יחד עם חבריי כמו יעקב חגואל ואחרים שארגנו כמה כנסים כאן ומחוץ לכנסת.
שמעון אוחיון: אמרתי שכנסת ישראל, מדינת ישראל אין לה חוק עצמה שאוסר שימוש בסמלים נאציים ובכל מיני פעולות אחרות שמעודדות פעולות נאציות.
שמעון אוחיון: אמרתי אם אנחנו פונים לכל העולם, קודם כל אנחנו כמדינת ישראל.
שמעון אוחיון: כי אנחנו מכירים, רק לפני כמה זמן ראינו איך צבעו בצלבי קרס בית כנסת, פה בירושלים.
שמעון אוחיון: אני לא מדבר על דברים אחרים, אבל אם אני רוצה לתבוע מממשלות אחרות, מכנסות אחרות, אני חייב להיות דוגמה קודם כל, אני חייב להיות חלוץ בעניין הזה.
שמעון אוחיון: העברתי את הצעת החוק בוועדת שרים בקריאה טרומית, בהכנה בוועדת חוקה כאשר היועץ המשפטי לממשלה התנגד מלכתחילה אבל מצאנו את התשובה ואת הפתרון.
שמעון אוחיון: חבר הכנסת נגוסה, אני אומר לך, תקח את זה משום שהגענו להסכמה והעברנו את זה בוועדת החוקה ובדיוק כמה ימים לפני קריאה ראשונה התפזרה הכנסת.
אברהם נגוסה: אף אחד לא לקח את החוק הזה אליו?
שמעון אוחיון: לא לקח את זה, לצערי.
שמעון אוחיון: אני בגלל זה פניתי ולכן חשבתי שקסניה תישאר פה ויואל ישאר פה וחיים, ביקשתי ממך שתישאר.
חיים ילין: הנה אני נשאר.
שמעון אוחיון: תקחו את זה.
שמעון אוחיון: עכשיו אני אגש גם לצד השני ואני אומר כחבר - - -
חיים ילין: תגיד לי רק מתי ללכת.
שמעון אוחיון: עוד דקה וכולם הולכים.
שמעון אוחיון: אני רוצה לחבר את הדברים.
שמעון אוחיון: אתה באת ובצדק, טענת, משרד החוץ מפוצל בצורה כ זאת, מושך לכיוון הזה וזה מושך לכיוון הזה ואז פה יזמנו, יזמתי פה במסגרת השדולה לארגן כנס על דעתו של יו"ר ובשיתוף פעולה עימו להזמין מינימום 30 חברי פרלמנט בעולם שהם חברי אגודת ישראל פולין, אגודת ישראל הולנד ואחרים, לא משנה, לפחות 30, לשבת פה יום אחד ולהשוות ולהגיד, הנה, יש כאן חוק בישראל, אנחנו רוצים שבאותם פרלמנטים – שיש מקומות, בהולנד יש, בברזיל יש, אבל הייתי רוצה שבכל המדינות ובמיוחד תחת הסכמה באיחוד האירופאי, שתעבור חקיקה מסודרת וכל הכבוד, הקונגרס היהודי ישראלי התגייס ועבדנו ביחד, יעקב חגואל התגייס, משרד החוץ התגייס, יולי אדלשטיין גם התגייס ועשינו קופה של עשרות אלפי דולרים שהסכמנו כדי לארח את אותם חברי פרלמנט מכל העולים ולעבוד ביחד על חקיקה כי אם יש חקיקה, אנחנו יכולים גם לתבוע ביצוע על סמך זה גם, שלא לדבר על להביא את זה לדעת הקהל, להפעיל את זה, לא סתם לדיבורים אלא גם למעשים בעניין הזה.
שמעון אוחיון: לכן אני קורא, אדרבא, יושב פה הקונגרס היהודי הישראלי, חבל שאין פה את נציג משרד החוץ - - -
שמעון אוחיון: בסדר.
שמעון אוחיון: גדעון בכר כבר לא ב- - -
<קריאה: היום הוא בכנסת בוועדה אחרת.
שמעון אוחיון: אני שמח בקטע הזה, כלומר אם היינו מתאחדים כאן כל הגופים גם כדי לגייס את האמצעים ולעבוד מול אגודות ידידות של מדינת ישראל וחברי פרלמנט לקדם חקיקה בראש ובראשונה להתחיל באירופה, אפשר להמשיך הלאה לארצות אחרות ולעקוב אחרי הביצוע של הדברים האלה, שאפשר לתבוע, אם זה נקרא אנטישמיות או לא אנטישמיות, צריכים גם לעדכן כי באנגליה על פי פרשנות כזאת ואחרת אתה לא יכול גם לתבוע.
