GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בנימין נתניהו: עוצמתה של המדינה, ההישגים הבולטים, בכלכלה, בחדשנות הטכנולוגיות, בכל שאר התנופה, סימני התנופה שאנחנו רואים סביבנו, כל אלה הופכים את ישראל למגנט אדיר שמושך רבבות עולים מכל קצות התבל, מצרפת, מרוסיה, מאוקראינה, מאמריקה הלטינית ואני חייב להגיד לכם שגם מאמריקה הצפונית, באים לישראל כמדינה מתקדמת.
בנימין נתניהו: היא כבר לא מדינה מתפתחת, היא מדינה מפותחת, התל"ג לנפש שלנו עובר בהדרגה את כל המדינות שגובלות בים התיכון, אנחנו עדיין אחרי צרפת, אבל ההערכה שלי שאנחנו נסגור גם את הפער הזה, ובוודאי הרבה יותר גדול ממדינות רבות בהרבה הרבה מקומות בעולם.
בנימין נתניהו: הממשלה תמשיך להשקיע בעידוד עולים להגיע לישראל והעמדת התנאים הדרושים לקליטתם.
בנימין נתניהו: אני אתן דוגמה אחת, אנחנו מטפלים בהורדת חסמים מקצועיים שתקל על קבלה של רישיון עבודה במקצועות נדרשים.
בנימין נתניהו: זו תופעה מיוחדת עם יוצאי צרפת שהם מוסמכים בארצם, הם מוסמכים ברפואה או ברוקחות ובנושאים אחרים והם אינם יכולים להתקבל, בגלל הבירוקרטיה שלנו, לעבוד כאן בארץ.
בנימין נתניהו: אז הם בעצם עובדים בצרפת מיום ראשון עד יום חמישי ואחר כך עולים על מטוסים ובאים הנה לסוף שבוע.
בנימין נתניהו: זה לא שהם רוצים את זה, הם רוצים את ההיפך, הם רוצים להיות מסוגלים לעבוד ברישוי, בסמכות, פה, ואנחנו מטפלים בנושא הזה.
בנימין נתניהו: אני חושב שזה דבר אלמנטרי שצריך לעשות, להבטיח את אפשרות הפרנסה שלהם בארץ, כדי לחזק את הבסיס הכלכלי של העולים.
בנימין נתניהו: אני חושב שהעלייה מייצגת דבר מאוד מאוד עמוק.
בנימין נתניהו: זה חזון קיבוץ גלויות, זה המקום שבו יהודים הולכים גאים, מקום שהם הולכים בכל מקום והם רואים כל אתר ואתר והם יודעים שזה שלנו, זה חלק מההיסטוריה שלנו, חלק מהארץ שלנו, שבה נצרבה הזהות שלנו, שאליה חלמנו לחזור וזה לא משנה אם הייתם בערבות סיביר או בערבות אתיופיה.
בנימין נתניהו: שבטים שבטים של עם ישראל שנצרו את זכר ציון ובתלאות אין קץ ובמסירות אין קץ שמרו את הרעיון של שיבת ציון והנה אנחנו מממשים את זה.
בנימין נתניהו: זו זכות גדולה.
בנימין נתניהו: לכן העבודה שאתם עושים כאן בוועדה היא מלאכת קודש וראויה לכל ברכה.
בנימין נתניהו: שאו ברכה.
בנימין נתניהו: אני יכול להגיד לכם אולי בשתי מילים מה אנחנו רוצים שאתם תעשו, עלו והצליחו.
בנימין נתניהו: תודה רבה לכם.
אברהם נגוסה: אני מזמין את יושב ראש האופוזיציה, חבר הכנסת יצחק הרצוג, חבר ועדה, לברך את היום הזה.
יצחק הרצוג: אני אשא דברים בשם החמוצים, חמוצים ששואלים שאלות אמיתיות בוועדה כזאת שתפקידה לפקח על עבודת הכנסת.
יצחק הרצוג: ראשית אני שמח וגאה להיות חבר ועדה ואני רוצה לברך אותך, אדוני יושב ראש הוועדה, ד"ר נגוסה, צוות הוועדה, חברות וחברי הוועדה, חברתי קסניה סבטלובה, אני רוצה לברך את יושב ראש הסוכנות היהודית, מר נתן שרנסקי, יו"ר ההסתדרות הציונית העולמית, אברהם דובדבני, כמובן חברתי, שרת הקליטה סופה לנדבר וכל ארגוני העולים שמיוצגים כאן.
יצחק הרצוג: כולנו עולים, כולנו סיפורים של עלייה, בדורות קודמים ובדור הנוכחי והסיפור של העלייה הוא סיפור עצום, הוא סיפור שמבטא יותר מכול את החזון הציוני במהותו, בעומקו, ברוחו, בעושר ספרותי ותרבותי עצום שמתאר את העלייה, מתאר את העקירה מהבית המקורי, מתאר לעתים בריחה ולעתים עלייה מסודרת, חבלי הקליטה וארץ קשה שקולטת ומזג אוויר קשה, בסביבה קשה, באיומים ביטחוניים ונישוק הקרקע כשנוחתים, ואז בין החלום למציאות של החיים, שהיא מציאות מורכבת, של מדינה עם בירוקרטיה ועם קשיים ועם מתחים עתידיים ועם קבוצות שונות שמתנגשות ותחרות פנימית והצבא וכור ההיתוך ומה לא.
