GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אהובה סירוגין: העולים האלה הגיעו אלי הביתה, אחרי שהייתי בטיפולים, מרים, שירה, ילדים, נתתי להם סוכריות, באו לבקר אותי כאישה חולה ולתמוך בי.
<אהובה סירוגין: ואני ביקשתי משירה ומרים, שתי בנות שידעו עברית טוב פרט ליהודה, ויהודה היה מתעסק בדברים אחרים, 'האם אתן תוכלו לעזור לנו בשפה כי אתן מדברות טוב' הבנות אמרו 'כן אהובה נעזור לך'.
<אהובה סירוגין: הייתה לנו ועדת היגוי והיה צריך לצאת מכרז, כל הפעילות כמו שנאמר בתקוותנו היא רק בגלל שיש שם תנאים לאנשים דתיים וכל שבת יש שם אוכל, סעודה, ומתפללים.
<אהובה סירוגין: עשו מכרז ועוד לא היו קוקים אצלנו.
<אהובה סירוגין: עוד לא היו אנשים, מאיפה ניקח קוקים?
<אהובה סירוגין: אז יש בנוהל משפט שאם אין כרגע דובר קוקית אתם יכולים לבקש ועל פי בקשה מסוימת תוכלו לקחת פרויקטור אחר.
<אהובה סירוגין: ראש העיר חתם על המכתב ושלח אותו למשרד הקליטה ושם יש ועדה שהיא כן מאשרת או לא מאשרת.
<אהובה סירוגין: לא ידענו אם אישרו או לא.
<אהובה סירוגין: אישרו, לקחו בחורה שיודעת עברית אנגלית ורוסית כמוני.
<אהובה סירוגין: גם אני יודעת לדבר אנגלית ועברית אבל אני לא יודעת קוקית.
<אהובה סירוגין: לא חשבנו 'נזרוק אותם רק כדי לקבל את הג'ובים'.
<אהובה סירוגין: לא.
<אהובה סירוגין: לבחורה הזאת שהייתה לנו ישיבת ועדת עליה וקליטה אמרנו זה הילדים והילדים אהבו אותה, הם קופצים עליה כשרואים אותה.
<אהובה סירוגין: והיא עם יכולת לבקש תרומות.
<אהובה סירוגין: עשינו לילדים האלה טיולים לחרמון, טיול למפעל שוקולד.
<אהובה סירוגין: יש לנו במפעל השוקולד שם גם דובר רוסית, הוא מחזיק אותה.
<אהובה סירוגין: אז הוא נתן לילדים להיכנס בחינם על חשבון של משרד הקליטה הזמנו אוטובוס, לקחנו את הילדים לשם, יש לי את זה בתמונות.
<אהובה סירוגין: נתנו להם כובעים וחלוקים והם עשו דברים משוקולד.
<אהובה סירוגין: אחרי זה עשינו חוג שירה והילדים האלה שרו ברוסית.
<אהובה סירוגין: גם יהודה, כשהגיע הזמן שהוא סיים לעבוד בעמותה, אמר 'אני לא רוצה לעבוד' הדו"חות האלה שמשרד הקליטה דורש, ברור שיהודה עד היום לא יודע למלא.
<אהובה סירוגין: כמה שלא ישבנו איתו אבל הוא בחור טוב ויש לו כשרונות אחרים, ושילבנו.
<אהובה סירוגין: הכל שילבנו.
<אהובה סירוגין: עשינו הכל לטובת העולים האלה.
<מרב תורג'מן: הוא לא פה כדי להגיב אז אני אשמח שלא תדברו ישירות על הכישורים של אותו בחור או על היכולות של אותו בחור.
<מרב תורג'מן: הוא לא כאן.
<אהובה סירוגין: בסדר.
<אהובה סירוגין: אני מסכמת, בחנוכה אותה בחורה מצאה תורם, הביאו לילדים כל מיני מתנות ולמבוגרים.
<אהובה סירוגין: ראש העיר שאל 'מישהו לא מרוצה' כולם מרוצים, אבל יש דבר מאוד חמור, לא יודעת מאיפה הוא נובע, שהילדים האלה כבר באים אלי ואומרים לי 'אהובה, אומרים לנו לדבר את האסור כי את מדברת רוסית' בגלל זה אני מבקשת ממך מוטי יוגב, אל תגיד 'דוברת רוסית' כי לדעת את השפה זה לא בושה.
<אהובה סירוגין: אני יודעת רוסית, אני יודעת אידיש, אני יודעת עברית ואנגלית.
<אהובה סירוגין: תודה לכולם.
<אהובה סירוגין: אדוני היושב ראש, אימצתי אל לבי שאתה מוכן ביחד איתנו לפתור את כל הבעיות ויש לנו בעיות להביא עולים לקריית שמונה.
<אהובה סירוגין: אם אתה תיקח את הדגל ותעזור לנו אני והצוות וכל העיר, יש לנו פוטנציאל, יש לנו דירות.
<אהובה סירוגין: כל העולים קיבלו דירה מעמידר.
<אהובה סירוגין: היה צריך לעזור להם לקחת ביד ולהביא, זה כשרון, אדם צריך להיות כמו אמא לטפל בהם.
<אהובה סירוגין: פתאום הם מאבדים כרטיסים מהבנק, צריך בלילה לנסוע ולהוציא מכספומט.
<אהובה סירוגין: יש לנו עכשיו מחשבים לחלוקה ולא חילקנו, אתם יודעים למה?
