GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רוני אקלה: זה בגדול, אני יכול לסכם את זה במילה אחת, שהשיתוף פעולה בין משרד הקליטה, משרד החינוך, משרד ראש הממשלה ו- - - כרגע, בשנת העבודה 2017-2018 הילדים שאנחנו צריכים לתת להם מענה, יקבלו אותו.
אברהם נגוסה: שושנה מנכ"לית ארגון צפון אמריקה למען יהודי אתיופיה.
<שושנה בן-דור: אני רוצה לחזק את מה שדן אמר, הצורך למצוא לא על חשבון אף אחד, אבל מבחינה חדשה תקציבים, יש צורך לחזק את התכניות עבור הגיל היסודי.
<שושנה בן-דור: אנחנו אחרי 25 שנות ניסיון בלימודיות שלנו, שסיוע בגיל היסודי הוא מאוד מאוד משמעותי, קודם כל הוא מונע יצירת פערים, וקיימים פערים, לא רק אצל ילדי העולים, אלא גם בדור השני, שחלקם הם עדיין ילדי עולים או שההורים שלהם קיבלו מעט מאוד חינוך פורמלי בארץ כשהם הגיעו.
<שושנה בן-דור: הילדים שכבר בכיתות א' ו-ב' משתלבים באופן מלא, מצליחים לאורך כל הדרך עם יחסית מעט תמיכה.
<שושנה בן-דור: אנחנו גם - - -
אברהם נגוסה: שושנה, האם יש שיתוף פעולה עם משרד החינוך?
אברהם נגוסה: תתייחסי למה שהם הציגו.
אברהם נגוסה: האם אתם, הארגונים, שותפים במהלך הזה?
<שושנה בן-דור: נגיד שבינתיים יש לנו שיתוף פעולה מאוד מאוד עמוק מבחינת התייעצות.
אברהם נגוסה: אבל התכנית רצה.
אברהם נגוסה: אם אתם נשארים בהתייעצות, אז מה בביצוע?
אברהם נגוסה: האם אתם לא משולבים בביצוע?
<שושנה בן-דור: אנחנו מבצעים בהתאם ליכולות שעומדות בידינו מבחינת תורמים חיצוניים, יש לנו מעט מאוד, וגם זה כרגע, מכיוון שאינני יודעת מה יקרה בנושא של הטיפול הנקודתי בעיר לוד, - - - אז כל סיוע ממשלתי שאנחנו מקבלים בעיר לוד נמצא בסכנה.
<שושנה בן-דור: כפי שאמרתי, התייעצות כן, גם הפנייה לבתי ספר חדשים שישמחו לקבל אותנו, אבל אין לנו מענה לתת להם.
<שושנה בן-דור: אני גם רוצה לציין שאנחנו גם כבר יוצאים מאחת הערים, משום שאנחנו כבר לא נחוצים, בעיר רמלה, באופן גם חגיגי וגם עצוב, אני יכולה להגיד שיש ילדים שאנחנו לא כוללים מהקהילה האתיופית בתכניות שלנו משום שהם כבר לא זקוקים לתגבור שלנו.
<שושנה בן-דור: יחד עם זאת, הילדים שכן נמצאים, הם זקוקים לתמיכה הרבה יותר אינטנסיבית ממה שהיה בשנים קודמות, ואנחנו גם משלבים 30% ילדים שהם אינם יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים דיון נפרד בנושאים האלה.
אברהם נגוסה: כיון שהיום אנחנו שומעים את העדכון, אני רוצה לשמוע גם משרדים אחרים.
אברהם נגוסה: אני נותן לכם בגלל נושא החינוך, כיון שאתם עובדים יחד עם משרד החינוך, היה לי חשוב לתת לכם להשמיע את ההערות שלכם.
אברהם נגוסה: נשארה לנו את תנועת הנוער.
אברהם נגוסה: בפעם הקודמת התלוננת שלא משתפים אותך.
אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת אם יש לך בשורות עכשיו.
<ניסים שלם: אני חושב שחלה התקדמות.
<ניסים שלם: אנחנו נפגשנו עם נציגים ממשרד החינוך, ממינהל חברה ונוער ואני בא ואומר, יש מנכ"ל חדש היום במשרד החינוך.
<ניסים שלם: כבר בישיבה הראשונה איתו העלינו את הסוגיות שרצינו לשנות ל-2018.
<ניסים שלם: אמרנו שכבר ב-2017 מאוחר מדי לשנות, אנחנו מבקשים על 2018.
<ניסים שלם: אני חושב שברוח החדשה של מינהל חברה ונוער עכשיו, גם גברת טלל שכבר נפגשנו איתה, אנחנו ביקשנו לעשות שינוי בתכנית, בכולל, ואני חושב שמתחילים להקשיב לנו.
<ניסים שלם: אני מקווה שב-2018 התכנית תשונה ואנחנו נוכל להכניס יותר משמעות לדברים שלנו.
<ניסים שלם: מילה טובה – כל הנושא של המילגות שבמשך חצי שנה אמרנו שאין ואין.
<ניסים שלם: הכסף נכנס וניתן.
<ניסים שלם: אז אפשר לראות שינוי, ואנחנו מקווים בישיבה הבאה שנוכל - - -
אברהם נגוסה: בקיצור במשרד החינוך יש התקדמות.
