GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<קרול נוריאל: התכנית הזאת למעשה נועדה לתת ארגז כלים לסטודנט היהודי להתמודדות עם אירועים אנטישמיים ביניהם זיהוי נכון של אירוע אנטישמי.
<קרול נוריאל: איך אנחנו מזהים אירוע אנטישמי?
<קרול נוריאל: מהם אופני התגובה שעומדים לרשותי, מרמת הדיווח לרשויות הקמפוס לגורמי אכיפת החוק וכלה בתגובה ציבורית ראויה לנושא, גיוס גורמים נוספים שיכולים לסייע לו להיאבק במקרה הספציפי הזה או בתופעה בכלל.
<קרול נוריאל: כאמור, אנחנו גם מבצעים מעקב מאוד מדוקדק שכולל בדיקה לעומק של כל אירוע.
<קרול נוריאל: רבותי, כל אירוע וכל מספר שאני נתתי כאן הוא מספר שנבדק והוצלב, ובחנו שהוא באמת עומד בקריטריונים של אירוע אנטישמי.
<קרול נוריאל: אנחנו לא רוצים לטעות ולכנות אירוע שאינו אנטישמי כאנטישמי כי אז אנחנו נעשה נזק באמת לבחינת התופעה ולכן הדברים הללו נבדקים באמת לעומק.
<קרול נוריאל: כמובן כולל הצלבות מידע עם גורמי אכיפת חוק וכיוצא בזאת.
<קרול נוריאל: כמובן שפרסום הדו"חות והעלאה למודעות ציבורית היא דבר נורא משמעותי.
<קרול נוריאל: רבותי, אם בכל רחבי העולם לא ידעו שישנם יהודים שסובלים מהתנכלויות אנחנו לא נוכל להיאבק בזה בצורה שהיא אפקטיבית ולכן העלאה למודעות היא נורא משמעותית בהיבט הזה כמובן גם בקרב מקבלי החלטות, הליגה נגד השמצה שותפה לשימועים בסנאט ובקונגרס וכמובן מעלה את הדברים הללו למודעות.
<קרול נוריאל: וכמובן אולי הדבר בעצם הכי משמעותי, הנכס הכי משמעותי שאנחנו מביאים עימנו הוא בעצם הפרישה של הליגה נגד השמצה, 26 משרדים ברחבי ארצות הברית, שהם בעצם השטח שלנו.
<קרול נוריאל: הגורמים שמכירים בעצם טוב טוב את הקהילות המקומיות, ויודעים לתת מענה שהוא מותאם.
<קרול נוריאל: לא כל קהילה היא קהילה יהודית גדולה, ישנן קהילות יהודיות יותר קטנות, מטבע הדברים האופי שלהן שונה והמענה לאירועים אנטישמיים צריך להיות קצת אחר.
<קרול נוריאל: אז כפי שאמרתי, באמת שנת 2017 ורק התקופה שנמדדה שזה עד סוף ספטמבר באמת הייתה שנה מאוד לא קלה במובן הזה של היבטים אנטישמיים.
<קרול נוריאל: אני רוצה לתת פה איזה שהוא מקרה ששמעתי ואותי תפס, בצורה, מדובר בתלמיד כיתה ו' בקליפורניה שהוטרד בכיתה עם ציורים של צלבי קרס, שזה דבר שאנחנו שומעים הרבה.
<קרול נוריאל: אבל באחד האירועים הגיע תלמיד נוסף מהכיתה עם כמות של מציתים לכיתה ואמר לו 'אתה יודע מה, אנחנו נשרוף אתכם, ואנחנו נשרוף אתכם כמו שעשו בשואה'.
<קרול נוריאל: רבותי, זה תלמיד כיתה ו'.
<קרול נוריאל: לי יש ילד בכיתה ו'.
<קרול נוריאל: התודעה של ילדים בגיל הזה היא תודעה שונה ממה שיש לנו, אנחנו מסוגלים להבחין בין איום שיכול להתקיים לבין איום שהוא איום ונורא אבל יש לו פחות קיום ממשי.
<קרול נוריאל: לילד בכיתה ו' זה פחות סביר.
<קרול נוריאל: לכן תחשבו בבקשה, אתם לוקחים את הדו"ח הזה איתכם, מה ילדים עוברים במוסדות החינוך.
אברהם נגוסה: תודה למנכ"לית הליגה נגד השמצה הגברת קרול נוריאל, תודה רבה לך על הדיווח המפורט.
אברהם נגוסה: הערכתי לעבודה שלכם בארגון שעושה בשטח ומתמודד עם מציאות לא קלה.
אברהם נגוסה: הייתי בשטח, הייתי לא מזמן באוניברסיטת קולומביה, לא מזמן הייתי גם בדרום אפריקה ובאמת ראיתי כמה שנאה יש, ויש גם חברים טובים שאוהבים אותנו ולכן ככל שאנחנו נעבוד בשיתוף פעולה כולנו ביחד, אני מאמין שאנחנו יכולים להתמודד ולנצח את התופעה של ה-BDS, והאנטישמיות.
אברהם נגוסה: ה-BDS זה פשוט האנטישמיות המודרנית, שהיום, למרות שהם אומרים שהם לא נגד יהודים, הם נגד ציונים ונגד מדינת ישראל, אבל הם פוגעים בנפש ובלב של כל יהודי, שזה מדינת ישראל.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו צריכים להמשיך ולפעול ויישר כח על מה שאתם עושים.
אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך לשמוע אנשים שבאו להשתתף בדיון.
אברהם נגוסה: האם אתה רוצה לדבר בשלב הזה?
יואל רזבוזוב: אני מברך על הדיון החשוב מאוד הזה.
יואל רזבוזוב: הנתונים האלה באמת נתונים מדאיגים, מדיון לדיון אנחנו כל הזמן עולים.
יואל רזבוזוב: באמת אחת הסיבות זה הרשתות החברתיות, ההתפתחות של האינטרנט בעידן המודרני והרבה דיס אינפורמציה שמגיעה לאנשים בחו"ל, שכמו שאמרתי, אני פעם נהגתי להסתובב הרבה בעולם עוד בכובע של ספורטאי, ולא הייתה לאנשים דעה באמת על מדינת ישראל.
יואל רזבוזוב: הגענו למצב שבגלל האינטרנט ובגלל המידע שמגיע והרבה פעמים המידע הוא שגוי, הוא מגיע לאנשים ויש להם דעה על מדינת ישראל וכמובן שזה משליך גם על היהודים, זה דבר גורר את משנהו.
יואל רזבוזוב: כמובן שהנתונים האלה מדאיגים כי זו תופעה שהולכת וגוברת.
אברהם נגוסה: סליחה יואל אני חייב ללכת להצביע.
אברהם נגוסה: אני מבקש שתחליף אותי.
יואל רזבוזוב: אני אמשיך מכאן.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי, התופעה הולכת וגוברת, אני רואה שיש הרבה דברים, אבל מה שאנחנו מידית מטעם ממשלת ישראל שאנחנו יכולים לעשות, אני חושב שההסברה שלנו היא עדיין כושלת ואני תמיד אחזור על זה, לא יכול להיות ששלושה גופים אחראיים להסברה: משרד ראש הממשלה, משרד החוץ, משרד התפוצות ואולי יש עוד איזה שהוא גוף.
יואל רזבוזוב: אני חושב שגוף אחד צריך להיות אחראי ולתת את הדין והחשבון, צריך לרכז כוחות ולשלב, כמובן, יש כל כך הרבה גופים שיכולים לעזור, ואני חושב שגם כשאני הייתי יו"ר דיברתי על זה לא פעם אבל בינתיים אנחנו לא רואים שמשהו זז בכיוון הזה ובאמת אנחנו מפסידים, וכמו שאמרתי הרבה דיסאינפורמציה מגיעה לאנשים בחו"ל ובסופו של דבר היהודים בתפוצות הם אלה שסובלים.
יואל רזבוזוב: רק לאחרונה, מעבר לנתונים שאני רואה שמוצגים כאן, נחשפתי וקיבלתי מכתבים מיו"ר הסטודנטים היהודיים באוקראינה שממש הציגו לי מספר רב של מקרי אנטישמיות.
יואל רזבוזוב: עוד פעם, אני חושב שהידיים שלנו קשורות ואנחנו או שלא יכולים לעשות כלום או שלא עושים כלום.
יואל רזבוזוב: כאן כפי שאמרתי יש נקודות שאנחנו כן יכולים להשפיע בהם ואנחנו חייבים לעשות זאת.
יואל רזבוזוב: נמשיך עם נציגי המשרדים.
יואל רזבוזוב: משרד החוץ בבקשה.
<יוגב קרסנטי: משרד התפוצות זה המשרד שאחראי על המאבק באנטישמיות.
יואל רזבוזוב: כן אבל גם משרד החוץ וגם משרד ראש הממשלה, שוב, כמו שאמרתי, הלוואי והיה גוף אחד, או משרד החוץ היה אומר או משרד התפוצות, מישהו אחד ואז מרכזים הכל.
<יוגב קרסנטי: חשוב לדעת כי יש לנו את פורום התיאום הבין משרדי בראשות מנכ"ל משרד התפוצות ובו אנחנו מתאמים את הפעילות של משרדי הממשלה.
<יוגב קרסנטי: אנחנו עובדים היום ביחד כמו שלא היה בעבר אני חושב, גם - - -
יואל רזבוזוב: אז זה משהו חדש שנגיד אני לא ידעתי ולא שמעתי.
יואל רזבוזוב: אם כבר יש פורום כזה אנחנו רוצים לראות מה הפורום עושה, מה התוצאות והאם יש לזה השפעה.
יואל רזבוזוב: יכול להיות שהפורום לא עובד כמו שצריך או שהוא כן עושה דבירם טובים.
יואל רזבוזוב: בינתיים התוצאות הן כאן על הנייר, יש תוצאות ממש של מחקר עומק שמראה שאנחנו במגמת עליה, אז סימן שמשהו לא עובד נכון ואולי צריך לשנות.
<רן יעקבי: שלום.
<רן יעקבי: במקרה של משרד החוץ, הנתונים לצערנו לא חדשים, הם מדווחים לנו על ידי הקונסוליות בצפון אמריקה.