<אהובה סירוגין: כי אנחנו כבר מפחדים לחלק, אני חושבת איזה עוד תיק יתפרו לי בגלל שאנחנו מחלקים מחשב לילד.
<אהובה סירוגין: הבחורה הזאת נסעה ולקחה ממיקרוסופט מחשבים.
<אהובה סירוגין: עוד שני עולים דוברי רוסית תיקנו אותם.
<אהובה סירוגין: אמרתי אני לא יודעת איך לעשות את זה שלא יכניסו אותי לבית הסוהר, אז בואי נעצור, מכולם נלמד קוקית וזהו.
אברהם נגוסה: קודם כל אנחנו מאחלים לך רפואה שלמה ודבר שני אנחנו מעריכים את ראש העיר והצוות שאתם קוראים שהעולים יגיעו לקריית שמונה.
אברהם נגוסה: זה כבר דבר חיובי שאתם רוצים לקלוט את העולים.
אברהם נגוסה: בקשר לעניין של המגשר, אני מבין שהמגשר עוסק ב-100% עם העולים, למרות שמתקציב משרד הקליטה הוא מועסק 50% ומטעם העיריה 50%, אבל העסקתו והשירות שהוא נותן 100% לעולים החדשים.
אברהם נגוסה: זה מה שהבנתי.
<אינסה ויניצקי: נכון.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע את משרד החינוך.
<רויטל דותן: אני ממונה על ארגון הלימודים באגף קליטת תלמידים עולים.
<רויטל דותן: אני רק רוצה לבקש מהעירייה לענות לקול קורא שיצא לגבי מגשרים חינוכיים בין תרבותיים.
<רויטל דותן: האפשרות לענות היא עד ה-11.1.2018 ואנחנו מאוד מאוד נשמח שיהיו מגשרים דוברי שפות קוקית ודוברי שפות אחרות בהתאם לצורך שלכם.
אברהם נגוסה: קיבלתם את הקול קורא?
<ניסים מלכה: קיבלנו.
אברהם נגוסה: לקחתם מגשרים בבתי הספר?
<ניסים מלכה: עדיין לא.
<ניסים מלכה: קודם כל צריך לזכות בקול קורא.
<ניסים מלכה: אחרי שזוכים בקול קורא יודעים כמה כסף יש ולפי זה מחפשים את המגשרים.
מרדכי יוגב: קודם כל צריך למלא, אדוני ראש העיר.
מרדכי יוגב: צריך לרצות למלא.
מרדכי יוגב: ברגע שאתה ממלא, גם יחליטו אם אתה זוכה.
אברהם נגוסה: מה זאת אומרת שקודם כל תזכה?
אברהם נגוסה: אני רוצה להבין איך זה הולך.
אברהם נגוסה: אנחנו אמרנו שמשרד החינוך צריך לתת מגשרים בשפתם של העולים החדשים.
אברהם נגוסה: בקרית שמונה לפחות יש 125 עולים דוברי קוקית, לפי הנתונים שקיבלנו עכשיו.
<רויטל דותן: אנחנו מדברים רק על תלמידים עולים.
<רויטל דותן: לא על כל העולים.
אברהם נגוסה: כמה תלמידים יש?
<רויטל דותן: יש 33 תלמידים עולים.
אברהם נגוסה: אז לא מגיע להם מגשר אחד לפחות?
<רויטל דותן: ודאי שמגיע.
<רויטל דותן: אבל אי אפשר לתת מגשר אם הם לא עונים על הקול קורא.
<מרב תורג'מן: מתי פורסם הקול קורא?
<אינסה ויניצקי: שם המגשר צריך להיות בעל השכלה גבוהה.
אברהם נגוסה: בואו נשמע מתי פורסם.
<רויטל דותן: הקול קורא פורסם בשבוע שעבר.
<רויטל דותן: יש עד ה-11.1 לענות על הקול קורא.
<רויטל דותן: ברגע שתענו על הקול קורא אין סיבה שלא תקבלו מגשר.
<רויטל דותן: זה במצ'ינג עם הרשות.
<ניסים מלכה: באופן כללי לכל הקול קורא, אנחנו ממלאים את כל הקולות קוראים, להוציא קול קורא שאנחנו יודעים שדורשים שם מצ'ינג גבוה, אנחנו לא ממלאים כי אנחנו לא יכולים לעמוד בזה, כי אין לנו תקציב לממן כל כך הרבה בשביל להיענות לקול קורא.
<ניסים מלכה: אז יש קולות קוראים שאנחנו לא ממלאים.
<ניסים מלכה: אני גם לא יודע מה התנאים של הקול קורא הזה.
<ניסים מלכה: אם הקול קורא הזה דורש מאיתנו לתת חצי מיליון שקל, סתם זרקתי מספר, אז - - - בטח שמצ'ינג, בלי זה אי אפשר למלא קול קורא.
אברהם נגוסה: האם יש דרישת מצ'ינג?
<רויטל דותן: אין אפשרות ללא מצ'ינג.
<רויטל דותן: זה בהתאם למדד של הרשות.
<רויטל דותן: עד כמה שידוע לי 25% למצ'ינג.
<ניסים מלכה: משרד הקליטה זה 10%, משרד החינוך זה 25%, זה המון עבורנו.
אברהם נגוסה: למה משרד החינוך דורש כל כך הרבה?
אברהם נגוסה: כי זה גם חובתו לקלוט את העולים.