<ניסים שלם: יש התקדמות, זה לא מספיק, אני בא ואומר, אבל אני חושב שאנחנו רואים איזה אור בקצה המנהרה.
אברהם נגוסה: אנחנו עכשיו נפנה למשרד הביטחון.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתעשו את זה בצורה מזורזת.
<יוסף אבטמו: אני מהיחידה להכנה לצה"ל, אגף בטחוני וחברתי במשרד הביטחון.
<יוסף אבטמו: אני אפתח ואגיד, וזה גם כתוב בשורה למעלה, כי אנחנו כמשרד לא קיבלנו שום תקציב ליישום כל הפעולות.
<יוסף אבטמו: חלק מהדברים היו בעיקר שינוי המדיניות.
<יוסף אבטמו: כל הקורסים המבדלים, האחרון שביניהם קורס אמיר, נסגר באפריל 2017.
<יוסף אבטמו: הפעולות אצלנו מתחלקות לשלושה שלבים, השלב הראשון הוא הטרום שירות, במהלך שירות ולקראת שחרור, כשבכל אחד מהשלבים האלה יש גוף שמתכלל, אנחנו אחראים כאגף בטחוני חברתי על ההכנה לשירות.
<יוסף אבטמו: יש את אכ"א צה"ל בכל מה שקורה בתוך הצבא, והאגף והקרן להכוונת חיילים משוחררים, שהם אחראים על ההכנה לאזרחות.
<יוסף אבטמו: אפשר להסתכל בטבלה בשני תחומים עיקריים שאנחנו מתעסקים איתם בתחום ההכנה לצה"ל, אחד זה המלשב"ים והשני זה ההורים, שרואים שהם מבחינתנו משלימים אחד את השני, כדי לעשות שירות משמעותי בצה"ל.
<יוסף אבטמו: הראשון זה המלשב"ים, יש לנו תכנית שנקראת "זינוק בעליה" שפועלת בעשר רשויות, שהגדרנו לה מתוך פוטנציאל של 3,700 מלש"בים להגיע לפחות ל-80%.
<יוסף אבטמו: הסטטוס בדצמבר 2016 היה שהם הגיעו ל-3,000, הבנו שזה לא מספיק, העלינו את זה ל-3,200 וכרגע אנחנו לקראת הרחבה של התכנית.
<יוסף אבטמו: כרגע אנחנו פועלים בעשר רשויות, התכנון הוא להרחיב את זה ל-22 רכזים, כשהפרמטרים שהגדרנו לעצמנו פעם אחת זה אחוז יוצאי אתיופיה בתוך הרשות ופעם שניה זה נתוני הגיוס שלהם, זאת אומרת זה לא בהכרח להיכנס לתוך כל רשות שנמצאת במסגרת הדרך החדשה.
<יוסף אבטמו: החלק הכי משמעותי בעיני שאנחנו רואים התקדמות זה סוגיה של ההורים.
<יוסף אבטמו: הם לצערי נשכחו במעלה הדרך, הגדרנו את זה כיעד ושתי הפעולות העיקריות שאנחנו עושים מול ההורים, פעם אחת זה סדנאות הורים, הגדרנו לעצמנו יעד של הכשרה של 10 מנחים קצינים בדרגת רב סרן במילואים, שמעבירים סדנאות באמהרית ברחבי הארץ.
<יוסף אבטמו: הגענו מתחילת השנה ל-340 הורים.
<יוסף אבטמו: זה פעם אחת.
<יוסף אבטמו: פעם שניה זה בעצם גדנ"ע, אתה זוכר אדוני שבחודש מאי לצערי בגלל אילוצי לו"ז בגדנ"ע האחרונה לא הצלחת, נזמין אותך לגדנ"ע הבא, וכמובן הסוגיה של הבחינות, כל הכנה כזאת או אחרת לשירות צבאי מבחינתנו זה מבורך.
<יוסף אבטמו: אני אתן לצה"ל להמשיך.
<אריאלה אטיח: אני ראש ענף - - - באגף כח אדם בצה"ל.
<אריאלה אטיח: מבחינת היעדים ששמנו לעצמנו, קודם כל שיפור בנתוני האיכות של יוצאי אתיופיה, זו עבודה בעיקר לפני הגיוס, לקראת הצו הראשון.
<אריאלה אטיח: עושים שיתופי פעולה יפים עם "זינוק בעליה" וכבר ניכרת עליה בנתוני האיכות, כבר בהכנה השניה.
<אריאלה אטיח: לגבי שיפור המיצוי, גם מדובר על הגדלת היוצאים לקצונה, היעד שנקבע, מדידה לפי היקף המשתחררים מתוכם הקצינים, גם בו יש עליה, אבל אם אנחנו מסתכלים על יוצאים לקצונה בשנים האחרונות ניכרת עליה משמעותית, לפחות 35% עליה בהיקף היוצאים לקצונה בתומכי הלחימה, ועליה של 9% ביוצאים לקצונה בלחימה בשנה האחרונה.
<אריאלה אטיח: אנחנו עוסקים גם באיתור ושיבוץ ליעדים איכותיים, גם על ידי סבבים טלפוניים, על ידי איתור פוטנציאל - - - גם פה אנחנו רואים עליה.
<אריאלה אטיח: הנושא היחידי שאנחנו לא מצליחים לעלות איתו, זה הנושא של התודעה.