<רן יעקבי: אנחנו מטפלים כמובן גם באירופה ובאזורים אחרים, אנחנו מקבלים את הדיווחים, הדיווחים שלנו הם גם דיווחים שמגיעים למוסדות מחקר כמו מרכז קנטור באוניברסיטת תל אביב, משרד התפוצות באמצעות הפורום המתאם שלנו והמשרדים הרלבנטיים האחרים, כל אחד לצרכיו, לדו"חותיו ולמאבק המשותף שאנחנו מנהלים בגזרות השונות, משרד התפוצות בקהילות היהודיות, משרד החוץ מול ממשלות וגופים מדיניים וכן הלאה, לכן יש תיאום, יש גם חלוקה לפי ההתמחות והיכולות.
<רן יעקבי: שווה לציין שאנחנו נשים השנה, ב-2018 שמתחילה היום, דגש מאוד מיוחד על הנושא של התגברות האנטישמיות לצד הימין, השמאל באירופה, גם בארצות הברית.
<רן יעקבי: אנחנו מכנסים כנס מאוד גדול, אולי הגדול מסוגו בעולם, הגדול ביותר שמארגן משרד החוץ שנקרא 'הכנס של הפורום הגלובלי הבינלאומי למאבק באנטישמיות' אנחנו צופים יותר מ-1,000 משתתפים מהעולם ומהארץ, מומחים מסוגים שונים שמטפלים בתחומים של מאבק באנטישמיות.
<רן יעקבי: אחד הפנלים החשובים שיכלול גם משלחת מארצות הברית, שיתוף פעולה של ה-ADL ושל רבים אחרים, יהיה פנל על התגברות האנטישמיות בארצות הברית, דיווח ודיון בדרכי פעולה.
<רן יעקבי: יחד עם פוליטיקאים אמריקאים ואנחנו שואפים לקבל ככל שנוכל וככל שייענו, נשלחו כבר הזמנות, גם רפובליקנים וגם דמוקרטים.
<רן יעקבי: הזמנו את ראש עירית שארלוטסוויל למשל, וגם נציגים מגופים נוספים ואחרים, מרצים מהאקדמיה.
<רן יעקבי: אנחנו מקווים לקדם דיון וגם לפרסם המלצות לדרכי פעולה שאנחנו מקוים שכל השותפים למאבק, והם רבים, יאמצו.
<רן יעקבי: ה-ADL הוא גוף – ושוב תודה לקרול כאן – שמראה את הדרך.
<רן יעקבי: הוא יושב בשטח, הוא מייצר דו"חות.
<רן יעקבי: קרול אולי תרצה להרחיב יותר, לאחרונה הם זיהו יחד איתנו ועם משרדים נוספים כמו משרד התפוצות את הבעיה ברשתות החברתיות, באינטרנט, והקימו גם משרד בסיליקון וואלי איתו אנחנו גם משתפים פעולה.
<רן יעקבי: אפרופו, גם בכנס של הפורום הגלובלי, כשמו כן הוא, מצטרפים גופים נוספים.
<רן יעקבי: אני רואה פה הרבה שותפים כמו ISCAP, כמו משרד התפוצות שינהל מספר פנלים ושותף,.
<רן יעקבי: והשר בנט ידבר בו.
<רן יעקבי: אני מציין גם את משרד המשפטים ואת השרה איילת שקד שתזמין שרי משפטים לדון בנושאי חקיקה, גם בנושא האינטרנט וגם בנושאים אחרים כדי למנוע שנאה ולמנוע אנטישמיות במדינות רבות בעולם.
<רן יעקבי: אנחנו רושמים כבר היענות גם של שרי פנים, שרי חוץ, אני חושב שהפורום הזה – וזו הזדמנות להעביר את המסר – ייצר גם את המפגש, אני מקווה גם את דרכי הפעולה שלא רק יישארו אות כתובה אלא גם יהפכו להמלצה שתניע הלאה בצורה מאוחדת את הגופים השונים, כפי שחבר הכנסת רזבוזוב קרא לעשות.
יואל רזבוזוב: אני מקווה שבאמת יהיו תוצאות והמלצות ובסוף יהיה גם מי שהולך ליישם את ההמלצות הללו, כי אנחנו מכירים הרבה המלצות.
יואל רזבוזוב: אני מקווה שזה יהיה משהו רחב וגלובלי וכמו שאני שומע הרבה משתתפים, כמובן כמו שאמרתי, שוב, צריך מישהו שיתכלל ויעקוב אחרי ההמלצות אם הן נעשו או לא נעשו, אני מציע אפילו שגם בוועדה אנחנו נעקוב אחרי ההמלצות כי זה חשוב ומתחבר.
<קרול נוריאל: אני רוצה בהמשך לדברים של רן רק להוסיף שבאמת הליגה נגד השמצה למי שלא יודע, זה הופץ ברבים, הליגה נגד השמצה פתחה בשנה האחרונה משרד בעמק הסיליקון שנקרא המשרד לטכנולוגיה וחברה הוא בעצם עוסק בחיבור המאוד משמעותי של פתרון בעיות חברתיות באמצעות טכנולוגיות חדישות וחדשניות, שתי מעבדות שהקמנו – אחת לפני מספר חודשים ואחת ממש בשבוע האחרון – מעבדה אחת היא LEGAL LAB, היא עוסקת בהיבטים המשפטיים של כל עניין שיח השנאה באינטרנט, והמעבדה האחרונה שהקמנו, מעבדת מהנדסים שעוסקת בעצם בקודים ואלגוריתמים, אנשי מקצוע יושבים שם ומוציאים קודים ואלגוריתמים למעקב ומאבק בשיח שנאה באינטרנט.