אברהם נגוסה: למה צריך להטיל את זה על הרשות המקומית?
<רויטל דותן: מכיוון שהעובד שנקלט הוא עובד עירייה.
<רויטל דותן: העיריה היא זו שצריכה לתת לו את השכר, הוא עובד אצלה בעצם.
<ניסים מלכה: מזכירה בבית ספר היא גם עובדת עירייה ומשרד החינוך מממן 90% ואני מממן 10%.
<ניסים מלכה: אז מה?
<ניסים מלכה: זה אותו דבר.
אברהם נגוסה: הכל יוצא מאותו כיס, מאותה קופה.
אברהם נגוסה: אני שואל פה, קליטת עליה היא מערכתית.
אברהם נגוסה: אם כך, אדוני ראש העיר, למה אתה לא מקבל את הכסף מהאוצר, למה אתה לא מגיש את זה כצורך חיוני?
<ניסים מלכה: אני מגיש.
<ניסים מלכה: זו לא בעיה שלי בלבד.
<ניסים מלכה: זו בעיה של רשויות רבות.
אברהם נגוסה: אם אתה מגיש, אתה מקבל את זה וגם משרד החינוך מקבל מאותה קופה את הכסף ומעבירים.
<ניסים מלכה: המצ'ינג שלי חייב להיות רק מהשוטף שלי, אין תקציב אחר.
אברהם נגוסה: למה אתה לא מקבל?
<ניסים מלכה: סתם לדוגמה, אני צריך לתת 100,000 שקל, אומרים לך 'אנחנו ניתן לך 75,000 ואתה תביא 25,000 שקל' מהשוטף שלך.
<ניסים מלכה: אתה לא מקבל אותו ממקום אחר.
<ניסים מלכה: אבל כשהשוטף הוא גרעוני, אין איפה להוציא כסף משם.
אברהם נגוסה: משרד החינוך, יש לכם תקציב להעביר פר ילד, נכון?
<ניסים מלכה: לא, זה משהו אחר.
אברהם נגוסה: פר ילד, אתם מעבירים לרשות המקומית.
<רויטל דותן: אתה מדבר על שעות?
<רויטל דותן: על מה אתה מדבר?
אברהם נגוסה: סל תלמיד.
אברהם נגוסה: לתלמידים, לבית הספר, אתם מעבירים פר תלמיד.
אברהם נגוסה: אדוני ראש העיר, האם הרשות המקומית, העיריה, לא מקבלת פר ילד?
<קריאה: זה לא לצרכי מגשר.
<אשכול שוקרון: אנחנו מקבלים סל תלמיד.
<אשכול שוקרון: אבל סל תלמיד מגיע לפעולות אחרות בשוטף של בית הספר.
<אשכול שוקרון: כאן מדובר על משרה, בשנה שעברה מילאנו את הקול קורא וזכינו בו, אבל לא יכולנו לעמוד בתקציב כי קרית שמונה בגרעון של 9.6 מיליון שקל בשוטף כל שנה.
<אשכול שוקרון: כן, אולי זה נשמע כאילו עוד 50,000, אבל זה הרבה כסף לעירית קרית שמונה.
<אשכול שוקרון: בסוף בגלל שלא היה כסף, אמרנו אוקיי, השנה אנחנו נסתפק במגשר דרך משרד הרווחה ששם המצ'ינג הוא יחסית סביר, ועכשיו אנחנו ניגש לקול קורא, שאני מקווה שנצליח את זה לממן.
<אשכול שוקרון: אבל אני אשמח שמשרד החינוך יוריד את המצ'ינג ל-10%.
<אשכול שוקרון: זה הגיוני, זה סביר.
<אשכול שוקרון: בטח לרשויות מתקשות כמו קרית שמונה.
אברהם נגוסה: למה משרד החינוך לא מוריד את זה כמו משרד הקליטה?
אברהם נגוסה: למה משרד ממשלה אחד עושה ככה ואחר עושה ככה?
אברהם נגוסה: למה שזה לא יהיה אחיד?
אברהם נגוסה: זה יוצא ממשרד האוצר בסופו של דבר.
אברהם נגוסה: אני אומר אם משרד הקליטה נותן 10%, למה משרד החינוך חורג מהנוהל המקובל?
<רויטל דותן: אני לא יודעת אם הנוהל המקובל הוא 10%.
<רויטל דותן: אני יודעת שיש קריטריונים בקול קורא, זה בהתאם למדד של כל רשות, אלה הם הקריטריונים.
<רויטל דותן: עד כמה שידוע לי 25% השתתפות זה הנמוך ביותר.
מרדכי יוגב: נדמה לי שעשו דיפרנציאציה במשרד החינוך, התחשבו בצפון.
<רויטל דותן: יש דיפרנציאציה, בוודאי.
מרדכי יוגב: זה עדיין נותר 25%?
<רויטל דותן: 25%.
<אשכול שוקרון: לא היה שום שינוי במצ'ינג.
<אשכול שוקרון: הקול קורא הוא אותו קול קורא.
<ניסים מלכה: אני אמרתי שאני ממלא קול קורא, יש קולות קוראים שאני לא ממלא אותם כי אין לי כסף למצ'ינג.
אברהם נגוסה: אולי אנחנו צריכים פה את שר החינוך, להיכנס לנושא הזה.
אברהם נגוסה: אנחנו מדברים על זכאי קליטה.
אברהם נגוסה: אנחנו מדברים על עולים, לא מדברים על ותיקים.