<אריאלה אטיח: אנחנו מנסים לחשוף, לשלב, זה עניין של רצון של הפרט לפני השירות.
<אריאלה אטיח: אנחנו עוסקים בזה רבות.
<אריאלה אטיח: בנושא צמצום לקויי שירות, שיפור משמעותי בהיקף הנשר בקרב יוצאי אתיופיה, ירידה של 25% כבר.
<אריאלה אטיח: היום הנשר של יוצאי אתיופיה דומה מאוד, הפרש של 1% בערך מכלל משרתי צה"ל שזה הישג בעינינו מאוד משמעותי, וכמובן שעוסקים גם בהעצמת מפקדים, שוב, שיח לא רק על יוצאי אתיופיה, בכלל לכל האוכלוסיות הייחודיות והקשר ל - - -
<יוסף אבטמו: לגבי חימ"ש, כל הנושא של החיילים המשתחררים, גם שם אנחנו רואים עליה, יחסית אפילו עמידה ביעד שהגדרנו, ואדוני דיבר לגבי הנגשה שפתית, אני אעביר לך איגרת ת"ש באמהרית שתרגמנו, מחלקים את זה בסדנאות הורים כחלק מהנגשת המידע להורים שאנחנו לא מצליחים להגיע אליהם.
אברהם נגוסה: כל הכבוד, תודה משרד הביטחון וצה"ל, זה התקדמות ממש, וללא תקציב.
אברהם נגוסה: משרד הבריאות, מי מציג לנו?
אברהם נגוסה: בואי תנסי להציג לנו, אני רואה שלפי המצגת אין לכם מה להציג, אבל כמה דקות תציגי לנו.
אברהם נגוסה: אולי תעני לנו באמת.
<ניבה בסודו מנור: על מה.
אברהם נגוסה: למה אתם לא מתקדמים?
<ניבה בסודו מנור: כי יש דברים שמתקדמים יותר מהר ויש דברים שמתקדמים יותר לאט.
<ניבה בסודו מנור: אתה רוצה שאני אסקור את הדברים או שאתה רוצה שאני אתייחס לנקודה מסוימת?
אברהם נגוסה: בואי נשמע.
אברהם נגוסה: אני רואה פה.
<ניבה בסודו מנור: מבחני התמיכה נמצאים בשלב אחרון של אישור במשרד המשפטים, אנחנו כבר באופן לא רשמי הודענו לקופות, הקופות מכירות את המבחן, והם כבר יודעים בקופות שהמבחנים יהיו תקפים החל מיולי, כלומר החל מחודש זה.
<ניבה בסודו מנור: אנחנו מחכים לאישור ממשרד המשפטים, שהמבחנים יצאו באופן רשמי.
<ניבה בסודו מנור: בנושא המגשרים, בנוסף לכל משרות הגישור הקיימות, נקלטו כבר בלאומית ובכללית רוב המגשרים החדשים שתוקצבו במסגרת התכנית.
<ניבה בסודו מנור: כמה נקלטו?
<ניבה בסודו מנור: בעקרון יש ארבע משרות לכללית וארבע משרות ללאומית.
<ניבה בסודו מנור: כבר כמעט כולן בתהליך של איוש.
<ניבה בסודו מנור: חלק מהוותיקים גם נקלטו בנוסף כעובדי הקופות, עובדים קבועים.
<ניבה בסודו מנור: אנחנו בתהליך מבורך בנושא הזה, וכמעט כל המשרות מאוישות, למעט אזור אחד שקצת יש להם קושי לגייס, אבל הם בכיוון.
אברהם נגוסה: אני רוצה להבין מה זה, אני מתמקד בהגדלת מספר המגשרים במערכת, כי לפי התכנית זה להכפיל את המגשרים.
אברהם נגוסה: לפי התכנית המקורית, על בסיס זה גם קיבלתם את התקציב.
אברהם נגוסה: אני רואה ב-2016, מה זה 11 שכתוב פה?
אברהם נגוסה: אני לא מבין מה זה.
<ניבה בסודו מנור: מה זה 11 איפה?
אברהם נגוסה: ב-2016 ביצוע.
אברהם נגוסה: מספר המגשרים.
אברהם נגוסה: במצגת.
<ניבה בסודו מנור: יש מגשרים שהם ותיקים יותר.
<ניבה בסודו מנור: אני לא רוצה להתייחס למספר שכתוב פה, כי זה לא באחריותי, הסעיף הזה, אז אני אציג באופן כללי את הנתונים ברשותכם.
אברהם נגוסה: אני רוצה להבהיר את השאלה.
אברהם נגוסה: אנחנו יודעים ש-12 מגשרים היו לפני התכנית.
אברהם נגוסה: מטרת התכנית זה להכפיל ל-24 מגשרים.
אברהם נגוסה: לא מעניין אותי ה-12 שהיו.
אברהם נגוסה: מה שמעניין אותנו להבין היום, האם אותם 12 חדשים הוחלפו או לא?
<ניבה בסודו מנור: כרגע יש תהליך של כניסה לעבודה של שמונה.
<ניבה בסודו מנור: לפי מיפוי שבוצע במשרד הוחלט שארבעה יהיו בכללית, ארבעה יהיו בלאומית ועוד ארבעה יהיו דרך משרד הבריאות, כדי שיתנו מענה מתכלל מרחבי אזורי, בבריאות הנפש, בטיפות חלב ועוד במקומות נוספים שיש להם צרכים מאוד מאוד קטנים ומשתנים לאורך הזמן.
