GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אירינה גרסימוב: אין.
<אירינה גרסימוב: אתה תראה רק אנשים שהם לא עולים חדשים ולא עולים ותיקים אפילו.
<אירינה גרסימוב: אתה לא תראה את הסיפורים שלהם, אין אותם, מה זה אומר?
<אירינה גרסימוב: דיברתי עם ליזה ניקולאיצ'וק שבטח אתם מכירים, אני גם יכולה להגיד, שאני עברתי את זה, ואבא שלי היה משכנע אותי שכך זה בכל המשפחות.
<אירינה גרסימוב: שגם אצל כל החברות שלי זה ככה.
<אירינה גרסימוב: גם המנטליות שהיא מדברת על המשמעת והכבוד במשפחה, זה קשור, זו מנטליות אחרת.
<אירינה גרסימוב: זו ההיררכיה במשפחה.
<אירינה גרסימוב: וגם שאנחנו מגיעות לכאן, לא מדברים על זה.
<אירינה גרסימוב: מה העניין של עולים או לא עולים?
<אירינה גרסימוב: לא מדברים על זה.
<אירינה גרסימוב: הבן שלי הלך לבית הספר והעבירו להם שם הרצאות בעניין של ניצול מיני.
<אירינה גרסימוב: הרוב זה היה יותר ביחס לבנות וחבל אגב שכלפי בנים לא אומרים כלום, שהבנים גם יכולים לעבור את זה.
<אירינה גרסימוב: הם לא פונים בכלל לילדים שלא יוכלו לדעת שמה שקורה איתם במשפחה זה לא בסדר.
<אירינה גרסימוב: הבן שלי למד בבית הספר רזיאל בהרצליה ששם אחוז ילדי דוברי רוסית ממשפחות עולים, הוא גבוה.
<אירינה גרסימוב: ילדים לא יודעים שמה שיכול לקרות לא בסדר ושהם יכולים לעשות עם זה משהו.
<אירינה גרסימוב: אני מדברת על כך שאני לא רואה שמדברים על זה.
<אירינה גרסימוב: לא בעברית ובמיוחד לא בשביל העולים.
יצחק הרצוג: מדברים היום יותר בפורום תקנה, הציונות הדתית ובציבור החרדי, אבל זה לא הנושא העיקרי, ה-ME TOO לא מתחבר לזה, זה נכון.
יצחק הרצוג: בזה את צודקת לגמרי.
אברהם נגוסה: נפנה למשרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: שמעתם שאין הכשרה כדי לתת מענה לנשים שעברו אלימות, חוסר תמיכה, אין מודעות, אין הסברה בשפות של העולים.
אברהם נגוסה: גם כשהם מגיעים למקלט ואחרי שיוצאים ומתחילים מאפס, אין תמיכה ועידוד לעזור להם להתחיל את חייהם מחדש.
אברהם נגוסה: אלה דברים שעלו ואני רוצה שמשרדי הממשלה יתייחסו מה הם עושים כדי לעזור לעולות חדשות שעברו אלימות פיזית, נפשית, מינית וכל סוג של אלימות.
אברהם נגוסה: נתחיל עם משרד העלייה והקליטה, הגברת שרה כהן בבקשה.
<שרה כהן: זה בהחלט יום קשה, זו הוועדה השלישית שאני משתתפת בה שעוסקת באותו נושא ואיך שהוא לשמוע כאן את הדברים שבאים ממקום רגשי כואב לצד הנתונים שהוצגו, לפחות מבחינתי רק גורמים לנו להרגיש כמה אנחנו בעצם צריכים עוד להמשיך ולהשקיע בתחום.
<שרה כהן: אני רוצה להתייחס לכמה נקודות וכן באיזה שהוא סוג של פרספקטיבה של זמן.
<שרה כהן: אנחנו נמצאים היום במקום אחר ממה שהיה למשל לפני עשור ויותר.
<שרה כהן: בשנת 2004 לדוגמה, זאת אומרת כשהייתה הועדה לבדיקת מקרי רצח שפעלה לראשונה בהובלה של משרד הרווחה על בסיס החלטת ממשלה ונותחו מקרי הקיצון של מקרי רצח של נשים בידי בני זוגן, הסתבר לנו לראשונה, נתון שהושם על השולחן, שיש שיעור מאוד גבוה של נשים עולות מבין הנרצחות.
<שרה כהן: בשנת 2004, מתוך עשר נשים שנרצחו היו שבע נשים עולות יוצאות חבר המדינות.
<שרה כהן: הניתוח של הדברים והחשיבה המשותפת שנעשתה אז יחד עם מנחם בקשן שעמד בראש הועדה במשרד הרווחה, יצאנו יחד לתכנית משותפת עם משרד הרווחה בהשקעה תקציבית של משרד הקליטה בתכנית גשרים שבמסגרתה הקצינו במהלך העשור האחרון, משנת 2004 ואילך מדי שנה, כ-2.5 מיליון שקל לטובת הכנסת עובדים סוציאליים דוברי רוסית ואמהרית במרכזים למניעת אלימות במשפחה.
<שרה כהן: צריך להבין שכל העובדים הסוציאליים שבראשית הדרך כמעט ולא היו, הם פרי פיתוח של התכנית הזאת ועדיין משרד הקליטה ממשיך ומתקצב אותם.