יצחק הרצוג: עלייה זה דבר נפלא, זה עצום, זה אדיר, כל אחד מאיתנו, אני יכול לומר לכם, נכון שאני נחשב ותיק, אבל שני ההורים שלי עלו.
יצחק הרצוג: אבי, חיים הרצוג ז"ל, שהיה נשיא המדינה בעת גל העלייה העצום, גם מחבר העמים וגם מאתיופיה, הוא עלה מאירלנד, והאמא שלי עלתה, ברחה ממצרים ב-1947.
יצחק הרצוג: אז תמיד השורשים המקוריים משפיעים על ההוויה של החיים שלך, זה לא יעזור.
יצחק הרצוג: לכן אני אומר, אני יודע שזו לא המצוקה של היום ולא האתגרים של היום וכל דור ודור יש לו מה לספר ולכל אחד יש פה מה לספר, לכל ישראלי יש מה לספר, אבל העלייה במהותה והקליטה זה הסיפור המייחד את מדינת ישראל כפי שאין לו תקדים בהיסטוריה האנושית.
יצחק הרצוג: אני מדבר עם מנהיגים ועמים וכולם מתקנאים בסיפור הזה, במנוע, באבן השואבת המופלאה הזאת, בתנ"ך, בזיקה לארץ הקודש, בחלום, בכיסופים, בגעגועים, בשלוש התפילות מדי יום ביומו 'לירושלים עירך ברחמים תשוב', כולנו מתבוננים לציון ורוצים להיות כאן.
יצחק הרצוג: אני תמיד אומר את זה לנתן שרנסקי, אני הייתי תלמיד בבית ספר כשהפגנתי למען שחרורו, כשהוא עמד מול האימפריה הסובייטית המרושעת, וגם למענו של יולי אדלשטיין, ולא דמיינתי שיבוא יום ואני אשב איתם באותה כנסת, באותה ממשלה ובכלל במוסדות הלאומיים בשיתוף פעולה.
יצחק הרצוג: וזה מראה אולי יותר מכול שהרוח של העלייה והרוח של הרצון להגיע לארץ היא זו שגוברת.
יצחק הרצוג: אבל מותר גם לשאול שאלות ולהעיר הערות.
יצחק הרצוג: הערה ראשונה בקרב ציבור העולים המזדקן, זה שעלה ללא הון עצמי, כיצד מאפשרים לו מחיה בכבוד.
יצחק הרצוג: אנחנו מעלים את זה בוועדה כל פעם, איך מאפשרים למחיה בכבוד.
יצחק הרצוג: לא רק במזכרים שחותמים עם ממשלות לגבי קבלת הפנסיה, שזה כשלעצמו דבר חשוב, אלא באופן מעשי, האם אפשר ליצור קצבה כזו שתבטיח פרנסה בכבוד למשפחות שעלו מגיל מסוים ומעלה ללא קפיטה, ללא הון עצמי ולאפשר להם מחיה בכבוד.
יצחק הרצוג: זה מייצר גם שכבה של עוני.
יצחק הרצוג: אני יכול לומר כמי שהיה שר הרווחה, זה מייצר שכבה של עוני של ותיקים שמחייבת התמודדות.
יצחק הרצוג: הנושא השני שעולה הרבה מאוד עם יהודי חבר העמים, ומכירים את זה חבריי, זה כמובן נושא הנישואים ונושא הגיור, נושא ענק שלא זז מילימטר.
יצחק הרצוג: לא היה עימות וויכוח בין הממשלה לממסד הרבני כדי לפתור את הבעיה.
יצחק הרצוג: לא היה.
יצחק הרצוג: ואני אומר לכם את זה כנכדו של רב ראשי שקבע שיהודי אתיופיה יהודים הם וקבע שבגיור אפשר גם להקל והיום אף אחד לא בא ומאתגר את הממסד הרבני ומזמין אותו לפה ושואל אותו 'למה אתם לא מוצאים פתרון?'.
יצחק הרצוג: אפשר למצוא פתרון, אפשר להתמודד, אפשר לרצות להתמודד.
יצחק הרצוג: אתם יודעים שהממונה על הגיור במשרד ראש הממשלה, משרד שראש הממשלה ממונה עליו, לא פוגש את הרבנים הראשיים?
יצחק הרצוג: הם לא פוגשים אותו, הם לא מזמינים אותו, הם לא מביאים אותו לדיונים, הם לא משמיעים אותו בבתי הדין.
יצחק הרצוג: קם מכון גיור משותף כחלק מהסדר ועדת נאמן עם שלושה זרמים, מדבר על זה נתן שרנסקי.
יצחק הרצוג: מה עושה הממשלה עם המכון הזה אחר כך?
יצחק הרצוג: האם היא עוזרת ובאה מול הממסד הרבני ואומרת לו 'עכשיו אתה פותר את הבעיה, אנחנו לא מוכנים לחכות לזה יותר'?
יצחק הרצוג: הנושא השלישי זה כמובן סוגיות של צה"ל, לא רק הגיור בצה"ל.
יצחק הרצוג: קבורת חיילים זה נושא שהוא רגיש מאוד, כואב מאוד, שהגיע הזמן להתמודד איתו כמובן, אני מקווה שלא נראה שכול ודמע.