אברהם נגוסה: שוב, אני אומר פה, גויסו שישה בלאומית לפני חתימת החוזה.
<ניבה בסודו מנור: אז אני אומרת שבעדכון שיש לי מאתמול, כבר יש בתהליך של גיוס - - -
אברהם נגוסה: עוד לא חתמו חוזה.
<ניבה בסודו מנור: לא, עם הכללית כבר נחתם, לאומית מחכים לחתימה של לאומית.
<ניבה בסודו מנור: זה נחתם כבר במשרד.
אברהם נגוסה: את יודעת, משרד הבריאות, התכנית והתקציב אושרו באוקטובר 2015.
אברהם נגוסה: למה כל כך מסובך לשלב 12 מגשרים?
<ניבה בסודו מנור: זה תהליך מורכב, מול הקופות.
<ניבה בסודו מנור: הוא עבר הסכמים, היה מהלך של דיונים, משרד הבריאות רצה שזה יהיה 50%-50% במימון, בסופו של דבר הגיעו להסכמה עם הקופות שמשרד הבריאות משלם 2/3 והקופות משלמות 1/3.
<ניבה בסודו מנור: היה מהלך של דיון, נחתמו הסכמים, הכללית חתמה, לאומית עדיין צריכה, הממונים שם צריכים לחתום על ההסכם.
<ניבה בסודו מנור: באנו בפניה להנהלת המשרד, לאייש תקנים כדי שיהיה לטווח ארוך.
<ניבה בסודו מנור: לא הצלחנו לקבל תקנים, אנחנו צריכים להוציא את זה למכרז חיצוני, הדרך היחידה שמשאירים בידינו להוציא את זה למכרז חיצוני לחברה שתעסיק את האנשים עבור משרד הבריאות.
<פנטהון אספה-דויט: אני חושב שזה באמת לא הוגן.
<פנטהון אספה-דויט: לפני חצי שנה דווחנו, טיפול ומניעת סוכרת, היערכות – V.
<פנטהון אספה-דויט: הייתה כבר היערכות.
<פנטהון אספה-דויט: ביצוע מתוכנן 5,000, פה אנחנו לא רואים שום דבר.
<פנטהון אספה-דויט: פעילות קידום בריאות פעילה, היערכות – V.
<פנטהון אספה-דויט: הייתה היערכות כבר.
<פנטהון אספה-דויט: 25 פעילים, 300 משתתפים שעברו סדנה.
<פנטהון אספה-דויט: כרגע קבוצה אחת פועלת, קבוצה שניה בגיבוש.
<פנטהון אספה-דויט: לדעתי יש פה, במשרדים האלה, מה אני אגיד לך, עבודה בעיניים.
אברהם נגוסה: אני אומר לך, זה פשוט - - -
<פנטהון אספה-דויט: בזיון.
אברהם נגוסה: בזיון מה שמשרד הבריאות, זה לא יאומן.
אברהם נגוסה: זה לא דבר מסובך.
אברהם נגוסה: אין לי מילים.
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים דיון מעמיק יותר בנושא הזה, ויש כישלון במשרד הבריאות.
אברהם נגוסה: אין יישום של התכנית.
<פנטהון אספה-דויט: גם אין היערכות.
<טלל דולב: לא, יש היערכות, אין יישום.
<פנטהון אספה-דויט: סליחה לא כתוב לי פה היערכות, איפה יש היערכות?
<פנטהון אספה-דויט: שום דבר.
אברהם נגוסה: בעניין הזה אני לא רוצה יותר לבזבז זמן.
אברהם נגוסה: לדעתי אנחנו צריכים לקראת הסיכום של הדיון, אלה המשרדים שרצינו לדון עליהם היום, אמרתי בטחון פנים, אנחנו נמשיך עכשיו אחרי הדיון הזה, בעניין תעסוקה, בעיקר ייצוג הולם, נעשה בשבוע הבא.
אברהם נגוסה: מל"ג קיימנו דיון לפני כמה שבועות, והמשרדים האחרים שרצינו, משרד התרבות והספורט אמרו שיגיעו ב-11:30.
אברהם נגוסה: הגיעו?
<קריאה: הגיעו.
אברהם נגוסה: אז בוא שב תעדכן אותנו.
<קריאה: אנשים עוזבים את העבודה שלהם, מראים להם את ה- - - של המגשרים.
<קריאה: 19 מיליון שקל - - - שר הבריאות - - -ארבעה עכשיו כבר עזבו את משרד הבריאות.
אברהם נגוסה: בעניין משרד הבריאות אמרתי, אנחנו נפנה לשר ונפנה גם לוועדת השרים.
אברהם נגוסה: פה אין עבודה בעניין זה.
אברהם נגוסה: זה פשוט חבל.
אברהם נגוסה: חבל להאריך.
אברהם נגוסה: בואו נשמע את משרד התרבות והספורט, אם יש להם מה לעדכן אותנו.
<דודו מלכא: קודם כל תודה רבה שאפשרתם לנו לאחר, כי הייתה אי הבנה לגבי הזימון שלנו.
<דודו מלכא: כפי שאתם יודעים - - -
אברהם נגוסה: טוב ששמעתם אותנו, שהגעתם.
