GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קסניה סבטלובה: אנחנו עכשיו בדיוק בזמן הזה של קבלת התקציב, לכן אנחנו נביא כמובן לידיעתם של כל אלה ש- - -
<אסתר בלום: תודה רבה כבוד היושב ראש, תודה רבה חברת הכנסת סבטלנה על יוזמת הדיון.
<אסתר בלום: אתה אמרת כבוד היושב ראש לפני כמה דקות, פנית לעובדת הסוציאלית בלוד ושאלת אותה מה את עושה כאשר העולה מגיע אליך ובעצם אין לו אפשרות לתקשר כי אין לו את השפה.
<אסתר בלום: אצלנו אני חושבת שהשאלה נשאלת עוד לפני כן.
<אסתר בלום: אתה כבר הלכת צעד אחד קדימה.
<אסתר בלום: אתה מדבר על מי שכבר הגיע לכתובת.
<אסתר בלום: על מי שעובר את הדלת.
<אסתר בלום: זה כבר שלב מאוד מתקדם.
<אסתר בלום: לצערנו הרב אנחנו עוד בשלב הקודם שבעצם העולה בגלל ההבדלים התרבותיים, בגלל החששות, בגלל ההיעדר של הידע, הוא לא יגיע לעובדת הסוציאלית, הוא לא יגיע ללשכת הרווחה, הוא לא יודע גם איך להגיע והוא לא יודע בכלל מה הזכויות שלו.
<אסתר בלום: אנחנו נמצאים במצב עוד יותר מחמיר.
<אסתר בלום: אתמול היינו באירוע גאלה של עמותת לב האמהות, זו עמותה שבעצם עוזרת למשפחות נזקקות, עושים עבודה מדהימה, והראו לנו משפחה שגרה לא בצריף, היא גרה באוטובוס, בקרוואן, והעיריה ניתקה להם את המים, והם לא קשורים לאף אחד מלבד זה שהעירייה באה ומנתקת להם את המים, אין שם ביקור של עובדת סוציאלית, אין שם ביקור של אף אחד.
קסניה סבטלובה: שזה בניגוד מוחלט לחוק שהעביר אותו איציק שמולי חברי, שאוסר על ניתוקי מים.
אברהם נגוסה: גם אני בא מהעולם של המגזר השלישי, ארגוני העולים.
אברהם נגוסה: את יכולה להסביר לנו מה תפקידכם כארגוני עולים, מה אתם יכולים לתרום בתחום הזה?
<אסתר בלום: יש כמה דברים.
<אסתר בלום: קודם כל אם אנחנו מדברים על ארגונים כמו לב האמהות - - -
אברהם נגוסה: בעניין של כפי שאמרת, עד הדלת, עד השער של הלשכה הסוציאלית, מה אתם יכולים לעשות?
<אסתר בלום: יש שני סוגים של עמותות.
<אסתר בלום: יש עמותות כמו לב האמהות שציינתי שעושות עבודות בשטח והם בקשר עם האנשים עצמם, ויש עמותות כמו קעליטה שאנחנו בעצם מבחינת קידום ושינוי מדיניות יכולים לעשות כאן דברים גם מההיבט הזה וגם מההיבט הזה.
<אסתר בלום: אנחנו במסגרת קורס שנקרא 'מרחב משותף' ביוזמת הג'וינט, מפגיש שם את המגזר השלישי וגם משרדי הממשלה.
<אסתר בלום: אני נפגשתי שם עם דפני והיינו באותו מחזור, באותו קורס, ניסינו לחשוב מחוץ לקופסה ודיברנו על הקשיים של אותם עולים ומה ניתן לעשות כדי לתת את המענה לאותם האנשים שלא יכולים להגיע ללשכות הרווחה ואיך לפתוח את הדלתות של לשכות הרווחה.
<אסתר בלום: הגענו לפרויקט של פיילוט שהופעל בהתחלה בנתניה, עבור האוכלוסייה הצרפתית ובני העדה האתיופית.
<אסתר בלום: במסגרת הפיילוט מה שהניע כל הזמן זה בדיוק מה שדיברת עליו, הנושא של הסטנדרטים.
<אסתר בלום: מי כן יכול לתרגם, מי יכול להיכנס לתוך החדר הטיפולי, מי יכול להיכנס לחיים של האחרים כאשר בעצם אם אתה קורא לשומר, כי לפעמים זה מה שקורה, אתה קורא לשומר כי הוא נמצא שם באותו רגע ולפעמים המשפחה מגיעה עם הילד והילד הוא זה שמתרגם.
<אסתר בלום: מה הם הסטנדרטים.
<אסתר בלום: ראינו שבעצם לא קיימים סטנדרטים.
<אסתר בלום: אין בנושא הזה בכלל מדיניות, אין על הנושא הזה מחקר, אין חשיבה בנושא הזה.
<אסתר בלום: אנחנו עובדים אד-הוק.
<אסתר בלום: לכן בעצם מה שאנחנו כן, ביחד עם דפני ממשרד הרווחה וביחד עם עמותת 'טנא בריאות' פיקדו, חשבנו שזה הדבר הנכון לעשות קודם כל, מצד אחד לעשות את הפיילוט, זאת אומרת להכשיר את האנשים, לתת את ההכשרה הן למתנדבים שגייסנו.
<אסתר בלום: אנחנו גייסנו מתנדבים, לא ישר באים ומדברים על סכומי עתק של תרגום ודברים כאלה.