<קרול נוריאל: למיטב ידיעתי זה באמת יוזמה פורצת דרך ואין כמוה עוד הרבה.
<קרול נוריאל: עובדים עם כל החברות, עם כל הפלטפורמות בצורה הכי דיאלוגית שיש כדי לחנך ולהעביר מסר שגם בעידן הרשתות החברתיות האצבע שלנו עדיין על הדופק ונעשה הכל כדי למנוע שיח שנאה באינטרנט.
יואל רזבוזוב: משרד התפוצות בבקשה.
<יוגב קרסנטי: תודה אדוני היושב ראש.
<יוגב קרסנטי: אני רוצה לברך על הדיון החשוב הזה ואת הליגה על פעילותה גם בארץ וגם בחו"ל.
<יוגב קרסנטי: כמה דברים, אני אספר קצת על מה שאנחנו עושים, התחלתי לספר על פורום התיאום למאבק באנטישמיות ששותפים לו משרדי הממשלה השונים.
<יוגב קרסנטי: במקביל אליו יש גם את הפורום למצבי חירום בקהילות ששותפה לו הסוכנות וההסתדרות הציונית ועוד ארגונים של החברה האזרחית.
<יוגב קרסנטי: בעזרת שני הפורומים האלה בעצם מתכללים את המאבק באנטישמיות, כשפורום התיאום הבין משרדי ששותפים בו גם משרד החוץ, גם המשרד לעניינים אסטרטגיים ומשרדי ממשלה נוספים, כולל משרד ראש הממשלה בהתאם לצורך, מתכללים את העבודה לשנה הקרובה ואת גבולות הגזרה בין המשרדים השונים.
<יוגב קרסנטי: אני יכול להגיד שיש המון המון פעילות שנעשית בשנים האחרונות, יש גם הישגים ניכרים, כשהמטרה היא באמת לייצר תשתית ושהתשתית הזאת תוביל לשינוי בשטח.
<יוגב קרסנטי: אני אגע בפרויקט אחד שאנחנו עושים וזה פרויקט של ניטור רשת האינטרנט.
<יוגב קרסנטי: דובר כאן רבות על הרשת.
<יוגב קרסנטי: הפרויקט הזה הוא טכנולוגיה ישראלית פורצת דרך שמסוגלת לא רק לזהות אנטישמיות ברשת, אלא מסוגלת לזהות איזה סוג אנטישמיות זה ומאיפה הסוג הזה מגיע בחלוקה למדינות, לאזורים, בחלוקה לפרברים בערים מסוימות, והפרויקט הזה נותן לנו כלים כדי לדעת האם יש לנו בעיה בפרבר מסוים של פריז או בשכונה מסוימת בלונדון ואיזו מדיניות אנחנו צריכים להתאים כדי להתמודד עם הבעיה הזאת שם.
<יוגב קרסנטי: דרך אגב, כשאנחנו אומרים במקומות שיש בהם קהילות יהודיות גדולות יותר יש יותר תקריות אנטישמיות או לפחות יותר תקריות אנטישמיות מדווחות, אז מן הסתם יש יהודי לתקוף אותו ויש יהודי שידווח על התקיפה הזאת, אבל כשאנחנו פורשים רשת כמו שיש לנו שמנטרת את מה שקורה באינטרנט, אז פתאום רואים גם את כל האנטישמיות הלא מדווחת, האנטישמיות הלטנטית שיהודים לא מדווחים עליה, ואז אתה מ קבל ברחבי העולים, כרגע אנחנו מנטרים בארבע שפות, באמת פרויקט אדיר, ואז אתה מקבל ברחבי העולים את התמונה של האנטישמיות של מה שאנשים חושבים גם בלי שמישהו ידווח על מה שקורה שם שהם מעלים לרשת, והתמונה הזאת לא חופפת בהכרח לתמונת הקהילות היהודיות, היא משתרעת גם מעבר אליה.
<יוגב קרסנטי: זה רק דוגמה למאמץ אחד מבין מאמצים רבים.
<יוגב קרסנטי: אנחנו ב-22 בחודש נציג כאן בוועדה את הדו"ח השנתי שמסכם את אירועי שנת 2017, גם הליגה נגד השמצה תרמה לדו"ח הזה, ונשמח להציג שם את הפעילויות שהמשרד עושה.
אברהם נגוסה: יעקב, אתה רוצה להתייחס?
<יעקב חגואל: ראשית אני מברך על עצם הדיון כאן.
<יעקב חגואל: אני חושב שהדיונים כאן הם דיונים משמעותיים, גם ברמת התכלול וגם ברמת ההעלאה למודעות.
<יעקב חגואל: עניין ההעלאה למודעות היא דבר קריטי.
<יעקב חגואל: אני רוצה לחזק את חברתי מה-ADL על העבודה הטובה שהם עושים בארצות הברית.
<יעקב חגואל: תראו, אנחנו כל שנה בהסתדרות הציונית לקראת ה-27.1 עושים סקר בקרב יהודים ברחבי העולם על איך הם חשים בשנה האחרונה, ואני הולך לחשוף פה קצת מהצד האמריקאי של היהודים מתוך הסקר, הסקר הגדול נפרסם אותו סביב ה-27.1 גם בישיבת הממשלה וגם בכנס שאנחנו עורכים בעניין.