שמעון אוחיון: .
שמעון אוחיון: אני לא אכנס לדיון המשפטי חקיקתי אבל צריך פה עדכון של הדברים, של אמירות, האם אמירה שנאמרת ברשתות או אמירה שנאמרת בתקשורת ראויה לתביעה או לא ראויה לתביעה, היא נחשבת להסתה או לא נחשבת להסתה.
שמעון אוחיון: כי אגב, מה שעזר לנו, היועץ המשפטי לממשלה זה לכוון ולתקן את הצעת החוק שלי לכיוון יותר של הסתה בעניין הזה ולהתחבר אל החוק להכחשת השואה.
שמעון אוחיון: לכן אני פונה אליך כיו"ר הוועדה, קח את שני הדברים, גם את הצעת החוק שלי שהתקדמה, והיה על זה קונצנזוס דרך אגב.
שמעון אוחיון: היועץ המשפטי בהתחלה לעגו אמרו "מה, אתה תכניס לבית סוהר מי שהמשתמש, מי שיקרא 'נאצי" ואני ביקשתי רק חצי שנה, כשהיועץ המשפטי השתכנע הוא אומר "חצי שנה זה לא מרתיע, אני מבקש שנה וחצי".
שמעון אוחיון: היועץ המשפטי עצמו שהתנגד.
שמעון אוחיון: וזה נמצא בהצעת החוק.
שמעון אוחיון: קח את זה אברהם, יש פה אנשים, צריך קודם כל גם בעניין הזה, אתה נמצא בקטע הזה בקואליציה, זה לא סוד, אם אתה בקואליציה בוודאי יש הסכמה, תוכל להתקדם עם זה מה עוד שזה מוכן, היועץ המשפטי כבר התיישר איתנו אחרי ויכוחים של חצי שנה.
שמעון אוחיון: הדבר השני הוא יותר פעולה הסברתית חקיקתית ליזום מפגשים עם חברי פרלמנט בעולם יחד עם משרד החוץ.
שמעון אוחיון: זה קיים, אבל לכיוון החקיקה.
שמעון אוחיון: אני לא קבעתי את הרשימה.
שמעון אוחיון: מי שקבע את הרשימה היה שיתוף פעולה את מי כדאי, מי יש לו השפעה, כי זה שהוא חבר אגודת ישראל פולין, הולנד, לא משנה, השאלה מה מידת השפעתו במדינתו בקידום החקיקה ואת זה משרד החוץ נתן לנו את הנתונים ועל פי זה נקבעה הרשימה.
שמעון אוחיון: לכן אני פונה אליך בשני הדברים.
אברהם נגוסה: בעניין החקיקה אמרתי לך, אני מוכן לקחת יחד עם חבריי חברי הכנסת, להוביל את זה.
אברהם נגוסה: בעניין ההידברות והדרישה, קיימנו פה בוועדה מספר דיונים בנושא, הזמנו שגרירים, היו גם חברי פרלמנטים של מדינות שונות, כולל אנגליה שאמרתי, בקשרי החוץ של הכנסת גם התחברנו ביחד, יש שלושה דברים שאנחנו דורשים, חינוך, חקיקה ואכיפה.
אברהם נגוסה: אלה דברים שאנחנו מדברים מול כל הגורמים אם זה חברי פרלמנט, אם זה השגרירים של מדינות שונות, בעיקר באירופה.
אברהם נגוסה: בעניין התיאום, בדיון הראשון פה בוועדה קיבלנו החלטה ופניתי בכתב לראש הממשלה להקים שולחן עגול של כל משרדי הממשלה בשיתוף פעולה עם ארגונים לאומיים כמו ההסתדרות הציונית, הסוכנות היהודית והקונגרס הציוני ועוד.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע מנציג משרד החוץ וגם מאחרים בכיוון הזה.
אברהם נגוסה: אתה צודק, יש לנו הרבה מה לעשות.
אברהם נגוסה: אבל אני חושב שאנחנו בכיוון הנכון, אנחנו רק צריכים לדחוף את העניין ואני מסכים איתך להוביל את החקיקה שמדינת ישראל צריכה להיות הראשונה בנושא הזה.
חיים ילין: אני רוצה להגיד משהו לפני שאני הולך.