<אסתר בלום: מחפשים אנשים עם מיומנויות מסוימות, מכשירים אותם, ואחר כך נכנסים ללשכות הרווחה, על פי קריטריונים מסוימים.
<אסתר בלום: בהכשרה הזאת השתתפו גם עובדי סמך של לשכות הרווחה ובעצם כל העבודה הזאת בסופו של דבר, אמרנו שהיא חייבת להימדד ולהיות עם מחקר ולכן ידברו כאן לנציגים מהאוניברסיטה והם יתנו את הדברים.
אברהם נגוסה: לפני זה אני מבקש שתענו לנו בקיצור על הטענה שיש קושי בגיוס של עובדים ועובדות סוציאליים מקרב העולים דוברי השפה.
אברהם נגוסה: אתם כארגון עולים, האם זו אמת, האם אתם יכולים לעזור למערכת לגייס עובדים או שאתם מקבלים את העובדה כמוגמרת.
אברהם נגוסה: מה את אומרת על הטענה הזאת?
<אסתר בלום: תודה על השאלה כבוד היושב ראש.
<אסתר בלום: בדרך כלל ארגוני העולים הם כאן לא כדי לקבל עובדות בשטח ולנסות לראות איפה אתה כן יכול לעזור ולמלא את החסר.
<אסתר בלום: לכן ארגון קעליטה יצא במיזם מאוד מיוחד שנקרא קעליטאים, זה בעצם כמו בנק הזמן אבל כל אחד נותן ולא יודע מה הוא מקבל.
<אסתר בלום: כל אחד יכול לתת ולקבל מה שהוא יכול.
<אסתר בלום: אנחנו גייסנו עד היום כמעט 800 מתנדבים, עשרות אלפי שעות התנדבות ברחבי הארץ, כך שבעצם כל אחד לפי התחום שלו, כל אחד לפי מה שמתחשק לו לתת, לפי היכולות שלו, ובהחלט גם כשעשינו את הפיילוט עם משרד הרווחה בזמנו גייסנו את המתנדבים בנתניה דוברי השפה, ונשמח לסייע.
<אוריאנה אלמסי: מתנדבים וכל מיני פיילוטים, לא הבנתי, זה מוסדר, לא מוסדר.
<אוריאנה אלמסי: האם זה מספק?
<אוריאנה אלמסי: את חיה את השטח ואת רואה.
<אוריאנה אלמסי: האם זה עונה על מה שצריך?
<אוריאנה אלמסי: האם זה מוסדר או שאם יש התנדבות זה מספיק?
אברהם נגוסה: תראי, אנחנו לא מורידים את האחריות מהמערכת הממשלתית.
אברהם נגוסה: בראש ובראשונה האחריות היא על המערכת הממשלתית.
אברהם נגוסה: מה שאני אומר, אתם כארגון שפועל בהתנדבות למען העולים, האם הטענה שהמערכת אומרת 'קשה לנו לגייס ולהכשיר עובדים סוציאליים דוברי השפה' האם אתם יכולים לעזור בגיוס האנשים האלה או שגם אתם לא יכולים לגייס?
<אסתר בלום: הבנתי את השאלה.
<אסתר בלום: אני מחזקת את הדעה הזאת.
<אסתר בלום: לצערנו כאשר יצאו בתכנית של מודל קליטה יישובית ניסו לגייס עובדים סוציאליים דוברי צרפתית ולא מצאו אותם, וחיפשו וחיפשו.
<אסתר בלום: ומה מסתבר?
<אסתר בלום: שהם קיימים, הם ישנם, אבל הם לא עושים את התהליך של הכרה בתעודות שלהם.
<אסתר בלום: זו בעיה אחת.
<אסתר בלום: אנחנו גם מנסים ומשתדלים לעזור להם.
<אסתר בלום: כרגע יש לנו חמש עובדות סוציאליות שנמצאות בתהליך ההכרה בתעודות שלהן.
<אסתר בלום: כיום לצערי, צר לי לדעת שיש עובדת סוציאלית מצרפת שקיבלה תשובה שלילית ממשרד הרווחה, שבעצם ההכשרה שלה אינה נאותה לתקנים בישראל.
<אסתר בלום: כמו שחברת הכנסת סבטלובה הודיעה קודם, אז באמת, אם יש פער כל שהוא, ואני בספק רב, אנחנו נלך ונעשה השוואת סילבוסים ונצטרך להשקיע עכשיו מאות שעות כדי לשבת ולראות איפה הדקויות ואיפה השוני ואיפה ההבדלים - - -
קסניה סבטלובה: אנחנו יודעים שאין שינויים משמעותיים - - - היו דיונים על זה בוועדה הזאת.
<אסתר בלום: כדי בדיוק להביא לכם ולהביא את האנשים האלה למערכת.
<מרים לסר: אני חושבת שאפשר גם לצאת לאיזה שהוא מהלך של לתת מלגות לעולים חדשים כדי ללכת וללמוד את המקצוע הזה.
אברהם נגוסה: לא משנה אם הם היו עובדים סוציאליים בארץ המוצא או לא, הם יכולים ללכת ל- - -
<מרים לסר: מפה, צעירים, דוברי השפה.
אברהם נגוסה: אני לא הייתי עובד סוציאלי באתיופיה.
אברהם נגוסה: קיבלתי הכשרה פה.