<יעקב חגואל: אני אקדים ואומר שהנתונים הם חלקיים כי אנחנו תוך כדי התהליך, ואני רוצה גם להודות לצוות שלנו מההסתדרות הציונית, גם לאיתן בכר וגם למעיין מור שמרכזים את התחום הזה אצלנו, על הנתונים בימים האחרונים, על איסוף הנתונים תוך כדי תנועה.
<יעקב חגואל: אני אקדים ואומר, בהחלט ישנה עליה באנטישמיות בעולם בכלל ובארצות הברית בפרט, ואני ארחיב על כך אחרי זה.
<יעקב חגואל: הנתונים שלנו יש מדברים על 70% מהיהודים בצפון אמריקה שחוו אירוע אנטישמי בשנה האחרונה.
<יעקב חגואל: אירוע אנטישמי זה לאו דווקא אירוע אלים, זה כל אירוע אנטישמי שהוא.
<יעקב חגואל: 10% שלא חוו בשנה האחרונה חוו בחמש השנים האחרונות ו -8% שלא חוו בחמש השנים האחרונות ובשנה האחרונה חוו אירוע לפני כחמש שנים.
<יעקב חגואל: 12% בלבד לא חוו אירוע אנטישמי בחייהם, שזה אירוע חזק מאוד.
<קריאה: 70% חוו השנה?
<יעקב חגואל: כן.
<יעקב חגואל: נתון יותר חזק מדבר על 35% מקרב אלה שחוו אירוע אנטישמי, לא דיווחו עליו לשום גורם.
<יעקב חגואל: 10% פנו למשטרה.
<יעקב חגואל: זה בארצות הברית.
<יעקב חגואל: אין לי כרגע איך להשוות עליו לגבי שאר העולם, אני בכוונה לא נוגע בשאר העולים כי אנחנו נדבר על זה לקראת סביב ה-27 לינואר, אבל לאור הדיון פה שלכם היה חשוב לנו לשלוף את הנתונים האלה.
<נחליאל דיסון: להסתכל בטלוויזיה ולראות אירוע מהעיר הזאת, זה לחוות אירוע אנטישמי?
<יעקב חגואל: לא.
<יעקב חגואל: התשובה היא לא.
<יעקב חגואל: אבל אנחנו מדברים על אדם שחווה על אירוע בעצמו.
<יעקב חגואל: לא שמע על אירוע שמישהו שמע.
<יעקב חגואל: ואנחנו נרחיב על זה כשנדבר על הסקר כולו וניתן דוגמאות.
<יעקב חגואל: חשוב לומר, זה לא עלה כאן, אבל מדברים על טראמפ, האם זה השפיע, האם לא השפיע.
<יעקב חגואל: אני רוצה לגעת בצד החיובי של העניין.
<יעקב חגואל: הצד החיובי בעניין של טראמפ ואיך זה יצר דברים לא חיוביים.
<יעקב חגואל: אין ספק שלאור האמירות של טראמפ, המחבקות את ישראל, לאור האמירות של טראמפ על ירושלים כבירת ישראל, אנחנו רואים עליה באנטישמיות בעולם כולו.
<יעקב חגואל: עליה באמירות אנטישמיות, אירועים אנטישמיים שקשורים לזה.
<יעקב חגואל: לי אין ספק שככל שישנן אמירות שמחזקות את ישראל, ישנן מהצד השני אמירות אנטישמיות מאוד.
<יעקב חגואל: אנחנו רואים את זה בעיקר מהאסלאם הרדיקלי, אבל לא רק.
<יעקב חגואל: בעניין הזה בואו לא נשים את הראש בחול, האנטישמיות שגואה בעשור האחרון היא לא רק מהכיוון של האסלאם הרדיקלי.
<יעקב חגואל: היא בעיקר, אבל לא רק.
<יעקב חגואל: בהקשר הזה צריך להבין שגם האנטישמיות הקלאסית מתחברת אל האנטישמיות מהצד של האסלאם הרדיקלי, וכשאני אומר 'מתחברת', זה נותן רוח גבית אחד לשני בהקשר הזה.
<יעקב חגואל: זה מתדלק אחד את השני.
<יעקב חגואל: זו תופעה שמאוד מדאיגה אותנו וזו לדעתי תופעה שאנחנו צריכים, כל הארגונים פה סביב השולחן כפי שאמר יואל חברי, צריכים לחשוב איך אנחנו ביחד נותנים פה מלחמה שערה מול האנטישמיות שממשיכה להרים את הראש.
אברהם נגוסה: נשמע את נציג הסוכנות היהודית יגאל פלמור.
<יגאל פלמור: אני רוצה להוסיף כמה מילים של ניתוח של מה שראינו בשנה החולפת.
<יגאל פלמור: אני חושב שמה שאפיין את נושא האנטישמיות בשנה החולפת הן שתי תופעות שהכרנו בעבר כפחות דומיננטיות, השנה הן הפכו למאוד דומיננטיות.
<יגאל פלמור: אני מתכוון קודם כל לאנטישמיות פוליטית בארצות הברית, בעיקר עליה של אנטישמיות של הימין הקיצוני שבלטה מאוד ואנחנו שמענו על כך דברים.