בנימין נתניהו: - - - שהזכרת, הוועדה - - -
יצחק הרצוג: היא דנה, אבל היא לא מביאה פתרון כי אין לנו את הכוח.
יצחק הרצוג: יש לך כבר פתרון?
יצחק הרצוג: נשמח לשמוע.
יצחק הרצוג: אתם תוכלו לדבר על זה.
יצחק הרצוג: אני שאלתי - - -
אברהם נגוסה: חבריי חברי הכנסת - - -
יצחק הרצוג: לך תשאל את המורה שלך, הרב דרוקמן, לך תשאל את פרופ' בני איש שלום, לך תשאל את הרב בני לאו, לך תשאל הרבה אנשים שעוסקים בתחום.
יצחק הרצוג: לך תשאל את נתן שרנסקי.
יצחק הרצוג: והדבר האחרון והוא חשוב מאוד, בנושא שנוגע לעליית יהודי אתיופיה.
יצחק הרצוג: חבר הכנסת נגוסה וחבר הכנסת אמסלם הביאו הסכם עם הממשלה, אבל ההסכם לא מתקדם בקצב הראוי, אנחנו רוצים לראות יותר - - -
אברהם נגוסה: לא, אני רוצה לעדכן אותך.
אברהם נגוסה: מתוך 1,300 שאמורים להגיע הגיעו מעל 800 כבר ועד אמצע דצמבר יגיעו 1,300.
יצחק הרצוג: אשמח לראות אותם.
אברהם נגוסה: נמשיך להעלות גם - - -
יצחק הרצוג: אתה אמרת 9,000.
יצחק הרצוג: זה היה הסכם שאתה התנית.
יצחק הרצוג: אנחנו מכבדים את עליית יהודי אתיופיה - - -
אברהם נגוסה: בואו נהיה מציאותיים.
אברהם נגוסה: בתקופה שלכם סגרתם את זה.
יצחק הרצוג: לא, אנחנו לא סגרנו שום דבר, אל תמציא דברים.
יצחק הרצוג: אדוני היושב ראש, היות שזה יום חגיגי - - -
אברהם נגוסה: אני מציע לכם לא להיכנס לזה, זה יום של חגיגה.
יצחק הרצוג: אבל אתה מסכים איתי - - -
אברהם נגוסה: אני מוכן לקיים דיון על זה ביום אחר, אבל היום בואו לא נעשה את זה כי זה יום מיוחד שאנחנו חוגגים.
אברהם נגוסה: אני מבקש מכל חברי הכנסת.
יצחק הרצוג: לכן, אדוני היושב ראש, אני רוצה לסיים בזה שנכון שכולנו נסכים שמערכת החינוך צריכה להנחיל את סיפור העלייה באשר הוא, מאין היא באה ולאן היא הולכת ולספר את הסיפור המופלא למען יידע כל ילד בישראל דורי דורות עד דור אחרון את הסיפור המופלא של העלייה לארץ ישראל ולמדינת ישראל.
אברהם נגוסה: אני רוצה לחדד את העניין הזה.
אברהם נגוסה: היום זה יום מיוחד, אנחנו חוגגים את יום העלייה ולכן אני רוצה להזכיר שוב לחבריי חברי הכנסת, אנחנו יכולים לקיים דיון בקרוב בנושאים שאנחנו יכולים להתווכח.
אברהם נגוסה: המטרה היא כמובן לקדם את נושא העלייה והקליטה, אבל היום אנחנו החלטנו להקדיש את היום הזה ליום של חגיגה ולכן אני מבקש להימנע מהוויכוחים משיקולים פוליטיים.
אברהם נגוסה: אני מזמין את שרת העלייה והקליטה, חברת הכנסת סופה לנדבר.
סופה לנדבר: רבותיי, חג שמח, יום עלייה במדינת ישראל.
סופה לנדבר: אדוני היושב ראש, ועדת העלייה והקליטה, יושב ראש כנסת ישראל יולי אדלשטיין, יושב ראש הסוכנות היהודית, מר נתן שרנסקי, יושב ראש ההסתדרות הציונית, מר אברהם דובדבני.
סופה לנדבר: מגיע להם מחיאות כפיים.
סופה לנדבר: יושב ראש ועדת העלייה והקליטה לשעבר, יואל רזבוזוב, יושב ראש האופוזיציה, יצחק הרצוג, שרים, חברי כנסת, עמותות, ארגוני מתנדבים, עובדי משרד העלייה והקליטה.
סופה לנדבר: מנכ"ל משרד העלייה והקליטה, יוזם החוק, רוברט אילטוב וחברי הכנסת איתו, גם להם מגיעות מחיאות כפיים.
סופה לנדבר: ואני רוצה להזכיר כאן ארגון שיושב והצליח להביא לכנסת, ליוזמי החוק, את החוק הזה, הארגון נקרא TLV Internationals, מגיע לכם מחיאות כפיים.
סופה לנדבר: רבותיי, היום, בפעם השנייה, אנחנו מציינים בכנסת ישראל את יום העלייה.
סופה לנדבר: ממשלת ישראל, אחרי היוזמים של החוק, החליטה להעביר את החוק הזה ואני מברכת את מדינת ישראל עם עלייה למדינת ישראל, למעלה מ-3 מיליון לא נולדו כאן.
סופה לנדבר: אני היום בבוקר דיברתי עם הנכדות שלי ואחת מהן אמרה, 'אולי תבואי לבית הספר?