<יוחאי נדן: אבל זה צריך להיות בשיתוף פעולה עם המוסדות האקדמיים.
קסניה סבטלובה: זו צריכה להיות תכנית ממשלתית, כמובן שבשילוב האקדמיה כדי להיערך.
אברהם נגוסה: על זה יענו משרדי הממשלה.
<אסתר בלום: ברשותך משפט אחרון.
<אסתר בלום: קריאה גם לאקדמיה, אם אני לא טועה הקורס של הנגשה תרבותית הוא בעצם לא חובה בלימודים של עבודה סוציאלית באוניברסיטאות.
<אסתר בלום: למי שצריך ללמוד עבודה סוציאלית במדינת ישראל, נראה לי שהקורס הזה צריך להיות חובה.
אברהם נגוסה: התוכן הנלמד שם לדעתי מספיק.
אברהם נגוסה: כי לא ילמדו רוסית ולא ילמדו אמהרית ולא צרפתית, וגם לא ילמדו את התרבות הרוסית והתרבות הצרפתית.
אברהם נגוסה: הם מלמדים את הקונטקסט.
<אסתר בלום: אבל זה לא קורס חובה.
<יוחאי נדן: זה לא נכון.
<יוחאי נדן: אין סטנדרטיזציה בין המוסדות.
<יוחאי נדן: ברוב המוסדות זה קורסי חובה.
<יוחאי נדן: אצלנו באוניברסיטה העברית - - -
אברהם נגוסה: תתייחסו לזה בהמשך.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול אותך אושרת, פה שמענו עכשיו שתי בעיות.
אברהם נגוסה: יש בעיה שהעולים כלל לא יודעים למי ולאן לפנות לגבי מימוש הזכויות שלהם.
אברהם נגוסה: נניח אתם בלוד, יש לכם 13,000, 14,000 דוברי רוסית, 4,000 דוברי אמהרית ויש גם צרפתים.
אברהם נגוסה: מה אתם עושים כדי שהעולים האלה ידעו לאן לגשת, האם יש לכם מערכת הסברה בעיר?
<אושרת אהרון: יש לנו גם עובדי מוקד קליטה ליוצאי אתיופיה שמוציאים פרסומים.
<אושרת אהרון: יש לנו עלוני מידע גם ברוסית וגם באמהרית.
<אושרת אהרון: אבל כן הייתי רוצה לחזור למה שדיברתי מקודם לגבי הפרויקטור.
<אושרת אהרון: לגבי הפרויקטורים שלנו בשפה הרוסית אנחנו מקבלים ממשרד הקליטה ומהקרן לידידות, אנחנו מקבלים ממש מידע על מי עומד לנחות באיזה יום, באיזה תאריך, טלפון שם והכל, ואז אנחנו ממש שולחים את הפרויקטור ליזום את הפגישה עם העולה החדש שרק מגיע ורק נוחת, והוא עושה איתו את כל התהליך.
<אושרת אהרון: עם יוצאי אתיופיה אין לנו את המידע הזה, אין לנו את הנתונים האלה, ובגלל זה אמרתי שהפונקציה הזאת חסרה לנו בשפה האמהרית, של מידע שמגיע מראש לפני שהעולה נוחת בארץ.
<אושרת אהרון: וגם בשנים הראשונות שלו לחיים.
אברהם נגוסה: יש מוקד קליטה בלוד ליוצאי אתיופיה?
<אושרת אהרון: שמממן אותו המשרד לשוויון חברתי.
אברהם נגוסה: הבנתי, אבל מטרת מוקד הקליטה זה לעשות את הדברים האלה, לקשר עם הלשכות, עם המערכת הקולטת עם משרדי הממשלה וברמה העירונית.
אברהם נגוסה: האם זה לא פועל?
<אושרת אהרון: זה פועל, אבל אני מדברת על ליווי פרטני.
<אושרת אהרון: לא על הסברה.
אברהם נגוסה: איזו תכנית הסברה יש לכם כמערכת עירונית שמגיעה לכל העולים?
אברהם נגוסה: רק דרך פרויקטורים?
אברהם נגוסה: דרך מוקדי הקליטה?
אברהם נגוסה: זה הכל?
<אושרת אהרון: יש לנו תכניות ממשרד הקליטה, קליטה בקהילה, שאנחנו עושים פרויקטים לשילוב עולים בקהילה הוותיקה.
אברהם נגוסה: אז מה אתם עושים?
<אושרת אהרון: זה יכול להיות גם מופעי תרבות, גם מופעי מסורת, גם קורסים לשפה העברית, קורסים באמהרית, אבל זה תקציב יותר קטן.
אברהם נגוסה: לעניין ההסברה, שמעת קודם אסתר בלום אמרה שהעולה לא יודע להגיע למקום.
אברהם נגוסה: לכן, אוקיי, בחנוכה, בפורים, לעשות מסיבה הבנתי את זה, אבל האם יש לכם מערכת של הסברה שאתם מסבירים לעולים לאן להגיע, איפה?
<אושרת אהרון: מערכת הסברה מסודרת אין, אלא אם כן אתם פונים אלינו.
<אושרת אהרון: חוץ מהפרויקטורים, שכמו שאמרתי, שהם יוזמים את הפגישות.
אברהם נגוסה: אנחנו פונים לאוניברסיטה העברית.