<יגאל פלמור: באנגליה למשל דווקא עליה של אנטישמיות בשמאל הקיצוני, בשמאל שנכנס לתוך מפלגת הלייבור ושם אנחנו עדים להתבטאויות שלא שמענו כמותן בעבר אלא בשוליים של החיים הפוליטיים, אז הכניסה או הזחילה פנימה לתוך העולם הפוליטי של אנטישמיות גם מימין וגם משמאל, זו תופעה מאוד מדאיגה שמאפיינת מאוד את מה שקרה השנה.
<יגאל פלמור: תופעה שניה שהתחזקה מאוד השנה היא אנטישמיות בקרב אוכלוסיות מהגרים, בעיקר במדינות כמו גרמניה, שבדיה, הולנד.
<יגאל פלמור: התופעה מוכרת.
<יגאל פלמור: בעבר כמובן בצרפת באנגליה אנחנו יודעים שבקרב מהגרים ממדינות מוסלמיות יש תופעות של אנטישמיות שקראו להן אנטישמיות חדשה או אנטישמיות ישנה, זה לא משנה, זה בא לידי ביטוי של מתח חזק מאוד, מתח בטחוני כאן בארץ, אבל אנחנו השנה ראינו תופעות של אנטישמיות בעוצמה שלא הכרנו מצד מהגרים חדשים ובשילוב עם מהגרים ישנים.
<יגאל פלמור: מה שקרה בשבדיה לא ראינו כמותו בעבר, התגברות של תופעות אנטישמיות בגרמניה, שהגרמנים מתחילים להיות מודעים לכך שקבלה וקליטה של פליטים פירושה לא רק חיבוק וחום ואהבה לכל האנושות, אלא גם ייבוא של בעיות חברתיות קשות ובהן אנטישמיות.
<יגאל פלמור: שתי הבעיות המרכזיות האלה מתאפיינות בכך שקשה מאוד לטפל בהן בהתערבות מבחוץ.
<יגאל פלמור: אף מדינה לא תסכים שגוף חיצוני, בוודאי לא גוף ממשלתי חיצוני, יתחיל להתערב במה שקורה במפלגה כזאת או אחרת או בתנועה פוליטית כזאת או אחרת, ולכן האחריות המלאה היא על הקהילות המקומיות, אותו דבר בנושא אנטישמיות של מהגרים יש שאלות קשות של תקינות פוליטית, וגם כאן התערבות מבחוץ נתפסת כבעיה בפני עצמה ולכן צריך לפעול ברגישות גדולה כאשר נותנים לקהילה המקומית את קדמת הבמה במאבק ואפשר כמובן לתמוך מאחור ככל שצריך.
<יגאל פלמור: ברור שהקהילה המקומית צריכה להוביל את המאבק.
<יגאל פלמור: אז רציתי לשים את האצבע על שתי תופעות מרגשיות שאפיינו את האנטישמיות ב-2017.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע מארגון ISCAP, זה ארגון שכמובן עושה יותר בכיוון של מדיניות וחינוך.
אברהם נגוסה: הייתה לי הזדמנות להשתתף בסמינר הבינלאומי באוקספורד.
אברהם נגוסה: אתם ממש עושים עבודה טובה.
אברהם נגוסה: תשתפי אותנו איך אתם מגבירים את השותפות של האקדמיה בנושא המלחמה באנטישמיות.
<מלה תבורי: תודה רבה אדוני יושב הראש, אני מברכת את ADL ואת קרול על המחקר והמעקב המאוד רציני ובמיוחד החדשנות לאור תופעות חדשות והצורך בכלים חדשים.
<מלה תבורי: פנים רבות לאנטישמיות ודרכים שונות להבין וגם למדוד, לנתח ואיך להתמודד, אך ברור שצריכה להיות אפס סובלנות כלפי אירועים אנטישמיים וזה כלל שמקובל על כולם.
<מלה תבורי: מה שכן, חשוב להבין את המניעים של הגופים השונים שמדווחים וגם הגופים המממנים שלעתים עומדים מאחורי המחקרים על מנת להבין נכון.
<מלה תבורי: וכך במסגרת הניסיון המתמיד שלנו ללמוד ולהבין השתתפתי בחנוכה בוושינגטון די.סי.
<מלה תבורי: בכנס מאוד גדול, 1,100 איש של ה- ACOSSITION OF JAWISH STUDIES, כל המרכזים הישראליים בקמפוסים בארצות הברית וכל החוקרים בכל התחומים, הרבה דתיים, אנשים משלנו, הלכתי לשמוע מה הם מספרים על אנטישמיות.
<מלה תבורי: חזרתי משם עם תמונה שבארצות הברית הכל טוב.
<מלה תבורי: בסטנפורד Lower levels of anti-Semitism at us universities, חקרו את הסטודנטים ולפי כל השיטות ראיינו, ובאותו בוקר מספרים שמאוד שמחו שגם הכהן סנטר בברנדייס הוא באותה דעה ובערב סטו אייזנשטט שקיבל פרס, סיפר בארצות הברית אצלנו הכל בסדר, באירופה, שיש מיליון יהודים ומוסלמים ומהגרים שם יש בעיה וצריך לטפל.
<מלה תבורי: אם הייתי לומדת רק מזה הייתי מקבלת תמונה מאוד שונה מהתמונה המדאיגה שמצטיירת פה.