סופה לנדבר: צריכים לציין היום יום עלייה'.
סופה לנדבר: אנחנו בבתי ספר של מדינת ישראל מציינים את היום הזה, מציינים את יום העלייה.
סופה לנדבר: רבותיי, העלייה נמשכת.
סופה לנדבר: אתם יודעים כמה היום בבוקר הגיעו עולים?
סופה לנדבר: נתן, אתה יודע?
סופה לנדבר: 250 עולים היום בבוקר נחתו במדינת ישראל ואנחנו ממתינים לעוד 40 מצרפת.
סופה לנדבר: תזכרו תמיד שהעלייה לא מתחילה במדרגות המטוס, העלייה נגמרת בזמן שבן אדם מרגיש 'אני ישראלי'.
סופה לנדבר: בשנים האחרונות אנחנו עוסקים בעידוד עלייה, במפגשים אישיים רחוק לפני שהם מגיעים למדינת ישראל.
סופה לנדבר: אנחנו מכינים אותם לתהליך קליטה במדינת ישראל.
סופה לנדבר: אנחנו למדנו שיש בעיות שפה בתחילת הדרך ואנחנו החלטנו, יחד עם ההסתדרות הציונית, ומרינה קוריטני, תודה על כל הארגון, רק בצרפת עד סוף השנה נפתחות 120 כיתות.
סופה לנדבר: היום 100 ואנחנו מוסיפים, 120 כיתות רק בצרפת.
סופה לנדבר: אתם יודעים כמה תלמידים לומדים שם, רחוק ממדינת ישראל?
סופה לנדבר: 1,600 תלמידים שלומדים את השפה לפני תהליך הקליטה, לפני שמגיעים למדינת ישראל.
סופה לנדבר: אנחנו מקיימים ירידי תעסוקה.
סופה לנדבר: לפני שמגיעים למדינה מכינים אותם, שילמדו איפה הם יעברו תהליך קליטה, באיזה עיר, מי יקבל אותם, איזה פרויקטור, מי עובד מולו במשרד העלייה והקליטה.
סופה לנדבר: אנחנו לוקחים את העולה יד ביד ומלווים אותו ואני חושבת שזה תהליך שלא היה במשך שנים והיום הוא קיים.
סופה לנדבר: אנחנו יחד עם הסוכנות היהודית, עם ההסתדרות הציונית, עם סגני וראשי הערים, עם מעסיקים, מגיעים לכל יריד תעסוקה רחוק ממדינת ישראל ולוקחים את העולה כפרויקט.
סופה לנדבר: כאשר הוא מגיע הוא יודע איפה הוא מתכוון להיות ואיפה הוא יעבוד.
סופה לנדבר: אני חושבת שזה תהליך מאוד מאוד מאוד חשוב.
סופה לנדבר: ציין כאן יושב ראש ועדת העלייה והקליטה מספר עולים שמתחילת השנה נחתו במדינת ישראל.
סופה לנדבר: אני צריכה להגיד שבמשך שנת העבודה הזאת נקלטו בארץ 27,000 עולים חדשים ותושבים חוזרים.
סופה לנדבר: 27,000 עולים חדשים ותושבים חוזרים, מתחילת השנה.
סופה לנדבר: רבותיי, לארגוני העולים, לכולנו, אני רואה בתקופה הזאת חלון הזדמנויות ואסור לפספס אותו ואני אומרת שהמשרד והסוכנות וההסתדרות הציונית וארגונים מעודדי עלייה וחברת אופק ישראלי ורשויות מוניציפליות, מעסיקים, כולנו שותפים בתהליך של עידוד העלייה ותהליך קליטה.
אברהם נגוסה: סליחה, חבריי חברי הכנסת, אני אמרתי קודם וביקשתי, יום מיוחד וחגיגי.
אברהם נגוסה: תפסיקי את הוויכוחים כשהשרה מדברת.
סופה לנדבר: לא שמעתי ויכוחים.
אברהם נגוסה: היו פה ויכוחים.
אברהם נגוסה: ודאי שזה לשם שמים הכול.
אברהם נגוסה: בבקשה, כבוד השרה.
סופה לנדבר: לאחרונה, במאמצים רבים, בתיאום עם משרדי ממשלה אחרים, אנחנו הוספנו להסיר חסמים ברישוי רפואה לסגל רפואה.
סופה לנדבר: כאן נמצאת כיתה שהתחילה לפני כמה שבועות.
סופה לנדבר: הסוכנות היהודית ואנחנו במשרד העלייה והקליטה ובית חולים קפלן, רק לפני כמה ימים רופאים סיימו קורס, 45 רופאים שכבר הצטרפו לבתי חולים של מדינת ישראל.
סופה לנדבר: אני לא מתארת לעצמי מה היה יכול לקרות במערכת הבריאות אם העלייה לא הייתה מביאה לכאן עולים, עולים רופאים, עולים אחים ואחיות.
סופה לנדבר: אנחנו גם לרופאים הוספנו מגן כדי להקל על תהליך קליטתם במדינה, עכשיו גם הוספנו מגן, בתיאום עם משרד הבריאות, גם לאחיות ומגיע להן באמת.
סופה לנדבר: אני צריכה להגיד שהורדנו חסמים, אבל הדרך עוד ארוכה ואנחנו ממשיכים.