אברהם נגוסה: לכן אם לעולה יש זכות לקבל במשרד הקליטה 10%, למה משרד החינוך לא עושה 10% מבחינת המצ'ינג?
<ניסים מלכה: דרך אגב, מצ'ינג לוותיקים הוא פחות מאשר של העולים.
<ניסים מלכה: זה עוד יותר מרגיז.
אברהם נגוסה: האם את יכולה לבדוק לנו ולדווח לוועדה?
<חיים גבאי: אני ממחוז צפון במשרד החינוך.
<חיים גבאי: מבחינת הקליטה בקרית שמונה 33 תלמידים נקלטו בחמישה בתי ספר ביסודי ובעל יסודי.
<חיים גבאי: כולם קיבלו את שעות התקן שלהם, כולל פרויקטים שפועלים, הם נקלטו באופן מיטבי, הם מדווחים על שביעות רצון והעבודה המשותפת גם רשות וגם המשרד נעשית באופן מיטבי.
<חיים גבאי: כמובן שכל תוספת יכולה לסייע, אבל הם מקבלים את כל מה שהם צריכים לקבל.
אברהם נגוסה: מאוד חשוב לנו לדעת שמשרדי הממשלה לא מטילים את הנטל הכלכלי על הרשויות המקומיות.
אברהם נגוסה: משרדי הממשלה שמקבלים תקציב פר עולה חדש, פר ילד, צריכים לתת את הכסף לרשויות המקומיות כדי שיגיע ישר לעולים החדשים.
אברהם נגוסה: משרד החינוך קיבל ל-33 ילדים מקרית שמונה, העיריה אומרת 'אני לא עומדת בדרישה שלהם ולכן אני לא משתתפת בקול הקורא' ומה קורה כאן?
אברהם נגוסה: משרד החינוך קיבל את התקציב מהאוצר אבל לא העביר את זה לקריית שמונה - - -
<ניסים מלכה: העביר לעיר אחרת.
אברהם נגוסה: כיון שקרית שמונה לא עמדו בדרישה.
אברהם נגוסה: מי נפגע בסופו של דבר?
אברהם נגוסה: העולים החדשים.
אברהם נגוסה: אנחנו חייבים לתקן את הנושא הזה.
אברהם נגוסה: אני מבקש ממך לבדוק ולעדכן אותנו.
אברהם נגוסה: אם הדבר לא יתוקן, השר צריך להיכנס לנושא.
אברהם נגוסה: אם השר לא נכנס לנושא הזה אנחנו צריכים לדאוג ואם צריך חקיקה נלך גם לחקיקה.
אברהם נגוסה: נחייב את משרדי הממשלה שיתנו את הכסף לרשויות המקומיות.
אברהם נגוסה: לא ייתכן שהעולים נופלים בין הכיסאות.
אברהם נגוסה: כך אני מבין את הדברים.
<אינסה ויניצקי: אני רוצה להוסיף, משרד הקליטה ומשרד החינוך יצאו לפרויקט חדש 'פלא יסודי' יש פלא על יסודי שזה עם חברת המתנ"סים ופלא יסודי שנקראת 'יעל'.
<אינסה ויניצקי: אנחנו קיבלנו לקריית שמונה מכסה של שלוש קבוצות וכל שלוש הקבוצות האלה יהיו בני מנשה.
<ניסים מלכה: הן כבר קיימות.
<אינסה ויניצקי: הילדים האלה כבר מקבלים את התיגבור.
אברהם נגוסה: אנחנו מברכים על כל פעילות.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לעזור היכן שיש בעיות.
<אינסה ויניצקי: שלא יהיו בעיות.
אברהם נגוסה: אם התלמידים לא מקבלים מגשרים חינוכיים יש בעיה, כי העולים מפסידים.
<רויטל דותן: אני רוצה לומר שאני חושבת שהשותפות של הרשות ושל המשרד היא מאוד חשובה בעבודת גישור, ואני מניחה שזו אחת הסיבות גם למצ'ינג.
<רויטל דותן: אני רק רוצה להוסיף שהמשרד מקצה 52 שעות לטובת תלמידים עולים בקרית שמונה.
<רויטל דותן: יש תכניות של עוגן, שעל, משעולים, שבכל אחת מהן יש 6 שעות, 6 שעות ו-16 שעות למשעולים בנוסף עכשיו לתכנית יעל לתלמידים עולים ביסודי.
<רויטל דותן: כך שבסך הכל אנחנו משתדלים להעביר לתלמידים העולים את המענה הזה.
<רויטל דותן: ישנם שני מדריכים מחוזיים גם בממלכתי, גם בחמ"ד שמטפלים בתלמידים העולים ובקשר עם מנהלי בתי ספר וגם עם הרשות.
<רויטל דותן: אני מאחלת הרבה הצלחה לעולים בקרית שמונה.
<דיאנה ארליך: אני נציגה של האגף לחינוך מבוגרים, האולפנים.
<דיאנה ארליך: כרגע אין קליטה של בני מנשה בקרית שמונה אבל באוקטובר 2015 פתחנו ארבע כיתות של בני מנשה וכיתה אחת של קשישים.
<דיאנה ארליך: בשתי כיתות מתוך הכיתות האלה שולבו גם עולי מערב, והמצ'ינג שאנחנו כל כך אוהבים להשתמש בזה כאן, והשילוב הזה היה מצוין לפי דיווחי המורים.