חיים ילין: אני מקבל את מה שאתה אומר, אני הולך לפגוש עכשיו קבוצה של שישה חברי כנסת מצ'ילה.
חיים ילין: מי שלא יודע, הקהילה הפלשתינית שם מאוד חזקה.
חיים ילין: אותי מדאיג משהו שאף אחד לא מדבר עליו, כולם מסתירים את זה מתחת לשולחן, שמתחיל להיות, ועל זה התראיינתי גם בחו"ל, מתחיל להיות חיבור בין הסוגיה הפלשתינית לאנטישמיות.
חיים ילין: חיבור שאנחנו מדלגים עליו ולא רוצים להתמודד איתו.
חיים ילין: זו האנטישמיות המודרנית.
שמעון אוחיון: זה אפילו גם במחקרים הסטטיסטיים מופיע.
<יעקב חגואל: אפילו לא בסטטיסטיים.
אברהם נגוסה: גם ההגירה מהמזרח התיכון לאירופה היא מאוד משמעותית.
חיים ילין: חלק מהעבודה שלנו זה לנתק את הסוגיה הזאת.
חיים ילין: אתה יודע מה עושים איתם?
חיים ילין: מביאים אותם לכרם שלום.
אברהם נגוסה: בואו נתקדם, הזמן שלנו קצר.
אברהם נגוסה: יש לנו דיון נוסף בנושא.
אברהם נגוסה: תודה לך על התרומה שלך כאן.
אברהם נגוסה: נשמע את חבר הכנסת לשעבר יגאל ביבי בבקשה.
אברהם נגוסה: אני מבקש שכל אחד ידבר בתמצית.
יגאל ביבי: קודם כל פרשת השבוע שלנו מלמדת אותנו על שני סוגי שנאת יהודים.
יגאל ביבי: יש את המצרים ש-210 שנים התעללו בנו ואפילו זרקו ילדים למוות שלהם, ומה התורה אומרת עלייהם?
יגאל ביבי: "לא תתעב מצרי כי גר היית בארצו".
יגאל ביבי: איזו סלחנות, שונאים כאלה ואתה אומר לא תתעב מצרי, תתנהג אליו יפה.
יגאל ביבי: מצד שני, עמלק בא אצלנו, התנקם בנו, "תמחה את זכר עמלק, לא תשכח" מה קרה?
יגאל ביבי: 210 שנה רוצחים ילדים ואתה סלחן אליהם.
יגאל ביבי: הפירוש הוא פשוט, יש שני סוגי אנטישמיות.
יגאל ביבי: יש אנטישמיות שהיא אינטרסנטית.
יגאל ביבי: המצרים פוחדים שהיהודים יתרבו ויקחו את המקום, יש שנאת יהודים שהיא בגלל שהיהודים מצליחים ועשירים, שנאה של אינטרסים.
יגאל ביבי: אבל יש שנאה שהיא סתם שנאה.
יגאל ביבי: שנאה לשם שנאה, זה עמלק.
יגאל ביבי: לכן צריך לחשוב איך נאבקים בשני סוגי השנאות.
יגאל ביבי: השנאה של לא לתת תחמושת לאויב לשנוא בגלל אינטרסים, אבל יש את השנאה השורשית המהותית של העמלק שצריך להלחם בה.
יגאל ביבי: אני רוצה לומר רק משפט אחד, כבוד היושב ראש.
יגאל ביבי: אנחנו מתעלמים מדבר אחד.
יגאל ביבי: בכל ההסטוריה היהודית מי שהניע את השנאה היו יהודים, המומרים בכל מקום.
יגאל ביבי: תראו, כל הוויכוחים שהיו, מי שהוביל אותם זה מומרים.
יגאל ביבי: - - - והלאה.
יגאל ביבי: גם בימינו.
יגאל ביבי: תראו, מיליארדר יהודי סורוס הזה נותן מליונים לשונאי ישראל כדי שיילחמו בנו.
יגאל ביבי: רבותיי, כשארגונים יהודיים מוציאים את דיבתו של צה"ל בכל העולם זו תחמושת לאנטישמיות.
יגאל ביבי: כשארגונים יהודים, שלום עכשיו, אומר שאנחנו כובשים ופולשים וגונבים שטח של ערבים.
יגאל ביבי: לכן צריך לא להתעלם מהעניין הזה של היהודים שמסיתים ומחממים את השנאה, זה גורם נוסף שצריך לחשוב איך מטפלים בו.
אברהם נגוסה: עידו דניאל מהמשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה בבקשה.
<עידו דניאל: אני אהיה קצר.