אברהם נגוסה: שמעתם את האנשים מהשטח, שמעתם את הארגונים שעוזרים למערכת בשטח, תשכילו אותנו איך אתם רואים את העניין מבחינה אקדמית?
<אורנה שמר: בוקר טוב.
<אורנה שמר: שמי אורנה שמר ואיתי ד"ר יוחאי נדן, שנינו חוקרים באוניברסיטה העברית.
<אורנה שמר: אני אציין גם ששנינו עובדים סוציאליים, אנחנו חוקרים את הנושא של כשירות תרבותית ומתורגמנות, זה לא המחקר הראשון שלנו וגם עם ניסיון אישי בהיבט של עבודה עם מתורגמנים כעובדים סוציאליים כך שהנושא זה מדבר אלינו מכל מיני כיוונים.
<אורנה שמר: כל מה שנאמר קודם היה הקדמה מצוינת כי המחקר שלנו ממש מתקף את הקולות שנשמעו כאן לגבי הפער שקיים בין מה שצריך לבין מה שבאמת קורה בלשכות לשירותים חברתיים.
<אורנה שמר: אנחנו עשינו מחקר שגם עשה סקירת ספרות בינלאומית לגבי מה קורה במדינות מערביות אחרות בהיבט של הנגשה לשונית ובנוסף אנחנו חקרנו לשכה לשירותים חברתיים אחת בעיר גדולה שקולטת עליה.
<אורנה שמר: לא נציין כאן את שמה, זה פחות רלבנטי, אבל זו בהחלט עיר שצריכה לעסוק הרבה מאוד בהיבטים של תרגום.
<אורנה שמר: המחקר שלנו בחן את העבודה של התרגום הלכה למעשה כפי שהיא נחווית גם על ידי המתורגמנים וגם על ידי העובדות הסוציאליות כך שהוא בהחלט מביא את הקולות מהשטח, ואנחנו גם התייחסנו לפיילוט שתואר כאן לגבי האפקטיביות שלו, לגבי איך אנשים שעשו את הפיילוט הזה חווים אותו ועד כמה הוא שימש אותם בשטח.
<אורנה שמר: מבחינת מה שמצאנו, בהחלט מצאנו שיש שירותי תרגום אבל שהם לא מספיק מקצועיים והם לא מספיק מותאמים לתחום הרווחה.
<אורנה שמר: אכן יש את התקציב הייעודי לתרגום בוועדות תכנון טיפול, אבל בפועל ברוב התהליכים שקורים בשירותי הרווחה, הרוב מתבצע על ידי עובדים סמך מקצועיים שרובם מגשרים בין תרבותיים או עובדים אחרים שהם עובדים סמך מקצועיים, במקצת מתבצע על ידי עובדים סוציאליים או על ידי מתנדבים שמדברים בשפות שונות.
<אורנה שמר: בפועל באמת גם קורים תהליכים כמו מה שתואר כאן, שהילד מתרגם או שהשומר מתרגם, כיוון שאין מי שיעשה את העבודה ואז מה שקורה שבפועל, לא לכל שיחה שנדרש לה תרגום, יש תרגום.
<אורנה שמר: ובהחלט אנחנו רואים כאן פגיעה בזכויות של אנשים לקבל את ההנגשה, לקבל את הזכויות המאוד בסיסיות שלהם.
<אורנה שמר: אנחנו מצטרפים לקולות בשטח ששמענו אותם בצורה מאוד חזקה בתוך המחקר שמרגישים שהפתרונות שניתנים להם הם פתרונות חלקיים ולא מקצועיים מספיק, במיוחד מתוך ההקשר של הרווחה, שנדרשת עבודה מאוד עדינה ומאוד רגישה ומאוד מקצועית של תרגום.
<אורנה שמר: אנחנו מדברים על מתורגמנים שצריכים להיות בשיחות שמתמודדות עם נושאים מאוד ייחודים, טראומטיים מבחינה נפשית, מבחינה משפחתית, אנחנו מדברים על אנשים שעברו טראומות של הגירה, קשיים נפשיים שונים, לא מדובר רק בקשישים או רוב קשישים, הדוגמאות שלנו הן בהחלט ממצבי חיים שונים, גילאים שונים, משפחות, יחידים, גם עבודה קהילתית, אנשים שחיים בעוני ולכן בעיות מאוד מורכבות, מדובר כאן על שימוש במונחים מקצועיים שצריך להשתמש בתוך תהליכי התרגום האלה ולא תמיד המתורגמנים יודעים להגיד את זה ולכן חוסר ההלימה לפעמים שיש כאן היא קריטית.
<אורנה שמר: מדובר כאן על התמודדות, כמו שאושרת אמרה, עם סוגיות של סודיות.
<אורנה שמר: לא פעם העובד סמך מקצועי או המתנדב שיש הוא בעצם השכן או מישהו מהשכונה ויש כאן עניין של אתיקה מקצועית.
<אורנה שמר: אנחנו מדברים על תיווך בין תרבותי, חלק מהתרגום שנעשה הוא לא כולל את ההסבר שלמשל מגשרים בין תרבותיים יכולים לעשות אותו או התייחסות לתקשורת בלתי מילולית או לצורות מסוימות של קשר, כל ההיבטים של כשירות תרבותית שלא תמיד מבוטאים ומתורגמים נכון בתוך השיחות האלה.