<דיאנה ארליך: אחד תמך בשני.
<דיאנה ארליך: במרץ נפתחה גם כיתה תעסוקתית שזה בשיתוף משרד הקליטה, ומאז אנחנו גמרנו את הפעילות מבחינת האולפנים בקרית שמונה.
<דיאנה ארליך: יש פעילות אחרת, אבל לא של בני מנשה.
אברהם נגוסה: תודה אחת.
אברהם נגוסה: רציתי לומר נקודה אחת, בוועדה קיבלנו החלטה בתחילת הקדנציה, שבני מנשה ועולים מתימן ומאתיופיה, תקופת הזכאות שלהם היא 15 שנה.
אברהם נגוסה: האם זה ברור לכם בעירייה?
אברהם נגוסה: אני שמח.
<גדי פולק: אני מנהל המחוז של משרד העבודה והרווחה.
<גדי פולק: מנקודת מבט של שירותי הרווחה אין איזו שהיא בעיה יוצאת דופן בקהילה הזאת.
<גדי פולק: זו קהילה של אנשים צנועים, אנשים עובדים.
<גדי פולק: ברמה העובדתית אנחנו מדברים על שבע משפחות שמוכרות בשירותי הרווחה, מתוכן חמש במצוקה כלכלית ועוד שתיים עם בעיות שלא אכנס אליהן כרגע, כדי לא לחשוף סוגיות טיפוליות, ושישה קשישים שמשולבים בפעילויות קהילתיות.
<גדי פולק: אין בעיה תקציבית בתחום הזה ואין איזו שהיא בעיה יוצאת דופן.
<גדי פולק: ככלל, המדיניות שלנו היא כמה שיותר לא להנגיש אותם לשירותי הרווחה, לא בגלל שאנחנו מתביישים, אני חושב שאנחנו צריכים להיות גאים בעבודה שלנו, אלא שזה יוצר איזו שהיא תלות.
<גדי פולק: אנחנו רוצים כמה שיותר לפתח ושהם יגיעו אלינו רק במצב של נזקקות אמיתית.
<גדי פולק: לכן אני לא רואה בעיה יוצאת דופן בקהילה הזאת של בני מנשה נכון להיום.
אברהם נגוסה: לעניין הכשרה מקצועית, האם יש לכם תכנית בשיתוף פעולה עם משרד העלייה וקליטה?
אברהם נגוסה: תכניות להכשרה מקצועית, שיהיה להם מקצוע לטווח הארוך?
<גדי פולק: איחדו את משרד העבודה והרווחה לפני מספר חודשים.
<גדי פולק: אני מנהל מחוז של משרד הרווחה והעבודה, כרגע אין לי נתונים, לא הכנתי אותם, ואני מוכן לבדוק.
<גדי פולק: אבל אולי אינה יודעת לגבי שיתופי פעולה עם האגף להכשרה מקצועית במשרד העבודה כי זה כרגע זה איזה שהוא משרד, הוא מתנהל איתנו בשיתוף אבל עדיין אנחנו ברמת המחוז - - -
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע ממנה, אבל אנחנו גם מבקשים שתשלח לנו בכתב לאחר בירור.
<גדי פולק: אני אשלח.
<גדי פולק: האגף להכשרה מקצועית, הכשרות מקצועיות, אבל הם אומרים שרוב האנשים עובדים כרגע אם אני מבין נכון.
אברהם נגוסה: כן, אבל איפה הבעיה?
אברהם נגוסה: עולים חדשים שמגיעים אם לא נותנים להם הכשרה מקצועית, הם הולכים לעבודות זמניות, אבל אין להם בטחון כלכלי.
אברהם נגוסה: אם אנחנו רוצים לתת להם בטחון כלכלי ואפשרות להשתלב, כזכאים לתת להם הכשרה מקצועית, יהיה להם מקצוע.
<ניסים מלכה: בנושא הזה, היות ואני הייתי מעורב באופן אישי עם מנהלי המפעלים, שהגישה, הפניה שלי לכל מנהלי המפעלים זה בנוסף לעבודה שהם עובדים, להכשיר אותם.
<ניסים מלכה: אנחנו מוכנים במסגרת הפרויקטים שיש לנו אותם בעיר, גם לתת להם אפשרות להכשרה מקצועית, לממן להם את ההכשרה המקצועית יחד עם מנהלי המפעלים, כל אחד לפי תחומו, לפי הכישורים שלו.
<ניסים מלכה: איפה שאנחנו מזהים שיש, למשל זיהינו שני חבר'ה צעירים שאנחנו חושבים שהם יכולים ללכת ולהתגייס ליחידות קרביות, כיוונו אותם לשם, והיום משרתים שני חבר'ה מקרית שמונה ביחידה קרבית.
<ניסים מלכה: גילינו בחורה שיש לה גישה לרפואה, כבר כיוונו אותה והיא נמצאת עכשיו בהכנה בבית הספר לרפואה בצפת.
<ניסים מלכה: אנחנו כל הזמן מנסים לגלות.
<ניסים מלכה: אנחנו מכירים את זה, עברנו את זה, אנחנו פעם היינו עולים ויודעים מה לא עשו בשבילנו, אז אנחנו יודעים מה צריך לעשות, כדי שכפי שאתה אומר, שלא יהיה מצב כזה בעוד שבע או שמונה שנים, שהמפעל ייסגר ולא תהיה להם עבודה.