<עידו דניאל: אני קודם כל רוצה לברך אותך יעקב חגואל ואת ההסתדרות הציונית על הדו"ח החשוב הזה.
<עידו דניאל: הנתונים מדאיגים, הם מדאיגים אותי באופן אישי כמי שעוסק במאבק באנטישמיות כבר כמה שנים.
<עידו דניאל: מדאיגים באופן אישי, מדאיגים אותנו כמובן גם כמשרד.
<עידו דניאל: אני רוצה לברך על הדו"ח הזה שככל שיש לנו יותר נתונים, ככל שאנחנו יודעים, יש לנו שאלון, או סקר, איך שנקרא לזה, אנחנו יודעים את העמדות ואת הלך הרוח בקרב הקהילות היהודיות, אנחנו יודעים איך להיאבק בתופעה.
<עידו דניאל: המשרד לנושאים אסטרטגיים קיבל מממשלת ישראל את נושא המאבק בדה לגיטימציה של ישראל.
<עידו דניאל: לא כל דה לגיטימציה היא צורה של אנטישמיות, עם זאת אנחנו כמובן מכירים בקשר של דה לגיטימציה לאנטישמיות.
<עידו דניאל: לא כל אדם שקורא לחרם על ישראל הוא אנטישמי, ומצד שני יש הרבה מאוד אנטישמיות בתנועת הדה לגיטימציה לישראל שמנסה לפגוע במדינת ישראל ובחברה הישראלית בדרכים שונות.
<עידו דניאל: הנתונים היותר מדאיגים שלפחות אני ראיתי כי זה גם התחום שלי, הנושא של הרשתות חברתיות, ותודה על הפירוט בנוגע למדיות השונות, פייסבוק ויוטיוב ואינסטגרם וראיתי גם סנפצ'ט, אז כל הכבוד שהתייחסת לסנפצ'ט, מאוד מדאיג מה שהראיתם בסנפצ'ט.
<עידו דניאל: רשת חברתית צעירה מאוד של בני נוער מינוס, ילדים בני 10, 12, 13, משתמשים בה ואם שם נחשפים לאנטישמיות מגיל כזה ורואים את השנאה ליהודים שם, זו הנורה האדומה שלי לפחות.
<עידו דניאל: השנאה לישראל, הדה לגיטימציה של ישראל יש לה קשר לרשת באופן מובהק.
<עידו דניאל: אנחנו רואים דווקא שם את החיבור שבין דה לגיטימציה לאנטישמיות.
<עידו דניאל: אם יורשה לי לפחות כדי שאנחנו נוכל להשתמש בנתונים ולדעת גם היכן לפעול כמשרד, אני אשמח שבפעמים הבאות שנערך סקר דומה, יכלל גם הנושא של הקשר שבין שנאה לישראל כמדינת ישראל ואנטישמיות כדי שנוכל להשתמש בנתונים האלה ולפעול בזירות אם זה אירופה, או צפון אמריקה, או אמריקה הלטינית.
<יעקב חגואל: יש לנו שאלה כזאת משנה שעברה, אם תרצה אני אביא לך.
<עידו דניאל: אני אשמח לראות כי זה באמת יסייע לעבודת המשרד שלנו.
אברהם נגוסה: מר ז'ק קופפר חבר הנהלה.
<ז'ק קופפר: תודה.
<ז'ק קופפר: לפני שבוע ימים היתה הפגנה של BDS בפריז והצעקות שהיו שם היו "להרוג את היהודים".
<ז'ק קופפר: נכון שזה היה בערבית, אז כנראה שזה לא מופיע בסטטיסטיקה כי זה נראה כמו פולקלור ערבי, אבל זה בדיוק מה שקרה.
<ז'ק קופפר: העזרה ל-BDS ולאנטישמיות הזאת האנטי ישראלית, מגיעה עם עזרה מישראל וממספר ארגונים כאן שחושבים שדמוקרטיה מאפשרת גם שנאה עצמית, מזוכיזם שלם ומאפשרת לבוגדים של המדינה לדבר ולהיות מוזמנים לחוץ לארץ לעזור לכל הארגונים האלה.
<ז'ק קופפר: ה-BDS ומי שקורא לחרם על ישראל הוא אנטישמי בצורה הכי ברורה, כי אותו אדם לא קורא לחרם על תורכיה שהורגת עכשיו את הכורדים ולא קורא להפגנה נגד סוריה ולא קורא לשום הפגנה בקשר למליוני פליטים שיש עכשיו, אבל רק לישראל.