<מלה תבורי: המסקנה שצריך כלים אינטגרטיביים, ללמוד, לשקלל לנתח ולהבין לא רק את האירועים אלא גם את כל מה שקורה ברשתות החברתיות ואפילו בתחושות, סנטימנט אנליסיס, זה מה שקורה היום.
<מלה תבורי: בנושא הזה אנחנו מנסים לחשוב קדימה כיצד למדוד, כיצד להבין, על מנת שכל מה שאנחנו לומדים ומשתדלים יבוא לידי ביטוי על מנת גם למצוא את הכלים הנכונים וכך אנחנו נמשיך לעשות עם השותפים למחקרים ולתוצאות.
<מלה תבורי: תודה רבה.
<דגנית סנקר לנגה: אין לי מה להוסיף.
<יצחק הילדסהיימר: אני כן זכיתי לחוויה אנטישמית בחיי הצעירים, לפני שנה וחצי במרכז העיר חרקו באוקראינה הכה אותי סטודנט, זה היה באזור של אוניברסיטאות, הכה אותי מכה קלה אני מוכרח לומר, ואחרי זה כשהוא עבר אותי הוא הרים את ידו במועל יד נאצי פעם שניה.
<יצחק הילדסהיימר: קודם בלי שראיתי, אמרו לי שזה היה מאחורי גבי, ופעם שניה כשראיתי אותו.
<יצחק הילדסהיימר: זה פורסם קצת.
<יצחק הילדסהיימר: אני טוען שהארגונים והמוסדות השונים שמטפלים באנטישמיות צריכים לעודד עד כמה שאפשר אנשים שנפגעו באיזו שהיא צורה ממה שקראו לזה פה חוויה אנטישמיות, לפנות למשטרה.
<יצחק הילדסהיימר: שמענו שרק 10% פנו.
<יצחק הילדסהיימר: אני בעצמי לא פניתי למשטרה, כי זה היה בלילה ולמחרת בבוקר עמדתי לטוס חזרה לארץ ולא רציתי שיעכבו אותי באוקראינה עוד כמה ימים לחקור אותו וכולי, אבל לדעתי דבר חשוב מאוד, שכל הארגונים והמוסדות שמטפלים בנושאים האלה של אנטישמיות יעודדו לפנות למשטרה.
<יצחק הילדסהיימר: אני רוצה לשאול האם בארצות הברית המצב דומה לאירופה ששם אנשים שיש להם זהות יהודית, חובשים כיפה או הולכים עם טלית ביד ודברים כאלה, אני לא מדבר על אנשים שנראים חסידים, שאין בעיה גדולה לזהות אותם, האם גם בארצות הברית אנשים כאלה נפגעים באופן מיוחד, ויותר מזה האם יש קהילות או בתי כנסת שכמו ששמענו באירופה שהרבנים ומנהיגי הקהילות אומרים לאנשים 'כשאתם יוצאים מבית הכנסת תסירו את הכיפה ותשימו אותה בכיס' זה קורה הרבה באירופה, אני שואל אם זה קורה גם בארצות הברית.
אברהם נגוסה: את יכולה להתייחס לשאלה?
<קרול נוריאל: אני יכולה להתייחס לדברים שנאמרו.
<קרול נוריאל: בהתייחסות לדברים שנאמרו, קודם כל יצחק, למיטב ידיעתי לא אבל מכיוון שאף פעם לא שאלתי את השאלה אני מוכנה לשאול את השאלה, לא שמעתי על כזה דבר בארצות הברית.
<קרול נוריאל: אנחנו כן מדווחים מפעם לפעם על קהילות לדוגמה קהילות יהודים בברוקלין שבהם קורים כל מיני אירועים אנטישמיים ואני מניחה שניתן לייחס את זה באמת להופעה החיצונית שבאמת מזהה באופן אוטומטי בן אדם כיהודי.
<קרול נוריאל: אני רוצה להתייחס לדברים שנאמרו פה גם על ידי יגאל וגם על ידי יעקב, יגאל, העניין הזה של אנטישמיות מימין ומשמאל בהחלט אני רק רוצה להסכים ולחזק למרבה הצער, אני רוצה להגיד בצורה הכי ברורה, אין מונופול לאף צד במפה הפוליטית על אנטישמיות, האנטישמיות נמצאת מימין, אנטישמיות נמצאת משמאל וככזאת, כמו שאמרה מלה, אנחנו צריכים להוקיע אותה מה שנקרא ACROSS THE BOARD.
<קריאה: ואפילו במרכז במקרים מסוימים.
<קרול נוריאל: לגמרי לגמרי אי אפשר לזהות זיהוי פוליטי חד משמעי מישהו שהוא אנטישמי.
<קרול נוריאל: אני כן רוצה להגיד שבתחום האנטישמיות אנחנו חייבים לשים על השולחן וחייבים לשמור את זה תמיד איתנו את החדשות הטובות והחדשות הטובות הן שאנשים לא נולדים אנטישמיים.
<קרול נוריאל: אנשים סופגים את הדבר הזה, אנשים לומדים להיות אנטישמיים וכמו כל שפה שלומדים אותה, אפשר גם ללמוד איך להיפטר ממנה וכאן ההיבט החינוכי הוא נורא משמעותי.