<שרה כהן: העובדים הסוציאליים דוברי אמהרית עברו משנת 2017 לתקצוב של משרד הרווחה, זאת בתכנית דרך חדשה כי מדובר כאן באוכלוסייה עם ותק של למעלה מ-15 שנים בארץ שהייתה כאן החלטה שהמשרד שלנו כבר לא בתוך זה.
<שרה כהן: אבל המשמעות היא כאן שהיום עובד מערך שכולל 18 משרות של עובדים סוציאליים דוברי אמהרית, 22 משרות של עובדים סוציאליים דוברי רוסית ו-2 משרות של עובדות סוציאליות דוברות צרפתית שנקלטו בעת האחרונה שפועלים ב-31 ישובים שהם בעיקר עתירי עולים ונבנתה תפיסת עבודה ונעשו תהליכים, זאת אומרת שהיום מבחינה מקצועית ממצבים אותנו במקום אחר ממה שהיה קיים לפני כן.
<שרה כהן: בחלק מהמקומות העובדים גם נקלטו על ידי הרשויות המקומיות כמשרות ותקן, זאת השאיפה הכי גדולה שלנו, וחשוב להגיד שהתכנית כולה באמת, אני בטוחה שיש בה מה לשפר אבל היא בנויה על כל הרצף שכוללת גם את כל הנושא של העלאת מודעות ופרסום בשפות שקיימים, אז יכול להיות שלא מופץ מספיק טוב ויכול להיות שצריך לתגבר ועוד לשלוח למקומות נוספים, אבל כל מה שקשור לנושא של המשמעות של נורות אדומות בשש שפות, והגורמים שאליהם ניתן לפנות אל החומרים שקיימים, צריך כל הזמן לחדש את הדברים.
<שרה כהן: אומצו במהלך השנים גם כלים שונים להגעה לאוכלוסיות שונות, הצגות בקרב אוכלוסיות של דוברי אמהרית, חומרים שונים, קבוצות של גיוס מוגבר של גברים שזה אחד מהתוצרים שראינו שהם הכי משמעותיים בעבודה במרכזים למניעת אלימות במשפחה.
<שרה כהן: יש יותר קבוצות של גברים שהם יוצאי קהילות העולים מאשר קבוצות של גברים ותיקים.
<שרה כהן: ובשביל לגייס את הגברים העולים, עם כל המשמעות של ההתאמה התרבותית וחוסר הרצון לשתף פעולה, זה שפועלות קבוצות של גברים ובהיקף גדול, זה בהחלט מראה לנו שאנחנו שמנו את האצבע על מקום שהוא נכון, ושצריך להמשיך איתו.
<שרה כהן: חשוב לבוא ולהגיד בפרספקטיבה של עשור שעל אף העובדה שאני מאוד נזהרת בהתבוננות במקרי קיצון כנתונים שמשקפים מגמה, כי זה מספר קטן, כל מקרה הוא מקרה של נפשות, אבל הסך הכל מדובר כאן על מספרים שבין 3 או 4 נשים עולות, אנחנו רואים שבשנת 2004 היו 7 נשים עולות מבין הנרצחות והיום אנחנו מדברים על כ-1 או 2 או 3, שוב, אני אומרת במלוא הזהירות, בשנתיים האחרונות גם לא היו מקרי רצח ואני מקווה שגם לא יהיו, בקרב נשים יוצאות אתיופיה, צריך לשים את זה על השולחן.
<שרה כהן: כל פעם אני אומרת את זה בחשש רב, אבל חשוב גם כשאנחנו מדייקים בנתונים לבוא ולהגיד איפה אנחנו נמצאים היום.
<שרה כהן: יש גידול בפניה בבקשות לעזרה למרכזים למניעת אלימות במשפחה.
<שרה כהן: לשמחתי זה אחד הנתונים שמשרד הרווחה כל הזמן בודק והנתונים הופכים להיות הרבה יותר מדויקים ומטויבים ממה שהיה לנו בעבר, כי המשמעות של פניה לעזרה למרכזים למניעת אלימות במשפחה, זה המשמעות של לפנות עוד לפני שהמקרה מקצין או לפני שמגיעים למצב של סכנת נפשות ולבוא ולקבל את העזרה.
<שרה כהן: לצערי הנתון שהכי חסר לנו היום ואת זה גם אמרתי בשיחה עם הממ"מ, זה הנתון של פתיחת התיקים במשטרה.
<שרה כהן: עד יוני 2015 עוד ידענו איזה היקפים של תלונות הגיעו למשטרה בחלוקה לפי ארצות מוצא, היום אנחנו לא יודעים.
<שרה כהן: זה נתון מבחינתנו שהוא ממש קריטי לנו, כי אנחנו לא יכולים להתייחס לכל המשמעות של גל עליה של 30 שנה.
<שרה כהן: יש נשים עם וותק קטן בארץ, יש נשים עם וותק גדול בארץ, יש לנו היום פרופיל אוכלוסייה של עולים שהוא שונה ממה שהיה לפני 30 שנה, אנחנו לא ממש יודעים מה קורה עם האוכלוסייה של העולים מצרפת, אנחנו יודעים שיש לנו שתי עובדות סוציאליות שכבר נכנסו ואנחנו הולכים לקיים בחודש ינואר יום למידה גדול במרכז בנתניה בזרקור על הנושא של העלייה מצרפת, ללמוד בין היתר מהמשמעות של הטפול באוכלוסייה, אבל נכון להיום אנחנו לא יודעים אם בעצם מהנתונים שהיום קיימים אם יש בכלל איזו שהיא עליה בבעייתיות בקרב האוכלוסייה של העולים מצרפת.