<ניסים מלכה: אנחנו מכירים את זה.
<אינסה ויניצקי: במשרד הקליטה יש פרויקט ואוצ'רים.
<אינסה ויניצקי: כל העולים עד עשר שנים בארץ זכאים לקבל את ההשתתפות של משרד הקליטה עד 80%, 7,000 שקל.
אברהם נגוסה: בני מנשה 15 שנים.
אברהם נגוסה: חשוב לי להדגיש.
<אינסה ויניצקי: בסדר.
<אינסה ויניצקי: או שישה או שבעה מקרית שמונה וארבעה מצפת למדו קורס CNC בחצור הגלילית, סיימו ועובדים במפעלים במקצוע שלהם.
<אינסה ויניצקי: כל אחד שפונה ורוצה ללכת לאיזה שהוא ואוצ'ר תוך כדי העבודה או בזמן האבטלה או בזמן הפנוי מוזמן והוא מקבל את הסיוע מאיתנו.
<מרב תורג'מן: זה התפקיד של הפרויקטור.
<מרב תורג'מן: להביא את זה לידיעתם.
<ניסים מלכה: הוא לא כל כך מתבצע.
<מרב תורג'מן: זה בדיוק מה שהפרויקטור צריך להביא לידיעת הקהילה.
<מרב תורג'מן: זה אחד מהתפקידים שלו.
<מרב תורג'מן: את הזכאות.
אברהם נגוסה: כן, הפרויקטורים וגם הנגשת שפה שאנחנו דורשים, כדי שהעולים ידעו מה הזכויות והחובות שלהם.
<גדי פולק: אתה צודק.
<גדי פולק: אין ויכוח שאדם שדובר את השפה של הקהילה יכול לאפשר להם למצות את הזכויות שלהם בצורה אופטימלית.
<גדי פולק: אין ויכוח על כך, זה א-ב.
<גדי פולק: כמובן שאם המגשר לא יודע את השפה, אז אני לא יודע איך זה מתנהל.
<גדי פולק: אבל אני מבין שמשהו שם בתקשורת כן מתנהל.
אברהם נגוסה: כמובן שיכול להיות שהוא לא יודע את כל הזכויות אם אתם לא אומרים לו.
<אינסה ויניצקי: בכל אולפן אנחנו מקיימים יריד מידע ומזמינים לשם את כל הגורמים שאנחנו עובדים איתם, כולל מעוף, כולל תעסוקה, כולל יזמות, כולל רווחה.
<אינסה ויניצקי: כל גוף שעובד עם העולים החדשים ומטפל בהם.
<אינסה ויניצקי: אנחנו נותנים את המידע לעולים ואנחנו גם נפגשים כי משרד הקליטה נותן את הסיוע במשך השנה הראשונה בארץ, 12 חודשים מלאים, סל קליטה שישה חודשים, שישה חודשים דמי קיום על פי התייצבות, על פי הגיל, העולה מתייצב פעם בשבועיים, פעם בשבועיים כל יועץ נפגש עם העולה בארבע עיניים ומדבר איתו.
<אינסה ויניצקי: אם יש לנו בעיה עם השפה אנחנו מזמינים מתורגמן.
<אינסה ויניצקי: לצורך העניין, יהודה יושב בקבלת קהל והוא מתרגם לעולה כל מה שהוא צריך לדעת.
<רויטל דותן: אני רוצה להשיב.
<רויטל דותן: לגבי ה-25% של המצ'ינג, זו החלטה של ועדת ההקצבות ששותפים בה גם החשבות וגם הלשכה המשפטית.
<רויטל דותן: מה שנאמר לי מהמשרד שנביא את ההערה הזאת לתשומת ליבנו ונראה מה אפשר לעשות.
אברהם נגוסה: נשמח לתוצאות חיוביות ונבקש שתעדכנו אותנו בכתב.
אברהם נגוסה: לפני שנסכם חבר הכנסת מוטי יוגב יתייחס.
מרדכי יוגב: קודם כל אני רוצה להגיד לך רפואה שלמה מכל הלב, מכולנו.
מרדכי יוגב: דבר שני, אני שמח ולא שמח שהגענו לכאן.
מרדכי יוגב: אני לא שמח כי היינו יכולים כבר מזמן לפתור את זה ולא היה שום צורך, ואני גם יותר אוהב לעלות לקריית שמונה מאשר לעבוד פה בכנסת, ואני אומר לכם את זה מהלב לגמרי.
מרדכי יוגב: אני נמצא בקרית שמונה, משתדל להיות לפחות פעם בחודש.
מרדכי יוגב: לפעמים יותר.
מרדכי יוגב: אני אומר עוד דבר על קרית שמונה, אני לא אומר, כי אני מקווה שאדוני ראש העיר תדע, ואתה יודע מצוין, כי הייתי איתנו גם במרכז הקהילתי שם בשעה שעוררנו גל וסייענו לגל ועוד נסייע אני מקווה לגל של אנשים לבוא לקריית שמונה, לחזק את קרית שמונה ויש משפחות שמגיעות לקריית שמונה ותגענה עוד אני מקווה, ואני מקווה גם שנצליח בדרכים כאלה ואחרות להמשיך ולסייע לדבר הזה.
מרדכי יוגב: חבל שזה היה צריך לקחת לנו כשנה לעמוד כאן ולהיות בטוחים שהמגשר הוא אכן דובר השפה כי יהודה כפי שאת אומרת, ועכשיו אני פונה אליך כאחראית מחוז, הוא מועסק מה-1.10.