<קרול נוריאל: לדבריך, יעקב, הזכרת את העניין של הצהרת טראמפ בנושא ירושלים כאירוע מחולל אנטישמיות, אנחנו בהחלט ראינו את זה גם בארצות הברית לדוגמה, בעוד שהפגנות רבות כנגד ההחלטה הן הפגנות אנטי ישראליות שאנחנו אולי לא תמיד אוהבים אותן, אבל הן הפגנות לגיטימית, רבות מהן גלשו באמת לביטויים אנטישמיים.
<קרול נוריאל: אנחנו ראינו את זה גם בטיים סקוור בניו יורק עם אמירות כמו 'חייבאר חייבאר יא יהוד' שמי שמכיר את ההיסטוריה מבין שאנחנו כאן מתייחסים באמת לטבח של מוסלמים ביהודים ואנחנו לא רוצים לראות את זה בכיכרות העיר בארצות הברית, אנחנו ראינו את הדברים הללו גם באירופה, גם בלונדון היו קריאות מהסוג הזה.
<קרול נוריאל: אז בהחלט ישנם אירועים שהם אירועים פוליטיים רבים מהם, מתרחשים בספירה אחת אבל באמת גוררים אנטישמיות מהסוג הגרוע ביותר.
<קרול נוריאל: אנחנו ראינו באירופה מופעים, למרבה הצער, את הסרטון שהפך ויראלי מגרמניה, אנחנו ראינו את ההתנכלות למסעדה היהודית בהולנד.
<קרול נוריאל: תראו, הדברים הללו קורים ואנחנו בגלל זה עוקבים אחרי הדברים האלה, אבל חשוב לדעת שגם כבייס ליין, גם בימים כתיקונם, בלי אירועים ספציפיים, אנטישמיות מתקיימת, וככזאת, כפי שאמרתי בהתחלה, אנחנו צריכים להיאבק בה גם בצורה מניעתית.
<קרול נוריאל: חינוך וכמובן בצורה של העלאת מודעות לתופעה הזאת.
אברהם נגוסה: רק שאלה, כשהייתי בדרום אפריקה שם בפרלמנט יש לנו חברים, כפי שיש גם אויבים.
אברהם נגוסה: הם הציגו לי 'אלה נגד, הם ממש מפציצים אותנו בהרבה חומר נגד ישראל כדי לקדם את האג'נדה שלהם ואנחנו נלחמים מולם במה שאנחנו יודעים במה שכתוב מהתנ"ך, אתם לא מספקים לנו חומר.
אברהם נגוסה: אם הייתם מספקים לנו חומר היינו יכולים להיות יותר חזקים'.
אברהם נגוסה: יש טענה כזאת.
אברהם נגוסה: אני שואל לא רק אתכם אלא את כל הארגונים שמטפלים, כולל משרד האסטרטגיה וההסברה, האם אנחנו באמת משקיעים מבחינת השינוי של דעת הקהל והכנת חומר הסברה גם לנו כארגונים, כמשרדי הממשלה, וגם לציבור שאוהב את ישראל.
<קרול נוריאל: אני אשמח לענות בעניין הזה.
<קרול נוריאל: הליגה נגד השמצה כמובן משקיעה גם בהיבט הזה, לא הייתי קוראת לזה הסברה אבל אנחנו בהחלט משקיעים במה שנקרא PRO ISRAEL ADVOCACY, כי חשוב לנו באמת שיכירו את העובדות.
<קרול נוריאל: ברור שרבות מהטענות הללו הן טענות שמבוססות על בורות, בוודאי שחלקן מבוססות על שנאה תהומית טהורה מוטמעת ושורשית, אבל רבות מהטענות מבוססות על בורות ואת העניין הזה של בורות ושינוי עמדות ותפיסות בצורה שמבוססת על ידע הוא דבר נורא משמעותי.
<קרול נוריאל: אז אנחנו באמת מנגישים המון ידע לכל מי שרק מגיע לאתר שלנו, מונגש אליו ידע בנושא ישראל.
<קרול נוריאל: אבל אני חושבת שזה לא הפתרון היחיד.
<קרול נוריאל: אחד הדברים הנורא משמעותיים שאנחנו עושים במסגרת הליגה נגד השמצה הוא להביא משלחות של קובעי מדיניות בתחומים שונים, רובם לא יהודים, שיבואו ויחוו את הדברים מקרוב.
<קרול נוריאל: לפעמים רק ההגעה לפה משנה באופן אוטומטי מה שאדם חושב על ישראל.
<קרול נוריאל: אתה לא צריך לשכנע אותו ואתה לא צריך נאומים חוצבי להבות, אתה צריך להביא אותו כאן לחוויה מאוד אנושית, מאוד פשוטה של להבין שיש כאן חברה תוססת, לטוב ולרע דרך אגב, כמו בכל מקום אחר, וזה באמת עושה את העבודה.
<קרול נוריאל: אז את זה הליגה נגד השמצה עושה ונענית לפן החיובי הזה.
<יאיר פריימן: אדוני היושב ראש, אני יכול להתייחס?
אברהם נגוסה: בהחלט, אבל נציג משרד החוץ הקדים אותך.
<נחליאל דיסון: אני מאיל"ר, ארגון יהודי עולמי להשבת רכוש.
<נחליאל דיסון: אנחנו פועלים בעיקר במזרח אירופה, אנחנו נתקלים בשאלה שפה מרחפת או לא מספיק מרחפת בחלל האויר, על אינטרסים מתנגשים.