<שרה כהן: אנחנו לא רוצים לראות את זה מהמקרה של הקיצון, שזה מה שיציף את זה.
<שרה כהן: וזה חלק, נירה, חלק מהחשיבות של הנתונים המפולחים של המשטרה שלטעמנו זה לא תיוג של אוכלוסייה, זה לנו נותן מפתחות לתכנן תהליכי התערבות שמותאמים, כדי שלא נגיע למצב שבעצם עושים פעולות שלא תואמות למאפיינים ולצרכים של האוכלוסייה.
<שרה כהן: התערבויות שמושתתות נתונים מבחינתנו הן קריטיות.
<שרה כהן: אני אסיים במשפט אחד, היינו שותפים, משרד העלייה והקליטה לכל אורך שלוש השנים האחרונות מאז 2014 בוועדה הבין משרדית בנושא של מניעת אלימות במשפחה.
<שרה כהן: בהתחלה היא הובלה על ידי המשרד לביטחון פנים, אחר כך ועדת היישום שלה הייתה באמצעות משרד הרווחה, היינו שותפים בכל ועדות המשנה, הכנסנו את התשומות שקשורות למקום ולצורך בהתערבויות שמותאמות לאוכלוסיית העולים.
<שרה כהן: ההמלצות שקשורות לנושא של העולים כולל גם תרגום כספי שלהם, נכנס כחוט השני לכל אורך המלצות הוועדה ושוב בתרגום כספי.
<שרה כהן: גם השותפות שלנו במערך הבין משרדי, בתוך מוקד הפניות, זאת אומרת העסקה של מוקדנים דוברי שפות, זה הכנסה של כח אדם נוסף בכל המערכות שהן דוברי שפות העולים, כל מערך של תהליכי הכשרה ברגישות ובכשירות תרבותית, ההתאמה של פיתוח והתאמה של הכלי להערכת מסוכנות וכשירות תרבותית, הכל זה חלק מתוך ההמלצות, אנחנו רק מקווים כרגע יחד עם משרד הרווחה והמשרדים הנוספים שהתקציב של 2018 שיינתן באמצעות האוצר יאפשר גם את הפיתוח המורחב, שוב, על בסיס ידע ותורה שכבר קיימים.
<שרה כהן: אנחנו לא מתחילים מאפס.
<שרה כהן: היום אנחנו נמצאים במקום מקצועי הרבה יותר משמעותי ממה שהיה לפני עשור.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת יצחק הרצוג בבקשה.
יצחק הרצוג: תודה רבה אדוני היושב ראש, תודה גברת כהן, אני מעריך את עבודתך כבר הרבה שנים, ולכל הארגונים שנמצאים כאן.
יצחק הרצוג: אני בא מדיון שעסק בתכנית הגדולה, שבסך הכל, עד עכשיו למרות שהוועדה סיימה את עבודתה באמצע 2016, אנחנו היום בסוף 2017, הרווחה קיבלו 7 מיליון שקל לכל התכנית, למרות שעלותה בהבשלה היא 50 מיליון שקל לשנה, ואז השאלה איך זה בא לידי ביטוי.
יצחק הרצוג: לכן היושב ראש צריך ללחוץ שב-2018 התקציב כבר יעבור כי זה כבר עבר, התקציב, לכן צריך להעביר לפחות 20 מיליון נוספים.
יצחק הרצוג: לגופו של עניין, הנושא מרתק ונורא חשוב.
יצחק הרצוג: אני חושב שלא לוקחים בחשבון את המחסום.
יצחק הרצוג: מעבר לכל הבעיות האחרות, גם את מחסום השפה, מחסום קשיי השליטה, שוביניזם גברי שנמצא בכל מיני מקומות בחברה הישראלית.
יצחק הרצוג: ההתייחסות לעולות, נושא ידוע ומוכר לא מהיום הראשון, מחייב עקירה משורש של סטיגמות ושל התייחסויות גם במשפחה וגם בכלל, לכן הדיון הזה כל כך חשוב, ואני מודה לך.
יצחק הרצוג: אנחנו יכולים רק לתת גיבוי ולקוות שנראה תהליכים מלאים ומהירים בנושא הזה.
יצחק הרצוג: בהצלחה.
יצחק הרצוג: אני נאלץ לצאת לדיון נוסף.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול את המשטרה, אני מבין את השיקול של תיוג אוכלוסייה, גם כמי שמכיר את הנושא, ונושאים אחרים גם, נתונים מאוד עוזרים להתייחס לבעיה ולהביא שינוי.
אברהם נגוסה: האם הפרופורציה שאתם עושים את התיוג מול היעילות כדי למגר את התופעה, האם אתם לא מסתכלים על זה ומשתפים לפחות עם משרדי הממשלה, כדי שהנתונים האלה יעמדו לרשות הגורמים המטפלים המקצועיים.
אברהם נגוסה: בבקשה תתייחסי לנושא, כי אתם הראשונים שהקורבן מגיע אליהם כאשר הוא חווה אלימות.