<אורנה שמר: לכן בעצם אנחנו אומרים שבתוך הקונטקסט של שירותי הרווחה צריך התמקצעות מאוד ייחודית ומעמיקה, גם מבחינת התוכן של התרגום וגם מבחינת ההכשרה שתתייחס לתהליך שקורה בתוך המשולש הזה שנוצר בין המתרגם, הלקוחות והעובדת הסוציאלית כיוון שיש היבטים רגשיים שמשפיעים לפעמים אפילו גם על המתורגמנים עצמם שהם יוצאים עם כובד וקושי, ובגלל שגם אין הדרכה ואין פיקוח בעניין הזה, לא תמיד הם יודעים מה לעשות עם כל הדברים שהם שומעים.
<יוחאי נדן: אני מבית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטה העברית.
<יוחאי נדן: באמת במחקר שלנו אנחנו רואים פער שקיים בין הפתרונות שנמצאים בשטח לבין הצרכים של אנשים שלא דוברים את השפה, שכמובן מביא לפגיעה בהם.
<יוחאי נדן: אנחנו מדברים, כפי שאמרתם, על אוכלוסיות הכי מוחלשות, שבריריות בחברה שלנו.
<יוחאי נדן: מהצד השני אנחנו רואים גם את העובדים הסוציאליים, העובדות הסוציאליות, מאוד מאוד מתוסכלות מהמצב שלא יכולות להעניק את השירותים שהן רוצות ואמונות עליהם.
<יוחאי נדן: כשאנחנו מסתכלים בהשוואה למדינות אחרות, אנחנו רואים שבאמת יש לישראל עוד צעד גדול לעשות כדי להיטיב ולהנגיש את השירותים שיהיו מקצועיים יותר מבחינת סטנדרטיזציה, מתן הכשרה, הסמכה, הדרכה לכל הנושא של מתורגמנות בשירותי הרווחה.
<יוחאי נדן: יש לנו מה ללמוד מהעולם, אבל גם יש לנו מה ללמוד מפה.
<יוחאי נדן: כמו שדפני אמרה קודם, יש את התהליך המרשים של סטנדרטיזציה בתחום של תרגום לשפת הסימנים בקהילת החירשים ואנחנו יכולים ללמוד איך זה נעשה שם וללמוד מהם.
<יוחאי נדן: בגדול, מה שאנחנו ממליצים זה יצירת סטנדרטיזציה לתרגום בדומה למדינות אחרות בעולם המערבי, שתכלול סטנדרטים, איך מכשירים מתורגמנים, איך מסמיכים אותם, איך מעסיקים אותם, איזה תקנים.
<יוחאי נדן: כמה יקבלו הדרכה, ממי יקבלו הדרכה, כל השאלות האלה צריכות להתחיל להיות מעוגנות, ובאמת מה שהיינו רוצים להמליץ לך כבוד יו"ר הוועדה זה להקים תת ועדה לקידום הצעה לחקיקה בנושא.
<יוחאי נדן: אנחנו נשמח כמובן לקחת חלק.
אברהם נגוסה: שמענו בתחילה מיוזמת הדיון והממ"מ, ושמענו גם עובדים סוציאליים, מהצוות בשטח וארגוני העולים וגם מהאקדמיה.
אברהם נגוסה: עכשיו נשמע את משרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: אני רוצה להתחיל עם משרד הקליטה, הגברת שרה כהן, עובדת סוציאלית במקצועה, מנהלת את שירותי הרווחה במשרד הקליטה.
אברהם נגוסה: את שומעת כמוני את כל הדברים האלה שקודם כל אני בטוח שכעובדת סוציאלית זה עושה לך צמרמורת.
אברהם נגוסה: מבחינה מקצועית המערכת הולכת עקום ואנשים שצריכים לקבל את הטיפול הראוי, אנחנו רואים גם מאנשי השטח וגם האקדמיה מצדיקה את הדברים.
אברהם נגוסה: באקדמיה לפחות הם ניטראליים ולא חשודים.
קסניה סבטלובה: גם ארגוני עולים לא חשודים לדעתי.
קסניה סבטלובה: שום דבר חוץ מדאגה לעולים.
אברהם נגוסה: הם מייצגים את העולים.
אברהם נגוסה: אבל האקדמיה ממש ניטראלית.
אברהם נגוסה: הם אמרו חד משמעית שבלי הנגשה לשונית יש פגיעה בזכויות העולים.
אברהם נגוסה: משרד הקליטה הוא הפה של העולים החדשים וגם התחנה הראשונה לעולים שנפגשים עם המערכת.
אברהם נגוסה: לכן אני שואל אותך מה אתם עושים כדי להכשיר את כל המערכת הקולטת וגם בהסברה לעולים חדשים שיידעו את הזכויות והחובות שלהם.
אברהם נגוסה: אני מבקש שתסבירי לנו ותגיבי לדברים שנאמרו, זה לא רק משרד הרווחה, גם משרד הקליטה אחראי לנושא.
<שרה כהן: עלו כאן
<שרה כהן: באמת לא מעט נושאים ורשמתי לי חלק מתוכם ואני באמת ארצה להגיב.
<שרה כהן: קודם כל, אני רוצה לשים את זה על השולחן.
<שרה כהן: יש עבודה שוטפת, סדירה, בין משרד הקליטה ומשרד הרווחה, במרבית התחומים שהיום העולים שם, העולים הם על סדר היום ונמצאים שם בייצוג יתר.