סופה לנדבר: גם נמצאים כאן קורס רופאים, קורס עשירי שנמצא באשדוד, נתן יודע שאנחנו היינו בפתיחה של כל קורס כמעט.
סופה לנדבר: הם מסיימים את הקורס בהצלחה, עושים את המבחנים והולכים למערכת הבריאות.
סופה לנדבר: ירידי תעסוקה שהמשרד מקיים, יחד עם הסוכנות, אנחנו מקיימים אותם גם בחו"ל, גם בצרפת, גם באוקראינה.
סופה לנדבר: רק לפני כמה ימים אנחנו חזרנו מאוקראינה.
סופה לנדבר: אני צריכה להגיד שהתעשיינים היו יחד איתנו ומאות עולים פוטנציאליים מצאו מקום תעסוקה עתידי.
סופה לנדבר: מתוך 6,500 סטודנטים שמקבלים מלגה ממדינת ישראל, ממשרד העלייה והקליטה, בקליטתם, 2,692 הם סטודנטים יוצאי אתיופיה שלומדים עכשיו תואר ראשון, תואר שני ולימודי תעודה.
סופה לנדבר: ומגיע להם.
סופה לנדבר: אנחנו מתאימים את תהליך הקליטה לקבוצות ייחודיות של עולים.
סופה לנדבר: אני צריכה להגיד שעכשיו, בביקור שלי בנצרת עלית סוכם עם ראש העיר, רונן פלוט, לפעול לעלייה בכלל לעיר נצרת עלית והוא מזמין עולים מצרפת ומבטיח לכל עולה שכירות דירה זולה, מקור פרנסה ולימוד שפה בתהליכים עם ואוצ'ר שמשרד העלייה והקליטה היום נותן.
סופה לנדבר: ואני פונה מהבמה הזאת לכל ראשי הערים במדינת ישראל, תהליך הקליטה הוא לא רק בלעדיות של משרד העלייה והקליטה, הוא של כל המדינה.
סופה לנדבר: ביום הזה, יום חגיגי, אני אומרת לכל השותפים שלנו ולכל השותפים הפוטנציאליים, בואו נקלוט את העולים בכל מקום, בכל מקום במדינת ישראל, גם בנגב וגליל, גם בפריפריה וגם במרכז מדינת ישראל.
סופה לנדבר: דיבר כאן ראש הממשלה על תרומה כלכלית למדינת ישראל, אני אתן כאן דוגמה.
סופה לנדבר: רופא אחד, הכשרת רופא אחד בישראל נמדדת במיליון שקל.
סופה לנדבר: אתם יודעים כמה תהליך קליטה עברו רופאים שהגיעו משנת 90'?
סופה לנדבר: 27,000 רופאים הגיעו למדינת ישראל, חיסכון למדינת ישראל 27 מיליארד שקל.
סופה לנדבר: 27 מיליארד שקל רק רופאים ו-125,000 מהנדסים.
סופה לנדבר: אתם יודעים כמה הם חסכו לקופה של מדינת ישראל?
סופה לנדבר: כמעט 14 מיליארד ₪.
סופה לנדבר: זה חיסכון למדינת ישראל.
סופה לנדבר: ולרכישות, 200 מיליארד שקל העלייה.
סופה לנדבר: זה לא רק שינוי דמוגרפי, עלייה זה תרומה כלכלית למדינת ישראל, תרומה כלכלית ענקית.
סופה לנדבר: ובסוף צריך לזכור שהעלייה מביאה לשינוי משמעותי ברמת ההשכלה של מדינת ישראל, שיפור וקפיצה בדרך של מחקר במדינה, שיפור במאזן הדמוגרפי ובמידה רבה בכל שטחי החיים של מדינת ישראל.
סופה לנדבר: אנחנו במשרד העלייה והקליטה ממשיכים ללוות את העולים.
סופה לנדבר: אנחנו מקצרים את הדרך ואני רוצה להגיד כאן ביום העלייה תודה רבה לכל השותפים שלנו, תודה.
סופה לנדבר: תודה רבה לארגוני העולים, לעמותות, לרשויות מוניציפליות, לכל משרדי הממשלה ולכל מי שפועל יחד איתנו כדי לקלוט את העולים.
סופה לנדבר: ותזכרו תמיד, למעלה מ-3 מיליון לא נולדו כאן, תהליך הקליטה הוא תהליך לא פשוט וביום הזה צריכים לזכור את הדבר, אבל יחד עם זה אנחנו עושים הכול, הכול, כדי להקל על העולה ולהכניס אותו עד כמה שיותר מהר לחברה הישראלית כדי שירגיש שהוא שייך ושהוא ישראלי.
סופה לנדבר: ובסיום, אני מצאתי לנכון להגיד, ראש הממשלה כאן בכנסת אמר שהעלייה הצילה את מדינת ישראל.
סופה לנדבר: תודה לעלייה שהצילה את מדינת ישראל.
אברהם נגוסה: תודה לשרת העלייה והקליטה.
אברהם נגוסה: הצטרף אלינו יושב ראש הכנסת, חבר הכנסת יואל יולי אדלשטיין, ומנכ"ל הכנסת, מר אלברט סחרוביץ , גם הצטרף אלינו.
אברהם נגוסה: אני מזמין את יושב ראש הכנסת לברך אותנו ביום המיוחד הזה.