<דודו מלכא: נכנסנו לתכנית באיחור, רק לפני כתשעה חודשים, ואני מתקנא במשרדים האחרים ש- - -
אברהם נגוסה: מה זה באיחור, התקציב אושר בפברואר או ינואר, משהו כזה, מרס 2016.
<דודו מלכא: לא, ביחס ל- - - אני משווה את עצמנו ואני כן מתקנא במשרדים האחרים שהתקדמו, אז אנחנו מפיצים השבוע את המכרז לקליטה של ארבעה עובדים, יהיה רכז ארצי ועוד שלושה רכזים מחוזיים שהם יניעו את המערכת.
<דודו מלכא: במקביל יהיה מכרז להכשרת מאמנים בהיקף של 140,000 שקל, זה שני קורסים בערך, ומדובר על בין 40-50 יוצאי אתיופיה שיוכלו להשתלב בקורסים.
<דודו מלכא: המבחן שתומך באגודות ספורט שתחתן יש ספורטאים יוצאי אתיופיה, לא אגודות ל- - - אלא משהו שיהיה אינטגרלי, הוא יתחיל בתחילת העונה הזאת בהיקף של 3 מיליון שקל.
<דודו מלכא: זאת אומרת אגודת ספורט שתקלוט או שמכילה ספורטאים יוצאי אתיופיה, בשנה הראשונה תקבל ניקוד של נקודה אחת, בשנה השניה שתי נקודות וכן הלאה, זה הולך ועולה מהסיבה שאנחנו רוצים לשמר את המצב ולא רק לעשות פעולה חד פעמית.
<דודו מלכא: הדבר השלישי והאחרון שאני מניח שיצא לפועל בתקציב 2018, ועוד כמיליון שישי שאנחנו נעודד עמותות - - -
אברהם נגוסה: למה אתה מניח?
אברהם נגוסה: כי התקציב אושר.
<דודו מלכא: אני אסביר.
<דודו מלכא: כיוון שאני שמעתי את החברים שלי שהם אומרים שזה נמצא במשרד המשפטים, זה בדיוק העניין, שיש שם צוואר בקבוק ולוקח זמן עד שאגף הנסחות מטפל ומחזיר לנו את המבחן תקין כדי שנצא בקול קורא.
<דודו מלכא: לכן הנחת העבודה שלי היא שאנחנו לא נצליח לצאת השנה, אלא בקול קורא שיוצא ב-15 לאוקטובר, לקראת 2018, הוא יעודד עמותות שיפעילו חוגי ספורט לילדים צעירים, לא ילדים של גיל 13 ומעלה, אלא עד גיל 13.
<דודו מלכא: כיוון ש-13 ומעלה, כפי שציינתי קודם, מטופלים על ידי הטוטו.
<דודו מלכא: לגבי התרבות, אני נציג הספורט, לא ידעתי ש - - -
אברהם נגוסה: לא, אני לא שואל על תרבות כי התקציב מיועד לספורט בלבד.
אברהם נגוסה: לתת העצמה בתחום הספורט ברשויות המקומיות לצעירים יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: השאלה, לפי דבריך אני מבין שאתם עוד במחשבה?
<דודו מלכא: לא, חס וחלילה.
אברהם נגוסה: מה למשל, באיזו שהיא רשות התחלתם את התכנית?
אברהם נגוסה: אתה יכול לציין לי?
<דודו מלכא: אני לא יודע למה אתה קושר את זה לרשויות.
<דודו מלכא: הרי בטוטו, מי שנתמך שם זה אגודות ספורט.
<דודו מלכא: יש 1,000 אגודות ספורט במדינה שמפעילות כ-6,000 קבוצות.
<דודו מלכא: אגודה יכולה להפעיל כמה קבוצות.
<דודו מלכא: והכסף אמור להגיע לאגודת ספורט, ואנחנו נסמן סכום מסוים, הם ידעו מה הסכום בכדי להקל על ספורטאים שלא יצטרכו לשלם דמי חבר, תלבושת, הסעות וכדומה, וזו תהיה הבשורה שהאגודות האלה יקבלו כסף ולא יצטרכו לקחת את הסכומים האלה שגובים בדרך כלל מספורטאים.
אברהם נגוסה: אני הולך בדרכך, כמה עד עכשיו השתמשו בזה?
אברהם נגוסה: מיוצאי אתיופיה אני מתכוון, הכסף מיועד ליוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: כמה קיבלו?
<דודו מלכא: כן.
<דודו מלכא: אני הרגע ציינתי שהמכרז יוצא עכשיו בכדי לבחור את ארבעת הרכזים.
<דודו מלכא: זו נקודה אחת.
<דודו מלכא: הנקודה השניה, להערכתי, ב-1.9.17 יקבלו כסף עבור השנה הזאת האגודות שאנחנו יודעים לסמן ולדעת מי הספורטאים שנמצאים שם.
<דודו מלכא: דרך אגב, הפעילות שלנו מתבצעת כמו שנת לימודים.
<דודו מלכא: לכן הדיווחים שאנחנו מקבלים מאגודות הספורט אמורים להסתיים ב-31.8.
<דודו מלכא: זו הסיבה שאני אומר שבספטמבר אנחנו נדע גם את הנתונים האלה ונתקצב בהתאם.
<דודו מלכא: והכל כפוף לכל ה - - -
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לסיים את הדיון.