<שרה כהן: בה בעת אנחנו עובדים בתיאום ושיתוף מלא עם הרבה מאוד עמותות והרבה מאוד ארגונים.
קסניה סבטלובה: מה זה ייצוג יתר?
<שרה כהן: של עולים מבין האוכלוסייה, זאת אומרת שהיא מטופלת באמצעות אותם שירותים.
<שרה כהן: לדוגמה, שיעור גבוה יותר מהשיעור באוכלוסייה בתחום של אלימות במשפחה בקרב ילדים ובני נוער.
קסניה סבטלובה: אבל פה אנחנו רואים שיש עובד סוציאלי אחד ל-1,000 עולים.
<שרה כהן: אני מדברת מבחינת האוכלוסייה שמשורתת או רשומה במחלקות לשירותים חברתיים.
<אוריאנה אלמסי: כן, משם הנתונים שלנו.
<אוריאנה אלמסי: הנתונים הם מלשכות הרווחה.
אברהם נגוסה: שמענו שיש 13,000, 14,000 דוברי רוסית עם תקן וחצי בלוד.
אברהם נגוסה: אני לוקח את לוד כדוגמה.
אברהם נגוסה: ו-4,000 יוצאי אתיופיה עם אפס תקנים.
אברהם נגוסה: אז איזה שירותים מקבלים במצב כזה?
<שרה כהן: ברשות
<שרה כהן: כם אני רוצה להתייחס לכל הדברים, תנו לי את האפשרות לדבר ברצף ואני אשתדל להתייחס לכל הדברים.
<שרה כהן: אני בוחנת את זה באמת בפרספקטיבה של השירות שניתן באמצעות שירותי הרווחה עוד מהתקופה של גל העלייה הגדול.
<שרה כהן: אנחנו דיברנו על זה גם השבוע, דפני ואני.
<שרה כהן: בעבר היו תקנים מסומנים לעולים בתוך שירותי הרווחה.
<שרה כהן: זאת אומרת שהיה תקן, היה תקציב, היו תקנים שניתנים, היום כל התקנים האלה היטשטשו ואינם ואין עוד היום יותר - - -
קסניה סבטלובה: ממתי הם התחילו להיטשטש?
<שרה כהן: - - - שייעודיים לעולים, אני מבקשת שדפני תתייחס למקום בו השינוי התרחש.
<שרה כהן: למה אני מציינת את זה?
<שרה כהן: כי בתקופות קודמות חלק אולי מהעולים נכנסו לאותם מקומות שהיה צורך בעובדים שהם דוברי שפות, אבל בינתיים חל שינוי בתמהיל האוכלוסייה, חלק מהעובדים גם נקלוט כעובדים בתוך מערכת השירותים שהם לא בהכרח חייבים להגיש את השירות לאוכלוסיית העולים.
<שרה כהן: אז המשמעות היא שיכול להגיע עולה וירשמו אותו לעובד שהוא לא דובר שפה, כי אותו עובד סוציאלי כבר הוא בעצם איש מקצוע לכל דבר ועניין והוא משולב בכל מערך השירותים שיש אותם באותו ישוב.
<שרה כהן: אז לכאורה יש באמת עובדים סוציאליים שהם דוברי שפות שונות אבל לא בהכרח העולים מגיעים אליהם.
<שרה כהן: אני שמה את זה כנקודה כי מצד אחד חלק מתוך התפתחות מקצועית של עובד זה לא תמיד להיות רק מחובר או לתת את הפתרון לאוכלוסייה מאותה קבוצת מוצא שהוא הגיע.
קסניה סבטלובה: לא מדברים על זה, זה מובן מאליו.
אברהם נגוסה: אם יש יוצא אתיופיה דובר אמהרית, לא משנה, החשיבות פה היא השפה ולא המוצא אבל באופן טבעי מי שמדבר את השפה הוא זה שמאותה ארץ המוצא.
אברהם נגוסה: לכן אני אומר פה, אם יש דובר רוסית או דובר אמהרית בלשכה הסוציאלית, ואת אומרת שהם לאו דווקא הולכים אליהם?
<שרה כהן: זאת אומרת, הצוות שלנו למשל קיים דיון לאחרונה ברמלה.
<שרה כהן: מה שעלה ברמלה לדוגמה זה שיש עובדים שהם דוברי שפות אבל לא בהכרח העולים מגיעים אליהם.
<שרה כהן: צריך להבין שלא כל מישהו שהוא דובר שפה, ובפירוש אמרתי, יש לו תקן של עובד סוציאלי מכוון עולים, וזה אומר שגם אם יש עובדים סוציאליים דוברי שפה לא בהכרח שהעולה יגיע אליהם.
<שרה כהן: כי הוא לא צבוע עולים.
<שרה כהן: כי הוא לא תקן צבוע עולים.
קסניה סבטלובה: זאת אומרת שיש לנו עוד פחות עו"סים בפועל שמטפלים באוכלוסייה הזאת.
<שרה כהן: אני חוזרת ואומרת - - -
אברהם נגוסה: אבל הבחירה זה העולים?
אברהם נגוסה: מי בוחר מי מטפל במי?
<שרה כהן: מה זאת אומרת?
<שרה כהן: מי שמנהל את הלשכה.
אברהם נגוסה: האם הלשכה הסוציאלית לצורך ההנגשה הלשונית, לא מפנים את אותם אנשים לעובדת סוציאלית שמדברת את השפה?