סופה לנדבר: אני באופן חגיגי צריכה להגיד, אם אנחנו כבר מתחילים לפתוח אני ממליצה שנעשה בחג הזה חגיגה, את הוויכוח נמשיך בוועדות הכנסת.
סופה לנדבר: חברי הכנסת, אני רוצה - - -
אברהם נגוסה: כבוד השרה, סליחה, אמרתי שאין ויכוח היום.
אברהם נגוסה: בבקשה, השרה.
סופה לנדבר: אני רוצה להזכיר ש - - -
אברהם נגוסה: יושב הראש ברשות דיבור.
אברהם נגוסה: אני מבקש, ביקשתי ואני מבקש שוב, היום זה לא יום של ויכוח.
אברהם נגוסה: אנחנו נעשה את הוויכוח ביום אחר, היום זה יום מיוחד, חגיגי.
אברהם נגוסה: בבקשה, אדוני יושב ראש הכנסת, תמשיך את דבריך.
קסניה סבטלובה: יש פה מישהו שמחזיר את הצ'ק של 31 שקלים ש - - -
אברהם נגוסה: בבקשה, אדוני היושב ראש.
יולי יואל אדלשטיין: קודם כל טוב להרגיש שהאירוע מתקיים בכנסת וזה לא באיזה מקום מנותק.
יולי יואל אדלשטיין: אני מרגיש מאוד נוח, כי ב-99% מהמקרים חברי, חבר הכנסת אברהם נגוסה, יושב ראש הוועדה היקר, אני צריך להגן על הדוברים ולתת להם זכות דיבור כשכולם מפריעים.
יולי יואל אדלשטיין: סוף סוף מישהו מגן עליי, איזה כיף.
יולי יואל אדלשטיין: חברי יושב ראש הוועדה, שרת הקליטה, חברת הכנסת סופה לנדבר, יושב ראש הסוכנות היהודית, נתן שרנסקי, חבריי חברי הכנסת, מנכ"לים של הכנסת, של משרד הקליטה, כל האורחים החשובים, אברהם דובדבני, יושב ראש ההסתדרות הציונית, שנמצא איתנו כאן, ואם פסחתי על אנשים נוספים איתכם הסליחה, כולם נכבדים בעיניי.
יולי יואל אדלשטיין: אני חייב לומר שמה שמאוד נחמד היה לראות, כשעברתי על החומר לקראת האירועים היום, בכנסת יש תמיד הרבה אירועים, כולל ימים מיוחדים, זאת הערה בסוגריים לגבי מה שאנחנו מקיימים כאן, אברהם, שקיום האירוע בהתאם לחוק.
יולי יואל אדלשטיין: זאת אומרת זו לא יוזמה כמו שכל חברי הכנסת כאן יוזמים מפעם לפעם, אלא בהתאם לחוק אנחנו מקיימים את יום העלייה כאן בכנסת וזה בהחלט שינוי, כפי שאמרה שרת הקליטה לפני מספר דקות, שינוי מאוד משמעותי.
יולי יואל אדלשטיין: מכיוון שיש עוד המשך, גם אירוע במליאה, אני לא אאריך בדבריי.
יולי יואל אדלשטיין: באתי לברך ואני רק רוצה לומר, כמי שמלווה את הנושא שנים רבות, יחד עם עוד כמה שיושבים ליד שולחן הנשיאות וגם באולם, יש שינויים שלא רואים אותם כל כך.
יולי יואל אדלשטיין: אני נוכחתי אישית בשיחה בלשכת ראש הממשלה, ליד הדלת של לשכת ראש הממשלה, אפילו לא חייבים לגלות באיזה שנה, אני כבר הרבה כנסות נמצא כאן, שהיה תור של שרים מיועדים וכל אחד היה נכנס כדי לקבל את התיק ונשארו שניים.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא הייתי אמור לקבל שום תיק, באתי בעניין אחר.
יולי יואל אדלשטיין: נשארו שניים ונשאר משרד הקליטה ומשרד נוסף ושניהם חברים טובים.
יולי יואל אדלשטיין: אמרתי, 'נו, אתה לוקח את משרד הקליטה?' 'חס ושלום', ואז שאלתי את השני, 'אולי משרד הקליטה?', 'חס ושלום'.
יולי יואל אדלשטיין: זאת הייתה המציאות, ומזה עברנו, כמו במקרה הנוכחי, לשרים שנלחמים לקבל את משרד הקליטה, רוצים להמשיך במשרד הקליטה, רוצים להמשיך לפעול במשרד הקליטה, שאי אפשר לקצץ תקציבים למשרד הקליטה ולומר לאותו שר או אותה שרה, 'שמע, עזוב, קצת נקצץ פה, אבל תאמין לי, התנועה הקיבוצית תקבל, או הישיבות יקבלו מעבר למה שמגיע, או הבוחרים שלך, לא חשוב איפה, ביהודה ושומרון או בתל אביב, או איפה שזה לא יהיה, בגליל או בנגב, יקבלו יותר'.
יולי יואל אדלשטיין: לא, משרד הקליטה זה רזון דטרה של אותם שרים שנמצאים שם ואני חושב שזה שינוי שכדאי לשים לב אליו כי זה לא דבר מובן מאליו.
יולי יואל אדלשטיין: והדבר השני שאני אגיד כאן, ובזה אסיים, זה לא רק עניין כבר של קליטה ראשונית.