<נירה ראובני: שלום.
<נירה ראובני: אם תרצה אני אתייחס לדבר האחרון שהעלית ואשמח להתייחס לכל הדברים שהעלו כאן.
<נירה ראובני: אם אדוני מבין באמת את הבעיה של התיוג והחשיפה עם זאת, משטרת ישראל משתמשת בנתונים האלה לצרכים הפנימיים שלה כדי שהיא תוכל לטפל ולמגר ולפלח את אותן אוכלוסיות כדי שיהיה לה קל יותר לתת דגש בטיפול היכן שצריך.
<נירה ראובני: היכן בא באמת הטיפול הזה לידי ביטוי?
<נירה ראובני: אני אתחיל ואומר שמדיניות משטרת ישראל בטיפול באלימות בין בני זוג, באלימות במשפחה בכלל נאכפת באותה מידה ללא הבדל דת גזע ומוצא, אבל עם זאת גם המשטרה מכירה בחשיבות המאפיינים המאוד מיוחדים שיש לכל חברה, אנחנו חברה רב תרבותית ואנחנו חייבים להתאים את עצמנו גם בטיפול ובהבנה שלנו.
<נירה ראובני: אז נכון שהחוק הוא חוק בכל עבירה, אבל עדיין, ההתייחסות לקורבן העבירה ולמאפיינים הם אחרים.
<נירה ראובני: למה אני מתכוונת?
<נירה ראובני: אני מתכוונת קודם כל באמת לנושא ההכשרה.
<נירה ראובני: המפכ"ל השנה שם דגש רב מאוד על הכשרה רב תרבותית.
<נירה ראובני: אנחנו כבר שלוש שנים אחורה, לפחות מאז שאני בתפקיד, שאני מדריכה, מעבירים השתלמות של חוקרים וקציני עבירות אלימות במשפחה, כל שנה יש שני מסלולים של הכשרה, בכל מסלול יש 30 חוקרים וקציני אלימות במשפחה שעוברים את ההכשרה הזאת.
<נירה ראובני: במסגרת ההכשרה יש לנו שיעורים ספציפיים לחקירה רגישת תרבות.
<נירה ראובני: מגיעים מרצים שמרצים על החברה האתיופית, אנשים שגדלו ובאו משם ומבינים, לא כחומר אקדמי אלא באמת מהלב והנשמה, שמסבירים על המאפיינים הייחודיים.
<נירה ראובני: יש את ההתייחסות לחברת העולים, התייחסות לקהילה הלהט"בית, התייחסות לחברה החרדית, החברה הערבית.
<נירה ראובני: כל אחד וההרצאה שלה והמאפיינים המאוד מאוד מיוחדים שלה.
<נירה ראובני: אפילו בחברה הערבית אנחנו יודעים שערביי הצפון הם לא כמו ערביי המרכז ולא כמו ערביי הדרום, גם לכך ניתנת התייחסות, לאותם אנשים שהולכים לטפל ולהקשיב לאותה אוכלוסייה.
<נירה ראובני: אם דיברנו על ליזה ניקולאיצ'וק, אותה אני מביאה באופן אישי כבר כמה שנים כדי שהיא תרצה.
<נירה ראובני: ליזה שהיא מנהלת מסלן בדרום שהיא עובדת עם אוכלוסיית העולים ומסבירה לנו מנסיונה האישי כעולה, מסבירה לחוקרים איך לטפל באוכלוסייה הספציפית הזאת, מערך של כמה שעות הרצאה יש לה לחוקרים בנושא העולים.
<נירה ראובני: זה לנושא ההכשרה.
<נירה ראובני: הנגשה שפתית, כמובן שכל אישה שמגיעה למשטרה, מעבר לזה שיש היום חוקרים וחוקרות דוברי השפה הרוסית, אבל אם אין, כמובן שכמו בכל שפה של אישה שמגיעה, גם תיגריט, נעזרים במתורגמנים.
<נירה ראובני: דפי מידע, יש שלטי מידע בכל המש"לים, מרכז שירות לאזרח, בחמש שפות –עברית, אנגלית, ערבית רוסית ואמהרית, מידע על זכויות נפגע עבירה.
<נירה ראובני: מעבר לשלטים יש גם דפי מידע לזכויות נפגעי עבירה שהם בחמש שפות וכמובן בחוברת ברייל.
<נירה ראובני: משטרת ישראל מצויה עכשיו בתהליך של העברת תרגום המידע במערכות הממוחשבות, מערכת מנ"ע, מערכת נפגעי עבירה.
<נירה ראובני: לתרגם את זה גם כן בחמש השפות, כיום אתר האינטרנט הוא רק בעברית, עובדים על תרגום האתר לחמש שפות.
<נירה ראובני: אני רוצה להתייחס לדברים שהועלו כאן מצד הבחורה כבר איננה כאן, אבל חשוב שתדעו שגם הדברים האלה מטופלים.
<נירה ראובני: היא דיברה על אלימות נפשית, למה אין התייחסות לזה.
<נירה ראובני: כיום בחוק אין התייחסות לנושא של התעללות נפשית כלפי בגיר, מה ששונה מקטין.
<נירה ראובני: לקטין יש עבירה בחוק על התעללות.
<נירה ראובני: קציני המדור, היועצים המשפטיים מצויים בעיצומו של מהלך יחד עם משרד המשפטים לגבש את העבירה של התעללות בבגיר כעבירה בחוק.
