GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ולדימיר שקליאר: יש עוד חידוש אחד - בשנה שעברה כל עמותה הייתה יכולה להגיש בקשה רק לשתי תכניות, השנה עמותה אחת יכולה להגיש שבע בקשות וגם כמו שאמרתי, הקלנו בכל ההליכים הבירוקרטיים ואנחנו ב-31 ליולי כבר נחלק תקציב לעמותות.
<ולדימיר שקליאר: אני חושב שמדובר על הישג גדול.
מרדכי יוגב: מתי זה זמן הבקשות?
מרדכי יוגב: מתי נדרשים במהלך השנה להגיש את הבקשות?
אלכס קושניר: זה כבר הסתיים.
<ולדימיר שקליאר: זה כבר הסתיים, - - - שבוע ימים - - -
עודד פורר: מה המשמעות של זה לסכומים - - -
סופה לנדבר: בשנה הבאה אנחנו מתחילים בסתיו.
<ולדימיר שקליאר: מתחילים באופן מיידי פרסום לשנה הבאה.
<ולדימיר שקליאר: שאלת על סכומים, עמותה יכולה לקבל תמיכה בסדר גודל של 250,000 שקל, לפרויקט.
<ולדימיר שקליאר: וכנראה אני מצפה גם אולי להגדלת תקציב בשנה הבאה.
סופה לנדבר: אבל גם השנה כבר הגדלנו.
<ולדימיר שקליאר: גם השנה הגדלנו מ-3 ל-5 מיליון.
<ולדימיר שקליאר: וכמה מילים על שירותי רווחה, המשרד מתקצב תכניות רווחה בהיקף של 17 מיליון שקל, וכתוצאה מכך כמה תיקים פליליים שנפתחו לקטינים, אתם רואים שיש ירידה עקבית.
<ולדימיר שקליאר: בכוונה לקחנו את שנת 2005, זה כל הזמן בירידה ויש לנו נתונים של שנת 2015, זה ירד ב-10%.
<ולדימיר שקליאר: פה כל פרומיל חשוב.
<ולדימיר שקליאר: יש כמה דברים חדשים, הגדלנו סיוע לעולים במצוקה פי 3 מחצי מיליון שקל ל-1.5 מיליון.
<ולדימיר שקליאר: עוד דבר חדש, כרטיסים נטענים - - - 213,000 שקל לעולים במצוקה.
אלכס קושניר: אני רוצה להסביר מה זה אומר.
אלכס קושניר: לפעמים קורים מקרים שמגיעים אלינו עולים לתוך הלשכות עם שתי מזוודות ואומרים "אין לנו לאן ללכת, אין מה לעשות, אין לאן ללכת".
אלכס קושניר: מה שהיה עד כה, לא יכולנו לתת להם כסף מזומן.
אלכס קושניר: האופציה היחידה שהייתה לנו זה להעביר את זה לחשבון הבנק שלהם.
אלכס קושניר: בהרבה מקרים חשבון הבנק שלו מעוקל, ואז אני מעביר לו כסף אבל לא עשיתי כלום.
אלכס קושניר: ולכן יחד עם החשבת של המשרד הצלחנו להרים משרד ולצאת לכרטיסים נטענים ועכשיו עולה כזה שמגיע מקבל כרטיס עם כסף שהוא יכול ללכת לרשת סופרמרקטים ולממש אותו.
אלכס קושניר: לקנות ממש מצרכים בסיסיים שהוא חייב.
אלכס קושניר: זה חלק מתהליך.
אלכס קושניר: ההמשך הוא בעצם ליצור איזה שהוא רצף טיפול באותו עולה, לראות איך אנחנו מקשרים אותו לגורמי הרווחה ברשות שבה הוא נמצא, על מנת לא רק לתת לו טיפול נקודתי, כי הוא יבוא אלי גם מחר, אלא לנסות לאפשר לו איזה שהוא מסלול יציאה מאותה מצוקה שהוא נמצא בה.
אלכס קושניר: שלשום הייתה לנו ישיבה עם אגף התקציבים של האוצר ואני יכול להגיד לכם שגם הגדלנו את סכום הסיוע החד פעמי שאנחנו יכולים לתת, בעצם לא הגדלנו, כמעט הכפלנו.
אלכס קושניר: 84%.