יולי יואל אדלשטיין: דיברה חברת הכנסת לנדבר, שרת הקליטה שלנו, על 250 עולים, וזאת גאווה וכל עולֶה וכל עולָה הם גאווה.
יולי יואל אדלשטיין: מדינת ישראל עמדה באתגרים, כמו שכולנו זוכרים לפני 25 שנים, קצת יותר כבר, של אלפים ביום, לא תמיד הכול היה חלק, אבל גם זה עבר ואנשים נקלטו וכפי שנאמר כבר, תורמים רבות למערכות השונות במדינת ישראל.
יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שבשנים האחרונות זה עניין קצת שונה וזה אפילו לא עניין של תקרת הזכוכית, שאני זוכר איך גם נתן וגם סופה ועבדכם הנאמן, היינו מדברים על זה יומם ולילה, איך שוברים את תקרת הזכוכית.
יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שזה כבר גם פאסה.
יולי יואל אדלשטיין: קצת מצחיק לדבר על תקרת הזכוכית, תסתכלו על השולחן הזה, איזו תקרת זכוכית.
יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שזה גם שינוי פסיכולוגי.
יולי יואל אדלשטיין: תקרת הזכוכית עדיין קיימת, היא קיימת אולי בתודעה, בעיניים של עולים מסוימים עדיין, עולים מארצות מסוימות, מדורות שונים, אולי זה הזמן, ולכן אמרתי, הסעיף הקטן הזה, הסוגריים האלה של קיום יום העלייה במסגרת החוק, זה אולי יכול לעזור, להכניס לתודעה של כל עולֶה וכל עולָה שאין דבר כזה יותר, רק השמים הם הגבול ואם זאת תהיה התחושה, ויש יסודות לתחושה הזאת, זאת לא אופטימיות לשמה או סיסמאות יפות, אם זאת תהיה התחושה אז אנחנו נראה עוד יותר עולים בעוד יותר מערכות ובתפקידים עוד יותר בכירים תורמים מעל ומעבר למדינה הזאת והעיקר גם להמשך העלייה, כי ידוע שהמעודד הטוב ביותר של העלייה, הגורם שמעודד הכי טוב את העלייה זאת ההצלחה שעולים שהגיעו נקלטו, הצליחו ומתקדמים ואז זאת גרירה הכי טובה של עולים נוספים.
יולי יואל אדלשטיין: אם אנחנו נצליח במשימה הזאת, חבריי, גם באולם וגם ליד שולחן הנשיאות, אז באמת אנחנו נדבר על מספרים שונים לחלוטין של עולים, ולא בעקבות גל אנטישמיות ולא בעקבות לחץ ולא בעקבות ניאו נאצים, אלא בעקבות כוח המשיכה של המדינה שלנו.
יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה ובהצלחה.
אברהם נגוסה: אני מזמין את יושב ראש הסוכנות היהודית, מר נתן שרנסקי.
נתן שרנסקי: סופה, חברי כנסת, ידידים, כבוד יושב ראש הוועדה, כבוד יושב ראש ההסתדרות הציונית, הפעילים שלנו במשרדי הממשלה, כמובן הסוכנות היהודית.
נתן שרנסקי: בערך 30,000 בשנים האחרונות עולים ארצה.
נתן שרנסקי: אם להשוות, לפני עשר שנים היה בערך 15,000 ולפני חמש שנים היה בערך 20,000, עכשיו די יציב, 30,000 מאירופה המזרחית, מאירופה המערבית, מאמריקה הלטינית, אבל צריך לראות כל אחד ואחד.
נתן שרנסקי: אני מאוד אוהב לבוא לנמל התעופה ולראות איך העולים יורדים מהמטוס, זה כל כך מרגש, כי כל אחד סוחב מעגל של 3,000 שנה.
נתן שרנסקי: אני זוכר את ההתרגשות כאשר הייתי במבצע שלמה עם אחד מהמטוסים, ראיתי את הילדים, משפחות, ילדים וגדולים, כולם ביחד, שאנשי המוסד ואנשי הסוכנות מביאים אותם למטוסים, הם נכנסים למטוס ואי אפשר להבין אף מילה, הם לא מבינים אותנו, אנחנו לא מבינים אותם וברגע שהם הגיעו ועכשיו אנחנו מעל שמי ירושלים, ירושלים, ירושלים, ירושלים ושריקות וצעקות ופתאום אתה רואה שזה נשבר, מחסום של אלפי שנה.
נתן שרנסקי: ואז לא הייתי יכול לתאר לעצמי שבאותו מבצע שלמה יש גם ילדה קטנה שבעוד הרבה שנים, כשאני אהיה יושב ראש הסוכנות, היא תהיה השליחה הכי טובה שלנו בארצות הברית והקהילה בוושינגטון תתחנן בפנינו שאנחנו נסכים שהיא תישאר לשנה רביעית, כי אין יותר טובה ממנה.
נתן שרנסקי: זה שבירת תקרת הזכוכית שיולי דיבר עליה, זה קיבוץ גלויות.
נתן שרנסקי: ומי שרוצה להרגיש את זה, זה רחוק ללכת לנמל התעופה, תלכו לאולפן עציון, כאן על יד, לראות כמה מאות עולים מ-40 מדינות, כולם צעירים, מגרוזיה, ממקסיקו, מטורקיה, מאוקראינה, מכל העולם, והם תוך כמה חודשים הופכים למשפחה אחת.