<נירה ראובני: הגענו לשלב של ההגדרה ושל ענישה, זה דבר שאני מאוד מקווה שבסופו של דבר יצליח, כי באמת יש הרבה מאוד תיקים שהאישה מגיעה ומספרת והחוקר שואל אם הייתה איזו שהיא אלימות פיזית כדי שניתן יהיה להבשיל את התיק לכדי חקירה ולא לסגור אותו מהיעדר טיפול, למרות שגם במקרים האלה שזה לא עולה לכדי עבירה החשוד מטופל ומוזהר וכן ניתנת תשומת לב לזה.
<נירה ראובני: נושא של סרבני גט, מדור נפגעי עבירה שאני חלק ממנו, כבר שנתיים בשיתוף עם מנהל אגף העגונות, הרב אליהו מימון, בכל מה שקשור לסרבני גט ונשים עגונות, באופן אישי ערכתי מפגש בינו לבין כל קציני נפגעי העבירה המחוזיים, כדי לחשוף אותם בכלל לתופעה, לדרכי הטיפול שיש בנושא הזה.
<נירה ראובני: גם בהשתלמות האחרונה בפני חוקרי אלמ"ב הוא הובא להרצאות בפניהם כדי שהם יכירו את הנושא, ידעו מה יש בחוק, מה אנחנו יכולים לטפל בכל הנושא הזה.
<נירה ראובני: אני חושבת שנגעתי בכל הנושאים, אלא אם כן יש משהו נוסף שתרצו לדעת.
אברהם נגוסה: אני חוזר על השאלה הראשונה שלי, יש פה את העניין של צורך.
אברהם נגוסה: הצורך הוא הנתונים שיהיו בפני אנשי המקצוע, שמאוד יעזור למגר את התופעה.
אברהם נגוסה: האם במשטרה יכולים לשקול את האפשרות לשיתוף משרדי הממשלה בנושא?
<נירה ראובני: ראשית, המשטרה חברה ביחד עם משרד הרווחה במספר מסלולים משותפים.
<נירה ראובני: אם זה נוהל טיוב הנתונים שיושבים ודנים אחת לחודש גורמי הרווחה וגורמי המשטרה בנשים שנמצאות בסיכון, וכמובן שהאישה על כל מאפייניה נדונה.
<נירה ראובני: יש את הוועדה לבדיקת מקרי רצח, שבהנחה שמדובר באישה שהיא עולה שנרצחה, אנחנו יושבים ומתחקרים.
<נירה ראובני: הנתונים האלה, המשטרה עושה בהם שימוש לצרכים של לטפל ולמגר.
<נירה ראובני: לא לדברר את זה החוצה.
<נירה ראובני: כרגע זה בהנחיית מפכ"ל שהנתונים לא יוצאים בפילוח לפי מוצא.
<נירה ראובני: אנחנו מסרנו באמת לממ"מ את כל הנתונים שיכולנו במסגרת הפילוחים האפשריים על פי גלים של שנות עליה, על פי - - -
<קריאה: גלים של שנות עליה לא.
<קריאה: רק עולות.
<נירה ראובני: לעולות.
<נירה ראובני: כן.
<נירה ראובני: זה מה שהתבקש.
<נירה ראובני: מ-1989 עד 2006.
אברהם נגוסה: אני מבין שאתם משתמשים בזה לצרכים הפנימיים שלכם, אבל אתם לא פותרים את כל הבעיות.
אברהם נגוסה: כדי לפתור את הבעיה זה מערכתי.
אברהם נגוסה: לא רק בטחון פנים או המשטרה פותרים את הבעיה.
אברהם נגוסה: משרד הקליטה צריך לדעת את הנתונים, משרד הרווחה, משרד החינוך, הבריאות.
אברהם נגוסה: המערכת צריכה לדעת כדי לתת את הפתרון.
אברהם נגוסה: אני שואל האם אתם יכולים ליצור שולחן עגול של המשרדים הרלבנטיים האלה ואז תוכלו לתת את הנתונים בשולחן העגול הזה, על מנת לתת פתרון.
אברהם נגוסה: אם הייתם נותנים את כל הפתרון לכל הבעיות, זה היה בסדר.
אברהם נגוסה: אבל אתם לא פותרים את זה.
<נירה ראובני: ברור שזה בשיתוף פעולה ובשילוב.
אברהם נגוסה: הפתרון הוא מערכתי ולכן המשטרה צריכה לשתף בנתונים שלה את המערכות הממשלתיות.
אברהם נגוסה: אני אפילו לא מדבר על מערכות חוץ ממשלתיות.
אברהם נגוסה: האם אתם יכולים לשקול ליצור שולחן עגול לעבוד בשיתוף פעולה?
אברהם נגוסה: אני לא רוצה שתעני עכשיו, אלא שתבדקי עם המפכ"ל או - - -
<נירה ראובני: אני גם אמרתי שמעין שולחנות עגולים כן נעשים היום, כי הנתונים האלה כן משמשים את המשטרה ואת הרווחה.
<שרה כהן: אני אתן לך דוגמה כרגע למה הכוונה.
<שרה כהן: מה שנעשה כרגע, בסיס הנתונים שאתם מסרתם זה ניתוח של שיעורים ל-100,000.