<שרה כהן: זה הכי טוב שיקרה.
<שרה כהן: אבל אם יש לעובדת הסוציאלית קייס לואוד לדוגמה שהוא כבר מלא לגמרי, ואם יש מישהי שהיא לא זמינה באותה עת ויש צורך בכניסה או התערבות, הלשכה מנהלת בעצם את החלוקה או ההפניה של מי שמגיע לפתחה בהתאם לאופן העבודה שלה.
<שרה כהן: אני אומרת שזה מועלה גם כלפינו, אנחנו ערים - - -
<אושרת אהרון: לפעמים צריך עובדים סוציאליים בתחומים מסוימים.
קסניה סבטלובה: אני יודעת שיש עובדים סוציאליים שנכון שהם ממוצא מסוים אבל גם עובדים בתחומים אחרים.
<אורנה שמר: ההפניה לא נעשית לפי השפה.
<שרה כהן: חלקם גם לא רוצים לעבוד - - -
קסניה סבטלובה: - - צריך להיערך.
<דפני מושיוב: אני חושבת שאתם קצת חיים בעולם שקצת התקבע לתחום אחד ולכלי אחד.
<דפני מושיוב: התקדמנו קצת.
קסניה סבטלובה: מה זה התקדמנו קצת?
אברהם נגוסה: תסבירי לנו, כרגע אנחנו - - - אני מרגיש שהלכנו אחורה.
קסניה סבטלובה: זו הערה שלא זורקים סתם, אם יש לנו מציאות שבה ל-1,000 עולים יש עובד סוציאלי אחד דובר שפה וגם הוא לא בהכרח יקבל, אז סבבה.
קסניה סבטלובה: אנחנו מקבלים הרי תלונות, לא שחלמנו את זה בלילה ובאנו לעשות דיון בנושא הזה.
קסניה סבטלובה: זה בא מהשטח.
<דפני מושיוב: המחקר מראה אפשרויות נוספות ואני אשמח לדבר עליהם כשתתנו לי.
קסניה סבטלובה: לא, זה ממש אי אפשר - - - אפשרויות נוספות שהן התנדבות וארגונים - - -
<דפני מושיוב: לא בהכרח.
<שרה כהן: אני רוצה להתקדם טיפה.
אברהם נגוסה: אנחנו ניתן לך אבל אני רוצה שדברים יהיו ברורים.
קסניה סבטלובה: לא נשענים על מחקר, נשענים קודם כל על השטח.
<שרה כהן: אבל צריך לבנות מדיניות.
קסניה סבטלובה: על זה אנחנו מדברים פה.
אברהם נגוסה: העניין פה הוא מטרת המערכת.
<דפני מושיוב: של כל המערכות במדינה.
<דפני מושיוב: של המשפט, של החינוך, של הבריאות.
אברהם נגוסה: כרגע אנחנו דנים ברווחה.
אברהם נגוסה: אנחנו דנים גם בתחומים אחרים אבל היום אנחנו נמצאים בתחום הרווחה.
אברהם נגוסה: יש חופש עיסוק, יש חופש בחירה, יש הכל אבל יש כאן מערכת שרוצה לעזור לעולים חדשים.
אברהם נגוסה: אני אתן לך דוגמה כשהייתי עובד סוציאלי, יכול להיות שהיינו השניים הראשונים מיוצאי אתיופיה והייתי כאן בעירית ירושלים בלשכה פה.
אברהם נגוסה: היו לוקחים אותי לכל הארץ, למה?
אברהם נגוסה: כי היו מקרים שצריך הסבר מקצועי גם במובן המקצועיות, לא רק מבחינת שפה.
אברהם נגוסה: לכן הייתי מגיע לחיפה, היו מזמינים אותי והייתי מגיע.
אברהם נגוסה: המערכת רואה את הצורך לעזור ולכן אני אומר, אם יש עובד סוציאלי דובר השפה בלשכה אתם לא תשתמשו בזה כדי לעזור?
<אורנה שמר: הוא לא בהכרח מומחה.
<שרה כהן: אני רוצה להגיד לך שאני עובדת משרד הקליטה ולא משרד הרווחה.
<שרה כהן: אני מציפה את זה כחלק מתוך - - -
אברהם נגוסה: בסדר, אבל את אמרת את זה ולכן אני רוצה ש- - -
<שרה כהן: אדוני היושב ראש, אמרתי את זה כי אני מציפה במסגרת השיח שקיים פה איזה שהוא סוג של צורך, שאנחנו נחשפים אליו.
<שרה כהן: שאנחנו בקשר השוטף של משרד הקליטה מול לשכות לשירותים חברתיים ובשיח שאנחנו מקיימים, זו נקודה שמגיעה לפתחנו, אני מציפה את זה כאיזה שהוא צורך ואני רוצה להתקדם במשהו ואני אגיד לך במה.
<שרה כהן: אנחנו זיהינו את הבעייתיות הזאת כחלק מתוך התהליך, אמרתי את זה בראשית הדברים, של תהליכים משותפים שאנחנו מקדמים עם משרד הרווחה.