<ז'ק קופפר: מה שאנחנו צריכים לעשות זה להתחיל לטפל בעניין הזה פה אצלנו בארץ, שלא יצאו קולות של אנשים שהמקום שלהם צריך להיות בטיפול פסיכיאטרי או בבית סוהר ולא בעיתונות הישראלית.
<ז'ק קופפר: אני חושב גם כן, וזה אחת מהתוצאות יעקב, של הסקר הזה, שאנחנו צריכים להכין את עצמנו לעלייה מסיבית, המונית, ולהכין את השטח בארץ לעלייה הזאת.
<ז'ק קופפר: הבירוקרטיה שלנו גם כן לא מאפשרת את זה ואני חושב שהעבודה של ההסתדרות הציונית היא דווקא לתת ליהודים בחוץ לארץ את הכיוון היחידי שהוא תשובה לאנטישמיות וזו העלייה לארץ ישראל.
אברהם נגוסה: אתמול התקיימה ועדת הכנסת.
אברהם נגוסה: אחד התיקונים שפעלנו להעביר, שחברי כנסת מכאן לא יסעו במימון ארגונים כמו BDS, כדי להשמיץ את מדינת ישראל.
אברהם נגוסה: זו החלטה חשובה שהעברנו.
אברהם נגוסה: הדבר השני, אתם מכירים את החוק למנוע ממי שידוע ומזדהה עם ה-BDS מלהכנס לארץ.
אברהם נגוסה: זה עוד מהלך שהממשלה הזאת נוקטת.
אברהם נגוסה: יש לנו עוד הרבה מה לעשות אבל כמו שאמרתי קודם, אנחנו בכיוון הנכון.
אברהם נגוסה: בשם הדמוקרטיה לא צריכים להפגע ולפגוע בעצמנו.
אברהם נגוסה: הדמוקרטיה יש לה גם זכות להתגונן.
אברהם נגוסה: לכך נפעל כאן בכנסת.
אברהם נגוסה: בבקשה עו"ד נילי נאורי.
<נילי נהורי: אני רק רוצה להוסיף לדברי ג'ק קופפר בקשר למצב של יהודי צרפת.
<נילי נהורי: אילו הסקר היה נערך רק בצרפת, ברור שהאחוזים היו הרבה יותר גבוהים כי היהודים ממש לא מרגישים בטוחים בצרפת, ועכשיו אפילו מתכנסים באזורים מסוימים בעיקר בפריז, עכשיו המדיניות של עירית פריז לאפשר גם לאוכלוסיות יותר עניות להיכנס לאזורים היוקרתיים לכן יש גם ערבים מוסלמים שחודרים לאזורים שבהם היהודים היו מרגישים בטוחים.
<נילי נהורי: לא רק זה, אפילו בשבועיים האחרונים היו הרבה אירועים אנטישמיים מאוד חמורים, נערה קיבלה פציעות מכלי חד בפניה, ילד קטן הוכה על ידי ערבים ביציאתו מבית ספר של חב"ד, יש חנויות שמוכרות מוצרים כשרים שרוססו בצלבי קרס, יש חנות שגם הציתו באש.
<נילי נהורי: רק בשבועיים האחרונים היו אירועים מאוד מאוד חמורים ואכן היהודים וגם היהודים שהרגישו עד עכשיו די בטוחים כי הם היו גרים באזורים בטוחים, עכשיו הם יברחו גם כן מצרפת.
<נילי נהורי: אבל השאלה היא לאן, לכן אנחנו בוועדת העלייה, אני מאוד מעודדת לעשות כמה שיותר כדי לעודד את היהודים האלה שהם יהודים ציוניים בנשמה, ואיכותיים, יהודים טובים שיכולים לתרום רבות למדינה ורוצים לתרום הרבה, אבל צריך להקל עלייהם ולאפשר להם להתפרנס בכבוד בארץ, לעשות כמה שיותר כדי למשוך אותם לארץ.
אברהם נגוסה: נשמע את רן יעקבי, מנהל מחלקת המאבק ב אנטישמיות במשרד החוץ.
<רן יעקבי: תודה אדוני היושב ראש, יעקב תודה על הסקירה, נפגשנו גם בישיבת הממשלה ביום שני שעסקה בנושא ושמענו את הנתונים האלה ונתונים נוספים.
<רן יעקבי: חבל שחברי הכנסת בעבר ובהווה ששאלו את השאלות לא נשארו לשמוע את התשובה, אבל עדיין אולי זה יעניין את החברים האחרים שכן כאן.