<שרה כהן: זה ניתוח של שיעורים לגבי עולות שבתוכן יש גם עולות מחבר העמים, גם מאתיופיה וגם כולן.
<שרה כהן: אנחנו לא יודעים לבוא ולהגיד האם השיעור הוא גבוה יותר אם עושים פילוח למשל מתוך תת קבוצה מתוכן.
<שרה כהן: למשל, בנושא של - - - אנחנו ראינו שבניתוח, כי מדובר באוכלוסייה מאוד קטנה אבל כשאומדים את השיעור ביחס, את עושה תיקנון שלה, אז פתאום את מקבלת בעצם אחוזים שפתאום באים ואומרים, רגע, בקבוצת אוכלוסייה מסוימת שהיא מאוד קטנה, אבל ביחס לייצוגה השיעורים הם מאוד גבוהים.
<שרה כהן: זה נתון - - -
<נירה ראובני: אז יכול להיות שצריך לבחון ואת זה אני יכולה לקחת לבית לבדוק.
<נירה ראובני: למסור מגמות של פשיעה, אם המגמה יורדת או עולה, זה משהו שיכול לעזור, כי המשטרה יש לה את הנתונים והיא משתמשת בהם כדי למקד את הפעילות שלה לטובת הציבור.
<נירה ראובני: אבל במגמות זה יכול לסייע.
<שרה כהן: - - - של נתונים שבסופו של דבר יחד יוצרים איזו שהיא תמונת מצב, שבסופו של דבר משאבי ממשלה ביחד אמורים לכוון כדי לקלוע למטרה.
<שרה כהן: אם לא יהיה את הנתון הזה, אני לא רוצה להתעורר - - - לגבי האוכלוסייה של העולים מצרפת.
אברהם נגוסה: הנקודה ברורה ואני מקווה שתלכי ותבדקי במשרד, ואנחנו מצפים לקבל תשובה חיובית בנושא.
אברהם נגוסה: בבקשה משרד הרווחה.
<סאיד תלי: אני אתייחס למספר נקודות וגם לעניין הזה של הנתונים כי הדברים איך שהוא קשורים.
<סאיד תלי: קודם כל לגבי הפסיכולוג שכן יודע או לא יודע לטפל, הפסיכולוג לא צריך לדעת לטפל בהכרח, הוא כן צריך להכיר את השירותים, לזהות את הסימנים ולעודד פניה לקבלת טיפול במרכזים שישנם.
<סאיד תלי: ואני תיכף קצת אתייחס אליהם למרות ששרה התייחסה למרכזים לטיפול במניעת אלימות במשפחה שיש בארץ מעל 100 כאלה, בפרישה ארצית, ומתוכם כמו שציינה שרה ב-31 יש הנגשה תרבותית שזה בעצם לא רק דוברי ודוברות שפה שזה כמובן יותר דוברות שפה עובדות סוציאליות, אלא גם עם האטיטיוד ועם הגישה ועם הידע ועם הרגישות התרבותית.
<סאיד תלי: זה לא רק העניין של השפה.
<סאיד תלי: השפה זה כמובן דבר חשוב כמשהו ראשוני אבל זה הרבה מעבר לזה.
<סאיד תלי: לגבי עניין המקלטים אני רוצה להתייחס כי זה עלה.
<סאיד תלי: סיבת ההפניה היא אלימות וסיכון.
<סאיד תלי: בלי שיש אלימות ברמות שונות, לא חייב להיות אקדח על הרכה אבל בלי סיכון אין הפניה, אבל כן זה הכניסה למקלטים, לאחד מ-14 המקלטים, הטיפול לעומת זאת, בזה שהאשה נמצאת במקלט זה רק ההתחלה.
<סאיד תלי: הטיפול לעומת זאת דורש התייחסות למספר משתנים.
<סאיד תלי: כמובן תעסוקה, עוני, שהדברים קשורים אחד בשני, חסמים תרבותיים, ענייני קליטה, ברור שחייבים להתייחס לזה ובסופו של דבר האישה לא נשארת במקלט אז היא צריכה לחזור לקהילה, או הקהילה ממנה היא הגיעה או קהילה אחרת.
<סאיד תלי: עם השנים זה גם כן הולך ומתוגבר יותר הנושא של סיוע לנשים ששוהות במקלטים.
<סאיד תלי: אני מדבר על שינוי מיוני 2017, נשים שנכנסות למקלטים ושוהות שם מעל 30 ימים זכאיות הבטחת הכנסה, גם אם קודם לכן לא קיבלו הבטחת הכנסה.
<סאיד תלי: זה משהו שהוא רק בגלל העניין של כניסה למקלט ועל מנת לא לגרום להן לאיזו שהיא קריסה כלכלית.
<סאיד תלי: כמובן לפעמים חלקן עוברות לדירות מעבר, חלקן מקבלות סיוע בשכר דירה.
<סאיד תלי: המקלט לא עוזב אותן, וגם שירותי הרווחה מנסים איכשהוא בתיאום עם המקלט לקלוט אותן בחזרה, ככל האפשר.
<סאיד תלי: כמובן שהדברים האלה נעשים רק בהסכמת האישה.
<סאיד תלי: יש עוד מה לשפר, הוועדה הבין משרדית שהוזכרה קודם על ידי חבר הכנסת הרצוג יש לה רשימה ארוכה של המלצות לשיפור גם בתחום הזה של מקלטים, אבל אני מתאר את המצב הקיים כיום.