<שרה כהן: אז לדוגמה, ואני חושבת שבזה אתה גם בקיא, בפיתוח שלנו למשל של תכניות התערבות למניעת אלימות במשפחה, תכנית גשרים, התקציב התוספתי שניתן למשרד הרווחה מטעמנו בגובה של למעלה מ-2.5 מיליון שקלים כבר לפני עשור, רק באמצעותו הצלחנו להכניס לתוך המרכזים למניעת אלימות במשפחה עובדים סוציאליים דוברי שפות שרק מיועדים לעולים.
<שרה כהן: זאת אומרת אני היום עובדת יחד עם השירות לפרט ולמשפחה כבר למעלה מעשור בתכנית גשרים, ובתקציב שאנחנו מעבירים למשרד הרווחה כרגע ב-31 ישובים מועסקים 42 עובדים סוציאליים דוברי שפות שונות בנושא של מניעת אלימות במשפחה.
<שרה כהן: אני עדיין ממשיכה ונותנת את התקציב.
<שרה כהן: זאת אומרת שיש 18 משרות ליוצאי אתיופיה, 22 משרות ליוצאי חבר העמים ושתי משרות לדוברי צרפתית.
<שרה כהן: אלמלא בעצם זה שאנחנו כאילו צובעים את הכסף מיועד עולים, הוא לא היה הולך ישירות לנושא של עולים.
<שרה כהן: אם בעצם ההחלטה על דרך חדשה, אנחנו ירדנו בתקצוב לגבי האוכלוסייה של יוצאי אתיופיה כי זה בעצם עבר לאחריות של משרד הרווחה, כחלק מתוך התהליך של היציאה שלנו והכניסה של משרד הרווחה לאחריות.
<שרה כהן: התכנית עדיין ממשיכה ופועלת והיום המשרד שלנו ממשיך ומעביר תקציבים רק לדוברי רוסית וצרפתית וקצת לגבי עולים דוברי אמהרית באותם מקומות שהם למטה מ-15 שנים בארץ.
<שרה כהן: למה אני שוב אומרת ומחדדת את זה?
<שרה כהן: כי זו הייתה בעצם הדרך היחידה שאפשר לבוא ולהגיד שהעובד שהוא לתחום הזה בעצם מיועד רק לאוכלוסייה של עולים.
<שרה כהן: כי בכל המקומות האחרים יש כבר קליטה שוטפת של עובדים סוציאליים, ציינתי את זה, אבל לכלל האוכלוסייה.
אברהם נגוסה: מה הבעיה להכשיר עובדים סוציאליים עולים חדשים, שיהיו עובדים סוציאליים באותה מידה שעשיתם עם יוצאי אתיופיה?
<שרה כהן: המשרד שלנו בשנה האחרונה מימן קורס של הסבה לעבודה סוציאלית ל-25 עובדים סוציאליים במכללת ספיר, דוברי כל השפות.
<שרה כהן: מחציתם דוברי אמהרית.
<שרה כהן: זה היה פתוח לכולם, היו צריכים לבוא ולהגיע.
<שרה כהן: כולל צרפתית, היו שם גם.
אברהם נגוסה: פורטוגזית?
<שרה כהן: מחציתם דוברי אמהרית, המחצית השנייה התחלקה בין דוברי רוסית לדוברי צרפתית.
<שרה כהן: מבחינת העובדים הסוציאליים הללו שקיבלו את ההסמכה לפני - - -
קסניה סבטלובה: רק בפתח תקוה צריכים 25 עו"סים.
<שרה כהן: - - - לפני כמספר חודשים, הם בעצם אמורים להיקלט ולהשתלב בישובים.
קסניה סבטלובה: עוד פעם, את מדברת הרי אך ורק על אלה שמוגדרים על פי משרדך כעולים.
קסניה סבטלובה: אנחנו מדברים בוועדה גם על כאלה שלא.
<שרה כהן: ציינתי כל העת שאנחנו מדברים על עולים.
קסניה סבטלובה: אנחנו מדברים גם על עולים ש-30 שנה בארץ ועדיין זקוקים לעובד סוציאלי שדובר את שפתם.
<שרה כהן: אני מסכימה איתך, אין לי שום מחלוקת על כך לגבי מה שקשור לנושא של כשירות תרבותית בתוך מערכת השירותים.
<שרה כהן: אני אומרת שמהמקום שלנו כמשרד הקליטה אנחנו יכולים להמשיך ולעסוק במה שלנו יש מנדט, שזה אוכלוסייה שהיא נמצאת וההגדרות הממשלתיות הן מאוד ברורות.
<שרה כהן: ניסינו לעשות סלטות ושמיניות באוויר לגבי אוכלוסייה של דוברי אמהרית בתכניות שגם אצלי היו בתוך השירות שלמעלה מ-15 שנה בארץ והאמירה הייתה כאן חד משמעית בהחלטת ממשלה, הם לא נשארים אצלכם.
אברהם נגוסה: שרה, אנחנו לא שם.
אברהם נגוסה: אנחנו מדברים כאן על עולים שהגיעו אתמול ועולים שיגיעו מחר, כל הזמן מגיעים עולים.
אברהם נגוסה: יש עולים שיכול להיות שהם מעבר לעשר או 15 שנים, אבל אפשר להכשיר אותם שיהי עובדים סוציאליים לעולים שיגיעו וגם שכבר הגיעו.
<שרה כהן: אני ציינתי כרגע שהמשרד סיים קורס הסבה.
אברהם נגוסה: בסדר, אבל זה לא מספיק.
קסניה סבטלובה: השטח צריך הרבה יותר.