אברהם נגוסה: הזמן שלנו הסתיים כבר מזמן, הארכנו את זה בעשר דקות ואנחנו לא יכולים להמשיך יותר.
אברהם נגוסה: זה המשך מעקב הדיון, אנחנו נמשיך לעשות את המעקב, ואני רוצה לומר, יש משרדים שהתקדמו.
אברהם נגוסה: הייתי אומר שהתקדמות איטית, למשל משרד החינוך, ממש יש התקדמות, אבל לא כמו שציפינו.
אברהם נגוסה: יש כמובן את משרד הביטחון וצה"ל שיש שם התקדמות טובה וכל המשרדים צריכים ללמוד מהם, אולי כמו שאבטמו אמר, שאולי לא היה צריך לתת תקציב נוסף היה יותר טוב.
אברהם נגוסה: אז אין תירוץ.
אברהם נגוסה: דבר שני, אני רוצה לומר למשרד הכלכלה ומשרד הבריאות, עליכם להחליט אם לקיים וליישם את התכנית או שתרימו ידיים והכסף יעבור לתכנית אחרת.
אברהם נגוסה: 2016 כבר איבדנו, 2017 גם אנחנו מאבדים, אז זה חבל מאוד.
אברהם נגוסה: או שתתחילו, תבואו, תניחו את זה בוועדת השרים "תודה, אנחנו לא יכולים לבצע את זה", או שתעשו את העבודה.
אברהם נגוסה: למה אתם מבזבזים את המשאבים שקיבלתם, שהקהילה לא מנצלת את זה?
אברהם נגוסה: זה עצוב מאוד.
אברהם נגוסה: לכן עליכם להחליט.
אברהם נגוסה: אני אביא את הדברים האלה לוועדת השרים הבאה, ואעלה את העובדות בפני השרים.
אברהם נגוסה: אתם צריכים להחליט.
אברהם נגוסה: אני לא אמשיך כל הזמן לשמוע "בחנה", "בחנה" כל הזמן.
אברהם נגוסה: והמשרדים שהתחילו, אנחנו מבקשים בועדה שתמשיכו ותזדרזו.
אברהם נגוסה: עכשיו אין תירוץ של התקציב, כפי שהמתכללת אמרה לנו.
אברהם נגוסה: עכשיו ב-2017 הכל זורם וזה תלוי במשרדים.
אברהם נגוסה: אני מודה לכל המשתתפים על שהגעתם.
אברהם נגוסה: כבוד ראש הממשלה, חבר הכנסת בנימין נתניהו, כבוד יושב ראש הכנסת, הוא צריך להצטרף אלינו עוד מעט, וכבוד חבר הכנסת יצחק הרצוג, יושב ראש האופוזיציה וחבר ועדה, כבוד שרת העלייה והקליטה, חברת הכנסת סופה לנדבר, חבריי חברי הכנסת, יושב ראש הנהלת הסוכנות היהודית, מר נתן שרנסקי, יושב ראש ההסתדרות הציונית העולמית, מר אברהם דובדבני, מנכ"ל משרד העלייה והקליטה, מר אלכס קושניר, וקהל נכבד.
אברהם נגוסה: אנחנו היום כבר שנה שנייה חוגגים את יום העלייה לאחר שנחקק חוק יום העלייה בקדנציה הזו בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים להגיד גם ברוכים הבאים לעולים החדשים שהצטרפו אלינו השנה, 21,928 עולים חדשים הצטרפו מ-1 בינואר למדינת ישראל.
אברהם נגוסה: זו הפעם הראשונה שהם חוגגים את יום העלייה איתנו.
אברהם נגוסה: השתתפות המכובדים בישיבה היום מוכיחה יותר מאלף מילים עד כמה חשובה העלייה למדינת ישראל, לעם היהודי ולבכירי הנהגת המדינה.
אברהם נגוסה: עלייה היא נכס למדינת ישראל וליהדות התפוצות.
אברהם נגוסה: השנה נציין 70 שנה למדינת ישראל.
אברהם נגוסה: אוכלוסיית המדינה גדלה, מ-600,000 עם קום המדינה הגענו ל-6 מיליון יהודים בישראל כיום.
אברהם נגוסה: זאת במידה רבה בזכות העלייה שתרמה גידול של כ-3 מיליון עולים שהגיעו למדינת ישראל.
אברהם נגוסה: העלייה תרמה תרומה נכבדה לכלכלת המדינה, לתרבותה ולהישגיה בכל התחומים.
אברהם נגוסה: מדינת ישראל היום היא מעצמה בינלאומית, מדינת ישראל היא אור לגויים בזכות מדיניות הממשלה, שראש הממשלה מוביל, ובזכות ביקוריו במדינות רבות בעולם מגיעים למדינת ישראל מנהיגים רבים ללמוד מהישגיה בתחומים הטכנולוגיים, הרפואיים, הסייבר, החקלאות, המים, האנרגיה הסולרית, היזמות, החדשנות ועוד ועוד.
אברהם נגוסה: מדינת ישראל ראויה לשבחים על קליטת העלייה במדינת ישראל מאז הקמתה.
אברהם נגוסה: אחדים מהעולים הצליחו להגיע לעמדת המנהיגות במדינה, כדוגמת יושב ראש הכנסת, שרים וחברי הכנסת בעבר ובהווה, מדינת ישראל הופכת את העולים החדשים למנהיגי המדינה.