<סאיד תלי: לגבי העניין של קמפיינים ומודעות בתחום הזה, נעשו כמה קמפיינים, חלקם עם משרד העלייה והקליטה שהוביל, בחלק מהם הוא היה שותף עם לשכת הפרסום הממשלתית, היו כמה.
<סאיד תלי: כמובן שזה לא מספיק וצריך עוד, אבל לפעמים יש מגבלות תקציביות.
<סאיד תלי: היינו רוצים לעשות עוד.
<סאיד תלי: אבל כמובן שזה משהו שצריך לעשותו יותר.
<סאיד תלי: דרך אגב הוועדה הבין משרדית שהוזכרה כאן גם מדברת על העניין הזה של הסברה ויותר, לאוכלוסיות מיוחדות.
<סאיד תלי: אוכלוסיות שיש בקרבן תת פניה לגורמי טיפול שונים, ותיכף אתייחס יותר בהרחבה לעולות ממדינות חבר העמים לשעבר.
<סאיד תלי: אבל כן הוועדה הבין משרדית ממליצה על תגבור כח אדם גם במשטרה חוקרי אלמ"ב, אם יש דוברי אמהרית, מעבר להכשרות כמובן שעוד פעם, השפה הוא דבר ראשון אבל לא מספיק.
<סאיד תלי: כמובן גם דוברי רוסית ואוכלוסיות אחרות, ועכשיו אנחנו מנסים להיערך לנושא של דוברי צרפתית שזה עוד משהו שאנחנו האמת רק מנסים ללמוד אותו למרות שיש מקומות שיש כח אדם אבל זה עדיין לא מספיק ואנחנו צריכים קצת יותר ולכן הזכירה שרה את המפגש בינואר.
<סאיד תלי: אנחנו צריכים ללמוד ולהיערך עוד.
<סאיד תלי: הדבר הנוסף, תראו, אין מה לעשות, מצד אחד אנחנו מדברים בחמש השנים האחרונות על ירידה ניכרת במספר הנרצחות יוצאות אתיופיה, במיוחד שזו קהילה קטנה יחסית, אנחנו מדברים על 2%, וברור שכל אישה שנרצחת זה יכול לטלטל ולזעזע ולהפחיד, המספרים אמנם נמוכים אבל עדיין יש להם הד מאוד גדול.
<סאיד תלי: אבל עדיין בחמש השנים האחרונות לעומת השנים שעברו, זה ירד.
<סאיד תלי: במקביל, יש עליה במספר המטופלים והמטופלות.
<סאיד תלי: אז אני לא יודע אם יש או אין קשר, אבל אין ספק, אנחנו מניחים שזה תרם לירידה במספר.
<סאיד תלי: לעומת זאת בנושא של יוצאות חבר העמים המספרים אפילו טיפה עולים.
<סאיד תלי: זה כן מטריד אותנו ולמה?
<סאיד תלי: כי אנחנו לא רואים עלייה במספר המטופלות והמטופלים.
<סאיד תלי: אנחנו מדברים על אוכלוסייה שקשה לאמוד אותה כי תלוי מאיזו שנה אתה סופר עולה ומה זה עולה, למרות שעניין ההגירה לא נגמר אחרי 10 או 15 שנים, לפעמים זה יכול להיות אחרי 5 שנים ויש אנשים שזה יכול להיות אצלם אחרי 30 שנה, ויש כאלה שזה לעולם ועד.
<סאיד תלי: לכן קשה לבוא ולהגיד מה זה עולה בדיוק.
<סאיד תלי: לכן נירה, הנתונים כאן חשובים.
<סאיד תלי: למה?
<סאיד תלי: כי אם אנחנו יודעים למשל שעולי חבר העמים מגיעים למשטרה או לא מגיעים למשטרה, חשוב לדעת.
<סאיד תלי: כי אמרת, הפניה הראשונה היא למשטרה.
<סאיד תלי: יכול להיות.
<סאיד תלי: לפעמים הפניה הראשונה היא לקופת חולים, לפעמים לעובדת סוציאלית, לפעמים לפסיכולוג ולפעמים לבן משפחה.
אברהם נגוסה: דיברתי על עניין אלימות.
<סאיד תלי: אני מדבר על אלימות.
<סאיד תלי: לא כולם.
<סאיד תלי: לכן אנחנו צריכים לראות בשנים האחרונות מה המגמה בקרב נניח יוצאות אתיופיה, יוצאות חבר העמים, יוצאות צרפת בפניה למשטרה, בפניה לרווחה.
<סאיד תלי: האם יש שינוי או אין שינוי ומה אנחנו צריכים לעשות ואיך אנחנו יכולים לעשות.
<סאיד תלי: זה לא רק המשטרה, זה גם אנחנו, אבל בוודאי במשטרה.
<סאיד תלי: למה אני אומר שזה חשוב?
<סאיד תלי: כי אנחנו רואים עליה מטרידה.
<סאיד תלי: כאילו אין לנו קצה חוט פה, ואני מביא כאן קושי.
<סאיד תלי: לא רק מה עשינו ואיך אנחנו עושים.
<סאיד תלי: נכון, יש דוברי רוסית ורגישות תרבותית ומטפלים, אבל אנחנו רואים שהבעיה בנרצחות.