מרדכי יוגב: הוא היה יכול להיות מועסק כבר הרבה לפני כן, הוא היה שם.
מרדכי יוגב: לא נדבר על הדברים האלה יותר כי אני לא רוצה להאריך בזה.
מרדכי יוגב: אני שמח שאנחנו כאן בנקודה שזה נעשה כמו שצריך.
מרדכי יוגב: אני גם אומר תודה לך ולכם על קיום הדיון, ואני חושב שנמשיך לבנות יחד ואני גם לוקח על עצמי את השליחות ללכת לשר החינוך ולדבר איתו על המצ'ינג הצפוני או לקריית שמונה באופן ייחודי.
מרדכי יוגב: אני מקווה שיחד נקלוט עוד עולים ונתקדם ביחד.
מרדכי יוגב: אני לא בא להחליף את ראש העיר, לא בא להחליף אף אחד מאנשי העיר שעוסקים, אני מעריך ויודע את זה גם המנכ"ל ויודעים גם אחרים.
מרדכי יוגב: אני מקווה שיחד נמשיך לעשות טוב לקריית שמונה.
מרדכי יוגב: אין בעיה בעדה של בני מנשה, אני מסכים עם כל מה שנאמר פה, אנשים טובים ואני מקווה שיבואו מכל קצוות תבל, מכל התפוצות.
מרדכי יוגב: ליבנו על כולם.
אברהם נגוסה: אדוני ראש העיר אתה רוצה לומר משהו?
<ניסים מלכה: אני רוצה לומר כמה משפטים.
<ניסים מלכה: קודם כל אני רוצה לומר שאנחנו מברכים על כל מי שנרתם ועוזר לקריית שמונה, כי קרית שמונה מאז 2006, אחרי שצה"ל יצא מלבנון סוף סוף מתחילה לראות אופק של התפתחות של עיר, מה שבעבר אי אפשר היה לעשות בגלל המצב הביטחוני.
<ניסים מלכה: היום סוף סוף אנחנו יכולים לראות והיו זמנים שחבר הכנסת מוטי יוגב בא ועזר ותמך והציע את עצמו כדי לעזור לקריית שמונה.
<ניסים מלכה: כל הקצר הזה היה מיותר אם היינו מדברים ויושבים בלי להגיע לוועדה וכולי, כי זה מאוד מעליב כפי שאמרתי.
<ניסים מלכה: אפשר היה לפתור את זה בעיר ואני יודע שחבר הכנסת מוטי יוגב מגיע הרבה לקריית שמונה.
<ניסים מלכה: אפשר היה בפגישה אחת, נפגשנו הרבה, הרבה שעות ישבנו ויכלנו גם לשבת את אותה ישיבה בלי להביאה לכאן, יכולנו לקיים באותו מעמד בקרית שמונה והיינו פותרים את זה ומגיעים אל הדרך הנכונה כי בסך הכל כולנו רוצים אותו דבר, כולנו רוצים בקליטתם של העולים שישתלבו ויהיו בקרית שמונה, ויקבלו מעל ומעבר למה שצריך לתת להם, כולנו רוצים בזה.
<ניסים מלכה: יכולנו לפתור את זה בלא להגיע לכאן, אבל זה קרה, ואנחנו פה אז אני מקווה שמכאן, ואני שמח על ההחלטות שלך אדוני היושב ראש, הן החלטות חשובות מאוד לקריית שמונה לגבי כל הנושא של קליטת עליה, ונקווה שאנחנו נכנסים עכשיו לדרך חדשה שתוכל להוביל אותנו להמשיך בהתפתחות העיר, וכל מי שיכול להירתם ולעזור להתפתחותה של העיר קרית שמונה יבורך ומקובל על ידינו בשטיחים מכניסת העיר עד ללשכת ראש העיר.
אברהם נגוסה: קודם כל אני רוצה לברך את ראש העיר ואת הצוות של העיריה בקרית שמונה על פעילותם לקליטת העולים בכלל, גם לעולים בני מנשה.
אברהם נגוסה: זו הדאגה שלנו, ודאגתו של חבר הכנסת מוטי יוגב כחבר ועדה ודאגה שלי גם, האם העולים מקבלים את המגיע להם או לא.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו שמחים היום לשמוע מכם שאכן העולים מקבלים.
אברהם נגוסה: אני לא מתעסק בעבר, אני מדבר על כך שיש מגשר שמדבר בשפתם והוא עוסק 100% בעזרה לעולים להשתלב ולהיקלט בקרית שמונה.
אברהם נגוסה: זו הנקודה שהיה חשוב לנו לשמוע.
אברהם נגוסה: אני מברך על זה גם את משרד הקליטה, את שיתוף הפעולה עם משרד החינוך, משרד הרווחה, על חינוך המבוגרים, על האולפנים, הדברים האלה חשובים לנו, כי כפי שאמרתי קליטת עלייה היא מערכתית.
אברהם נגוסה: זה לא רק ראשות העיר, זה לא רק משרד החינוך, אלא כל משרדי הממשלה צריכים להתגייס ולעבוד בשיתוף פעולה.
אברהם נגוסה: אני רוצה להודות לחבר הכנסת מוטי יוגב שהוא מתנדב בתוקף תפקידו כחבר כנסת וגם כחבר מפלגה של שר החינוך, הוא הולך לדבר איתו בעניין המצ'ינג, להוריד את גובה המצ'ינג.