אברהם נגוסה: יש פרוטוקול, הכל מוקלט וכל חבר כנסת קורא את הפרוטוקול.
<רן יעקבי: יפה.
<רן יעקבי: אני אתחיל בנימה אישית.
<רן יעקבי: אני מזדהה מאוד עם שני הדוברים שנאלצו לצאת שהלינו על פירוקו של משרד החוץ, חבר הוועדה הזאת ד"ר נחמן שי, חבר הכנסת הקים שדולה לחיזוק מעמדו של שירות החוץ הישראלי ואני אשמח אם יותר ויותר חברי כנסת יצטרפו לשדולה הזאת ובאמת יעזרו לנו כעובדי משרד החוץ, אני כדיפלומט מקצועי מזה כמעט 25 שנה מרגיש את זה ושמח לכל גיבוי ועזרה כמו אלה ששמענו כאן.
<רן יעקבי: לעניין הדיון היום, החקיקה בכל מדינה ומדינה וביקשו את התייחסותי לדבר הזה, היא באמת שונה, היא מבוססת על חוקת המדינה, חוקי יסוד, חוקי בסיס, מבנה קואליציוני ואחר באותה מדינה, וזה לא מתפקידה של מדינת ישראל להתערב בענייני פנים כמובן ולהכריח או לאלץ, אין לנו גם את היכולת הזאת.
<רן יעקבי: מה שאנחנו מעודדים, קודם כל בעניין המאבק באנטישמיות זה אימוץ של סרגל אחד.
<רן יעקבי: היום אם נפגשים מומחים שדנים בנושא הזה, כל אחד בא עם ההגדרה שלו.
<רן יעקבי: ודבר אחד הוא לייצר איזה שהוא מצע שכולם מתייחסים אליו כשדנים בנושא של אנטישמיות.
<רן יעקבי: את זה אנחנו מנסים לקדם באמצעות הגדרה שהתקבלה לפני כשנה וחצי על ידי הברית הבינלאומית לשימור זכר השואה, IHRA, שאני נציגה בישראל יחד עם אבנר שלו יו"ר יד ושם.
<רן יעקבי: ההגדרה הזאת מתייחסת גם לנושאים של אנטישמיות, גם לנושאים של בויקוט, דאבל סטנדרט, וכמעט כל דבר אחר שמקשרים היום כאנטישמיות.
<רן יעקבי: ההגדרה אינה מחייבת משפטית, זו החלטה של מדינה שמאמצת אותה האם להפוך אותה או לשלב אותה או לתרגם אותה לחקיקה או לא.
<רן יעקבי: ההגדרה הזאת זכתה לרוב, בעצם להצבעה פה אחד של 31 מדינות שחברות קבועות בארגון הזה, ב-IHRA, ובתהליך עקבי, ואני אומר בסיוע של הרבה גופי חברה אזרחית, קהילות יהודיות, נציגויות ישראל אבל לא רק, הופכת להגדרה מקובלת גם על ידי ממשלות ומחלחלת אל תוך החקיקה.
<רן יעקבי: כרגע ממשלות בריטניה, אנחנו מדברים על אירופה, מלבד ממשלת ישראל כמובן שאימצה, ממשלות בריטניה, רומניה, בולגריה, אוסטריה, גרמניה, כבר אימצו בהחלטת ממשלה את הגדרת העבודה לאנטישמיות.
<רן יעקבי: הגדילה לעשות אפילו ממשלת אוסטריה שנתנה הוראה למשרד המשפטים האוסטרי לנסות ולתרגם את הגדרת האנטישמיות לחקיקה במקומות שזה מתאפשר.
<רן יעקבי: זה מאפשר לקבל איזה שהוא סרגל.
<רן יעקבי: סרגל כזה אפילו במקומות כמו בריטניה שידוע בגישה הלא חובבת ישראל בקרב הקהל הבריטי, סייע מאוד לממשלת בריטניה הנוכחית כשהיא באה לטפל בנושאים של - - - או אירועים אנטי ישראליים בקמפוסים בבריטניה, השר להשכלה גבוהה ידע לפנות ולהגיד "הממשלה אימצה את ההגדרה הזאת, האירוע הזה אינו על פי אותה הגדרה, זה עלול לפגוע בתקציב שלכם" וזה אכן השפיע והוציא הרבה מהאירועים האלה אל מחוץ לקמפוסים וגם הוריד את מידת תשומת הלב שהם מקבלים.