<סאיד תלי: אני מסכים שלא רק הנרצחות הוא המדד היחיד שקובע כמה אלימות יש בחברה.
<סאיד תלי: יש ויכוח בעניין הזה, אבל אי אפשר להתעלם מכך.
<סאיד תלי: אם אנחנו נדע כמה פנו למשטרה מקרב עולות חבר העמים, כמה הגיעו לרווחה, כמה מטופלים בפועל, כמה נרצחו, ואז אתה מצליח להתחיל לתפוס את העניין הזה ואולי להיערך ולגזור תכניות, ומה שאמרה כאן הגברת ששכחתי את שמה, זה משהו מהותי, את עשית את ההקבלה עם מוטרדות מינית שהיום יוצאות ומשתפות ואין מתוכן עולות, ואנחנו מניחים שיש עולות שמוטרדות מינית, אני לא יודע אם יותר או פחות, אבל בוא נגיד גם אם זה שווה בשווה, הן פחות מדברות על זה.
<קריאה: הסטטיסטיקה נוגעת בכולם.
<סאיד תלי: אנחנו אומרים שגם באלימות במשפחה העולות מחבר העמים, כנראה פחות מדברות על כך.
<סאיד תלי: גם בעניין של אלימות.
<סאיד תלי: לכן הנתונים חשובים ואנחנו צריכים לראות איך אנחנו מנגישים שירותים ואיך אנחנו מביאים אותן אלינו.
<סאיד תלי: זה האתגר.
<סאיד תלי: יכול להיות שתגבור כח האדם והרחבת סל השירותים יסייעו בכך, אני מקווה.
<סאיד תלי: תודה.
אברהם נגוסה: אנחנו יכולים לסכם את הדיון אלא אם כן למישהו ממש חשוב לומר דברים נוספים.
אברהם נגוסה: אם כך נסכם את הדיון.
אברהם נגוסה: אני מבקש ממנהלת הוועדה לקרוא את הסיכום.
<דנה גורדון שושני: הוועדה קוראת למשרד העלייה והקליטה, בשיתוף משרדי בטחון הפנים, הרווחה והשירותים החברתיים, לגבש תכנית מתוקצבת למניעת אלימות כלפי נשים עולות, חדשות וותיקות תוך הנגשה לשונית.
<דנה גורדון שושני: הוועדה קוראת למשרד הבריאות להגביר מודעות והכשרה בקרב הסגל הרפואי, כולל פסיכולוגים, במיוחד לאלימות נפשית.
<דנה גורדון שושני: במקביל יש לקדם חקיקה שתגדיר עבירה של התעללות נפשית בבגיר.
<דנה גורדון שושני: הוועדה קוראת למשרדי הקליטה והחינוך להגביר מודעות בקרב תלמידים בדבר פגיעה מינית בתוך המשפחה, בין בקרב עולים ובין בקרב ותיקים.
<דנה גורדון שושני: הוועדה קוראת למשרד לביטחון הפנים להעביר נתונים מפולחים לפי ארצות מוצא למגוון הגופים הזקוקים להם, גורמי רווחה, חינוך, בריאות, קליטה וכן לכנסת ולחדד את הגדרות המשטרה לעולים חדשים ועולים וותיקים.
אברהם נגוסה: הדיון היום יתמקד בהנגשת מידע לעולים אקדמאיים המגיעים ארצה עם תארים באוניברסיטאות מפורסמות ונתקלים בקשיים בשני תחומים: 1.
אברהם נגוסה: בתחום הכרה בתואר שני לצרכי תעסוקה.
אברהם נגוסה: הרי ידוע שבשירות המדינה למשל תואר שני מאפשר את זירוז הקידום בדרגות.
אברהם נגוסה: מצד שני דווח לוועדה בעבר ולחברת הכנסת טלי פלוסקוב יוזמת הדיון היום, כי גם לצרכי המשך לימודים אקדמאיים קיים קושי בהכרה בתארים מאוניברסיטאות טובות וממוסדות מוכרים בעולים.
אברהם נגוסה: קיבלנו גם נייר עמדה של ארגון "נפש בנפש" וידוע לי שלעולי צרפת יש בעיה דומה של אי הכרה בתארים אקדמאיים שאין להם מקביל בישראל.
אברהם נגוסה: דנו בנושאים האלה בעבר.
אברהם נגוסה: אני אתן למי שהגיע ומבקש לדבר, ואני גם מבקש לומר את השם ולאיזה ארגון הם משתייכים.
אברהם נגוסה: אני מבקש הדיון יהיה כללי ויתמקד בהנגשת המידע לעולים מבלי להתייחס למקרה ספציפי כזה או אחר שמצוי כרגע בדיון משפטי.
אברהם נגוסה: אסור לוועדה בכנסת להתייחס למקרים כאלה.
אברהם נגוסה: אם יש מקרה שהוא בבירור משפטי בבית המשפט, לא ניכנס לפרטים כי אנחנו לא בית משפט.
אברהם נגוסה: לכן אני מבקש להתמקד על הנושא באופן כללי.
אברהם נגוסה: אפשר לציין מקרים כדוגמה.
אברהם נגוסה: אני מברך את חברתי חברת הכנסת טלי פלוסקוב שיזמה את הדיון ואני נותן לה את רשות הדיבור.