אברהם נגוסה: לכן יישר כח.
אברהם נגוסה: אם אתה צריך את עזרתי אני יכול להצטרף.
מרדכי יוגב: אני גם אומר לראש העיר וגם לאחרים שיושבים פה, אנחנו בט"ו בטבת, ב-2.1.18 מקיימים את יום הגליל משולב לא רק לי, גם לאחרים נוספים.
מרדכי יוגב: אנחנו נעשה פה ארבע ועדות בבוקר.
מרדכי יוגב: אין עליה וקליטה לצערי, אבל אפשר להוסיף.
מרדכי יוגב: יש ועדת כלכלה, ששם פועל בעיקר איתן ברושי, והיא תדבר על אזורי תעשיה ותעסוקה בצפון.
מרדכי יוגב: יש כספים, על כל תכנית פיתוח הצפון שמתקדמת.
אברהם נגוסה: אני חבר בשדולה.
מרדכי יוגב: יש עבודה ורווחה באולם נגב ב-11:00, שאני מוביל, על כל שיפור שירותי הבריאות בפריפריה והפערים.
מרדכי יוגב: נדבר על בית החולים השיקומי, על קיצור תורים, על איחוד מרפאות, הבאת רופאים.
מרדכי יוגב: ישבנו והכנו אותה הרבה מאוד עם המנכ"ל וממלא מקום המנכ"ל גרוטו ואחרים, בצפון.
מרדכי יוגב: ויש ועדת חוץ ובטחון, שאייל בן ראובן יוביל, על מיגון ועל העלאת תעשיות לצפון.
מרדכי יוגב: בשורה התחתונה, זה ודאי כולל גם את האזור של מרחב קרית שמונה ונקווה שנצליח לדחוף לעוד נושאים ולזרז גם את הממשלה.
מרדכי יוגב: אנחנו רוצים לצאת משם וגם נלך לדבר עם ראש הממשלה ישירות שצריך גם לממש את מה שהבטיחו כבר אבל גם חייבים עוד מנה משמעותית מאוד בתכנית פיתוח הצפון, בכל המשתמע.
אברהם נגוסה: אני שוב מדגיש לנציגת משרד החינוך, אנחנו מצפים לקבל את ההחלטה שלכם בעניין המצ'ינג.
אברהם נגוסה: דבר שלישי שאני רוצה לומר, שאנחנו רוצים לבקר בקרית שמונה.
<ניסים מלכה: אנחנו מחכים לכם.
<ניסים מלכה: כבר נקבע מועד.
אברהם נגוסה: יש מועד, אנחנו נשמח לבקר ולפגוש את העולים וגם להתרשם בשטח.
אברהם נגוסה: אני מודה לכולם שהגעתם.
אברהם נגוסה: קודם כל אני מאוד מברך את גברתי ראש העיר שמקבלת אותנו.
אברהם נגוסה: מאוד חשוב לנו לקיים את הדיון, כפי שאנחנו עושים בימי חמישי ובימי ראשון, שיוצאים לשטח ועושים שיח עם אנשי המקצוע שעושים את העבודה בשטח ואנחנו מדברים על בעיות של קליטת עלייה ואנחנו רוצים לדעת מה אנחנו כחברי כנסת יכולים לקדם בכנסת כדי לקדם את העבודה המשותפת שכולנו מתגייסים אליה, למשימה לאומית לקליטת העלייה.
אברהם נגוסה: יחד איתי חברת הכנסת טלי פלוסקוב, חברת הוועדה, מנהלת הוועדה דנה גורדון, כמובן העוזרים הפרלמנטריים שלי, ישמבל קפלה, גבי וורקו ויוהנס ואסנקה.
טלי פלוסקוב: וגם שלי, טטיאנה.
אברהם נגוסה: וגם טטיאנה, כמובן, וגם רשם הפרוטוקול.
אברהם נגוסה: משרדי הממשלה, נציגי משרד העלייה והקליטה ומשרד החינוך ואולי משרדים אחרים יצטרפו בהמשך, אבל כרגע אלה המשרדים.
אברהם נגוסה: מאוד חשוב לנו באמת קודם כל לקבל סקירה כללית ממך ואז כמובן תציגי לנו את הצוות המקצועי.
אברהם נגוסה: אני רואה שגם נציגי העולים נמצאים פה ולאחר שאנחנו נקבל את הסקירה אנחנו נמשיך את הדיון.
<יעלה מקליס: בסדר גמור.
<יעלה מקליס: תודה רבה על הצגת האנשים, אני אציג את הצוות המקצועי שנמצא איתנו מטעם העירייה.
<יעלה מקליס: נמצאת איתנו מנהלת אגף שירותים חברתיים ורווחה, שאחראית גם על הקליטה, הגב' מיכל קדש, גב' שרון גלוטר, מהנדסת העיר, מורן סלע אברהם, שהיא העוזרת האישית שלי.
<יעלה מקליס: לצערי סגן ראש העיר, מר אלי גרינמן, שהוא מחזיק תיק הקליטה והשירותים החברתיים, נמצא בבית חולים עם אמו החולה אז נבצר ממנו להשתתף, אז אני שולחת בשמו את הברוכים הבאים לפה.
<יעלה מקליס: הוא אחראי על הקליטה של - - -
אברהם נגוסה: אנחנו גם שולחים רפואה שלמה.
<יעלה מקליס: תודה רבה, אני אמסור לו.