נתן שרנסקי: זה תמיד מאוד מאוד מרגש ויש לכולנו כבוד להיות מדינה עם מסר לעולם היהודי.
נתן שרנסקי: אני רוצה לספר אפיזודה קטנה בשביל להבין את העוצמה של המסר.
נתן שרנסקי: כבר כמה שנים אנחנו, ביחד עם משרד הקליטה וכל הגורמים, מוציאים יהודים מאוקראינה, לפעמים ממצב מלחמה.
נתן שרנסקי: בעיר שנולדתי, דונצק, כבר כמה שנים במלחמה בין רוסיה לאוקראינה ואנשים סובלים ומשם אנחנו מביאים את אלה שרוצים ושאנחנו מצליחים להוציא אותם משם, מדנפטרובסק, ושם יש מחנה ושם אנחנו מכינים אותם לעלייה.
נתן שרנסקי: יום אחד, לפני שנתיים בערך, אני בא לדנפטרובסק, אני שם במלון ופתאום אני רואה איש, די צעיר, הוא אומר, 'אני זיהיתי נכון?
נתן שרנסקי: אתה שרנסקי?', 'כן', 'אתה מדונצק, נולדת שם', 'כן', 'אתה יושב ראש הסוכנות', 'כן', 'אז אני רוצה להגיד שיש הרבה ביקורת עליכם, אתם מאוד לא בסדר, אתם גזענים', 'מה לא בסדר?
נתן שרנסקי: ' הוא אומר, 'תראה, אנחנו במלחמה, הבית שלי נשבר בדיוק כמו השכן שלי, אני במצב בדיוק כמו שהוא, למה רק ליהודים מתקשרים?
נתן שרנסקי: למה רק ליהודים מציעים לצאת מפה?
נתן שרנסקי: למה רק ליהודים יש מדינה שנותנת להם ויזה?
נתן שרנסקי: מה, אנחנו פחות טובים מיהודים?
נתן שרנסקי: ' אתם צריכים להבין מה המשמעות של זה בשבילי.
נתן שרנסקי: אני נולדתי בדונצק, אז סטלינו, אחר כך דונצק, גדלתי עם הרגשה מאוד ברורה, עם ידע ברור, שהכי גרוע זה להיות יהודי.
נתן שרנסקי: יהודי זה כמו מחלה, אין שום דבר טוב ביהודי, אין לנו שום מסורת, שום היסטוריה, שום דבר, יש אנטישמיות.
נתן שרנסקי: כולם יודעים שבחור טוב, אבל מסכן, נולד יהודי, זה כמו נולד עם סרטן, מה לעשות, אין לו מזל.
נתן שרנסקי: ועד כמה המצב השתנה.
נתן שרנסקי: עכשיו אומרים 'רק ליהודים יש מי שדואג להם' וזה שינוי גדול שמדינת ישראל הביאה.
נתן שרנסקי: וכן, יהודים השנה, גם יהודים מתימן, גם יהודים בטורקיה, גם יהודים באירן, ברגע שהוא מוכן ורוצה ובדרך לא דרך הוא מגיע לארץ ישראל ושאר הדברים זה כמובן קליטה.
נתן שרנסקי: אני מכבד את הבקשה של יושב ראש הוועדה לא לדבר ביקורת, אבל אני רק אגיד, אני אנסה להגיד את זה בצורה מאוד חיובית, אנחנו חייבים לעשות הכול שכל יהודי שעולה ירגיש פה בבית, לא רק בסיסמאות, בית זה גם דירה לילדים, זה גם עבודה, ויש עוד הרבה והרבה מה לעשות בשביל זה.
נתן שרנסקי: בצורה חיובית, לא ניכנס לביקורת.
נתן שרנסקי: ועוד דבר אחד, עד כמה השערים של מדינת ישראל צריכים להיות פתוחים.
נתן שרנסקי: היו תקופות בתולדות העם היהודי, כאשר גיור היה דבר מאוד מסוכן, היו שורפים אנשים שהיו עושים גיור, גם בספרד, גם ברוסיה, ואז היה כלל מאוד ברור שאתם בקהילה היהודית חייבים להוכיח שעשיתם הכול לשכנע איש לא להתגייר.
נתן שרנסקי: היו תקופות כאלה.
נתן שרנסקי: היו גם תקופות אחרות.
נתן שרנסקי: אנחנו במדינת ישראל שמענו לשמוע איך בוז'י הרצוג הפגין בניו יורק למען יהדות רוסיה, הוא היה לומד אצל הרב לובשטיין, הרב לובשטיין שגידל דורות של יהודים ציוניים שעלו ארצה, בעליות מארצות הברית, אני חושב שרוב האנשים עם כיפות סרוגות באו או מבית ספר של הרב לובשטיין או מבית הספר של הרב אבי וייס.
נתן שרנסקי: היום הרבנות הראשית לא מכירה בגיורים של הרב לובשטיין או הרב אבי וייס.
נתן שרנסקי: ככה צריך להיות פתוח השער של מדינת ישראל?
נתן שרנסקי: יש לנו כאן בני איש שלום, ויש כמה אנשים מכובדים, הרב אברמוביץ, שמטפלים בגיור לפי ההלכה, הם צריכים שיתוף פעולה עם ממשלת ישראל ולא חסמים נוספים.