אברהם נגוסה: לאהוב את העולה ואת העלייה, זה מה שיחזק אותנו כמדינה יהודית ודמוקרטית בארץ ישראל.
אברהם נגוסה: אני קורא לכולם לייחד השנה את יום העלייה לנושא ואהבת את העולה כמוך, על בסיס הפסוק 'ואהבת לרעך כמוך'.
אברהם נגוסה: באמירה הזו אני מתכוון שמשרדי הממשלה, המוסדות הלאומיים והרשויות המקומיות יחבקו את העולים, ישתפו פעולה ביתר שאת עם ארגוני העולים המגשרים בין העולים לבין המוסדות, זאת על מנת לקדם את שילובם המיטבי בחברה הישראלית.
אברהם נגוסה: אין לי ספק שצעד זה ישפר את מיצוי הזכויות של העולים, מיצוי הזכויות יקל על שילובם של העולים בכל התחומים וכמובן יעודד את המשך העלייה מארבע כנפות תבל.
אברהם נגוסה: הרשו לי להודות ביום חשוב זה לכל העוסקים בעלייה ובקליטה ולראש הממשלה המוביל את מדיניות הקליטה ולשרת העלייה והקליטה וכן ליתר משרדי הממשלה, המוסדות הלאומיים, הרשויות המקומיות וארגוני העולים העוסקים בעבודת הקודש.
אברהם נגוסה: אני מתכבד להזמין את כבוד ראש הממשלה לברך אותנו ביום החשוב הזה ואני מאוד מודה לך, אדוני ראש הממשלה, על נוכחותך ביום המיוחד הזה.
בנימין נתניהו: תודה לך, ד"ר אברהם נגוסה, על העבודה החשובה שאתה עושה בראשות הוועדה הזו, על ייזום החוק, על הציבור המכובד שהבאת הנה היום, עם שרת העלייה והקליטה, סופה לנדבר, וחברי הכנסת וראשי המוסדות הלאומיים שלנו וכל מי שעוסק כאן בהעלאת בני ובנות עמנו ארצה, קודם כל שאו ברכה.
בנימין נתניהו: העלייה היא חשובה, היום הזה הוא חשוב.
בנימין נתניהו: העלייה חשובה לי וחשובה לעמנו והיא חשובה לעתיד מדינתנו, זה לא דבר חדש.
בנימין נתניהו: אנחנו מציינים עכשיו 120 שנה להקמת התנועה הציונית ומאז לידתה נושא העלייה תמיד היה בראש רשימת העדיפויות שלנו, ביסוד הציונות עומד חזון שיבת ציון.
בנימין נתניהו: הרצל הגדיר את זה כך, הוא אמר 'קראנו בכל הדורות לשנה הבאה בירושלים וכעת הגיעה השעה להראות שבידינו להפוך את החלום לרעיון בהיר כצהריים'.
בנימין נתניהו: נקווה שנוכל לממש את זה.
בנימין נתניהו: בשביל זה קמה התנועה, שיבת ציון, הוא הקים את המוסדות המעשיים כדי לממש ולהגשים את הרעיון הזה שהוא הגדיר ככל כך יישומי ומרכזי בתוחלת הציונית.
בנימין נתניהו: צריך להגיד שהעלייה היא עתיקה, היא בערך 4,000 שנה, 3,800 שנה, העולה הראשון היה אברהם אבינו, ודאי.
בנימין נתניהו: אנחנו הולכים לקרוא את פרשת לך לך ועלה, עלה מארץ חרן וכמובן מעשה אבות סימן לבנים והעלייה מכל הגלויות נרשמה לאורך כל תולדותינו ללא הפסקה, לפעמים בקילוחים דקים ולפעמים בשטף גדול.
בנימין נתניהו: גלי העלייה בדורות האחרונים ביססו את הכוח המדיני שלנו, הביטחוני והכלכלי, ביססו את מדינת ישראל.
בנימין נתניהו: אי אפשר לדמיין את עלייתה של הציונות, מימושה למדינה ואחר כך ביסוס המדינה ועכשיו הפריחה של המדינה, בלי העלייה זה היה בלתי אפשרי.
בנימין נתניהו: בזכות העולים ניתנה לנו היכולת להכות שורש בארצנו, לכונן את עצמאותנו לפני 70 שנה, אבל דרכנו לא הייתה קלה.
בנימין נתניהו: לפני הקמת המדינה השלטון הזר הערים קשיים גדולים מאוד על העלייה.
בנימין נתניהו: יש דבר אחד שהאויבים שלנו ניסו למנוע וזה את העלייה, הם פעלו בכל הדרך.
בנימין נתניהו: בספר הלבן, בלחץ שהם הפעילו על השלטונות הבריטיים, בלחץ שהופעל גם לפני השלטון הבריטי ולכן בשלב מסוים ננעלו שערי הארץ, וסיסמת המאבק הייתה, ומעניין מאוד לראות מה הייתה סיסמת המאבק, 'עלייה חופשית, מדינה עברית'.
בנימין נתניהו: אנחנו ניהלנו מאבק עיקש, מעפילים גורשו מן הארץ, אבל בסוף ניצחנו ומדינת ישראל הפכה לביתם של כל יהודי העולם.
בנימין נתניהו: כל מי שחפץ לעלות לארץ ישראל, למדינת ישראל, יכול לעשות זאת.
בנימין נתניהו: זה מהפך באלפי שנות נדודים ותלישות של עמנו.
בנימין נתניהו: העלייה ההמונית בראשית ימי המדינה הייתה מפעל קליטה אדיר, האוכלוסייה היהודית הכפילה את עצמה מבערך 650,000 ב-1948, תוך כמה שנים היא הכפילה את עצמה ל-1,300,000 וזה הצריך מאמץ יוצא דופן, מאמץ לאומי גדול בתנאים של מחסור ומצוקה.
בנימין נתניהו: התל"ג שלנו היה קטנטן, הוא היה בערך 2% ממה שהוא היום, אפילו פחות, והיה כאן צורך לקלוט כפליים אוכלוסייה בכמה שנים.
בנימין נתניהו: ובכן המאמץ הזה היה גדול מאוד, עשו הרבה דברים, מטבע הדברים נעשו גם טעויות, לא יכול להיות אחרת, אבל בראייה כוללת עמדנו בכבוד במשימה הזאת.
בנימין נתניהו: עליית שארית הפליטה מאירופה, עליית יוצאי ארצות האיסלם, שתי העליות הגדולות האלה העניקו תוספת כוח כבירה למדינת ישראל הקטנה בהתיישבות בספר, בביטחון, בחיזוק המשק, בניהול התרבות.
בנימין נתניהו: בד בבד לא הפסקנו להילחם למען קהילות יהודיות במצוקה שנמנעה מהן הזכות, זכות היציאה והעלייה לישראל ובסופו של מאבק עיקש הקריאה 'שלח את עמי' נשאה פירות.
בנימין נתניהו: הייתה לי הזכות להשתתף במאבק הזה, לתרום לבואן של העליות החשובות, הן מברית המועצות לשעבר, הן מאתיופיה.
בנימין נתניהו: כציר ישראל בוושינגטון ואחר כך כשגריר באו"ם לקחתי חלק במאבק בינלאומי קשה, במתן היתרי יציאה ליהודי ברית המועצות.
בנימין נתניהו: הזכרתי את ארצות הברית משום שהיה לה תפקיד חשוב מאוד במהלך הזה, זה היה המנוף העיקרי על ברית המועצות, אבל צריך להבין שגם שם היו מאבקים כי הממשל האמריקאי, ממש רייגן, שהיה ממשל אוהד מאוד, רצה לאפשר קודם כל שיהודים ייצאו כפליטים לארצות הברית ואחר כך יגיעו, ואנחנו אמרנו ש'הם אינם פליטים, יש להם בית, הנה הבית, הבית הוא מדינת ישראל'.
בנימין נתניהו: ועל כן בסוף הוכרע המאבק הזה וזה שינה את פני המדינה מבחינה דמוגרפית, מבחינה כלכלית, מבחינה טכנולוגית, מהרבה בחינות.
בנימין נתניהו: באותה מידה אני השתתפתי, הייתה לי זכות גדולה מאוד, לעבוד לאחרונה עם הנשיא פוטין כדי להבטיח מתן פנסיות לעולי חבר המדינות שעבדו ברוסיה בטרם בואם ארצה.
בנימין נתניהו: ניהלנו וכמה וכמה שיחות בעניין ובסוף הדבר הזה הושג.
בנימין נתניהו: אני חושב שזה עושה צדק יסודי.
בנימין נתניהו: ועכשיו הייתה לי גם זכות שנייה, גדולה - - -
אברהם נגוסה: סליחה, חברת הכנסת, אנחנו נמצאים ביום חגיגי - - -
בנימין נתניהו: תן לחמיצות לעבוד.
בנימין נתניהו: כראש הממשלה - - -
אברהם נגוסה: חברת הכנסת, אמנם את חברת ועדה, אבל - - -
בנימין נתניהו: אני רוצה להציע לך, תהיי חמוצה בחן.
בנימין נתניהו: אני מציע את זה גם לחמוצים, תהיו חמוצים בחן.
בנימין נתניהו: כראש הממשלה הייתה לי הזכות להעלות בכמה גלים את שארית הקהילה האתיופית.
בנימין נתניהו: אני גם עומד בראש ועדה בין משרדית שעושה עבודה מאוד משמעותית, שיטתית, כל כמה שבועות נפגשים, עוברים סעיפים.
בנימין נתניהו: קודם כל היחס של המשטרה, פעולה גדולה מאוד שנעשתה, דיור, בכל הפעולות אנחנו עושים כדי לאפשר את השילוב של יוצאי הקהילה האתיופית, העלייה האתיופית, בחברה הישראלית ואני מוכרח להגיד שזה בעיניי משימת קודש ולכן אני מקדיש לזה את הזמן ומוודא, אולי זה החשוב ביותר, לוודא את הביצוע של המשרדים.
בנימין נתניהו: בשנים האחרונות מורגש שינוי גדול ביחס לסיבות העלייה.
בנימין נתניהו: אם בעבר רבים ביקשו, מעבר לשאלת הציונות הבסיסית, שהיא תמיד הרובד המנחה, אבל מעבר לזה תמיד היה גם מניע נוסף, כי רבים ביקשו להגיע לישראל מחמת מצוקה בארצות המוצא, זאת אומרת היה להם רע שם והיום רבים באים כי טוב להם כאן.