אלכס קושניר: זאת אומרת אם פעם היינו יכולים לתת 600 שקלים, זה קרן מנהל - - - , היום אנחנו יכולים לתת כמעט 1,000 שקל שזה מאוד מאוד משמעותי לאותם עולים שנמצאים במצוקה.
<ולדימיר שקליאר: טוב.
<ולדימיר שקליאר: עכשיו למעשה זה היהלום שבכתר, שאלת אדוני היושב ראש, אני לא אדבר על תכנית פלא, כולם מכירים את התכנית, 18 מיליון שקל, 4,000 ילדים בבתי ספר על יסודיים, ואנחנו עושים בשיתוף עם החברה למתנ"סים, - - - וגם דובר הרבה, וזה גם הישג גדול של המשרד, ואוצ'רים ללימוד השפה העברית.
<ולדימיר שקליאר: בזמנו עשינו- - -
סופה לנדבר: לא, תספר מה זה פרויקט פלא, ועם מי אנחנו עושים, אנחנו עושים את זה עם משרד החינוך, זה דבר חדש, אנחנו מגבירים את ה - - -
<ולדימיר שקליאר: פלא - - -
סופה לנדבר: אבל מה שיש לנו, חדש.
<ולדימיר שקליאר: בסדר, החדש זה פלא יסודי שאנחנו פותחים השנה, זה תגבור לימודי לילדים בבתי ספר יסודיים, ויש לנו כבר תקציב, חשוב לציין, לחמש שנים קדימה.
<ולדימיר שקליאר: 25 מיליון שקל בשלב הזה, נכנסים 2,700 ילדים לפרויקט, עשינו מכרז בצורה מטאורית, באמת פה אני רוצה להודות גם לכל הקולגות שלי גם ללשכה המשפטית, גם לסמנכ"לים, ודאי השרה והמנכ"ל, כי זה מבחינתי אחד מה - - - החשובים שיצאו השנה מהמשרד וזה היה מתבקש, ובוודאי שעשינו את זה בשיתוף עם משרד החינוך.
<ולדימיר שקליאר: כמו פרויקט פלא לגדולים, גם פרויקט פלא - - -
מרדכי יוגב: זה הולך בוואוצ'ר לילד?
<ולדימיר שקליאר: לא, ואוצ'ר זה משהו אחר.
<ולדימיר שקליאר: זה בקבוצות קטנות, מחמישה עד שמונה ילדים בבתי הספר, פרויקט פלא על יסודי מופעל על ידי החברה למתנ"סים, אבל פרויקט פלא יסודי זה רק במכרז.
מרדכי יוגב: אני שואל איך זה מונגש.
מרדכי יוגב: האם כל מורה יכולה לפנות למנהלת ולהגיד לה "יש לי - - -
אלכס קושניר: קובע איזה ילד זקוק לתגבור הלימודי.
מרדכי יוגב: והוא פונה למפקח האזורי, והוא אומר "אני זקוק לשני ילדים שעלו מברזיל והם מנותקי קשב".
<ולדימיר שקליאר: כן.
<ולדימיר שקליאר: זה בדיוק ככה, עובד בדיוק ככה.
סופה לנדבר: לכל ילד עולה חדש, שש שעות בשבוע.
מרדכי יוגב: והמורים יודעים?
סופה לנדבר: אנחנו בתהליך הכנה לשנת הלימודים הבאה, זאת אומרת אנחנו מאמינים שמאוקטובר נתחיל לתת את השעות האלה לילדים.
<ולדימיר שקליאר: תאריך היעד, אנחנו נתחיל את הפרויקט מיד אחרי החגים.
אברהם נגוסה: תמשיך, אבל אני מבקש שתלך בזריזות.
<ולדימיר שקליאר: שאלת על ואוצ'רים, אז היה פיילוט על פי החלטת הממשלה, רק לעולי צרפת, בלגיה ואוקראינה, השנה אנחנו הרחבנו לכולם.
<ולדימיר שקליאר: כל עולה חדש שבא לארץ משנת 2017, הוא זכאי לקבל ואוצ'ר.
<ולדימיר שקליאר: אני רוצה רק להזכיר ש- - -
סופה לנדבר: זו הייתה החלטה שלי לתת לכל עולה שמגיע למדינת ישראל.
סופה לנדבר: אמרתי מה שונה עולה שהגיע בפרויקט צרפת בלגיה ואוקראינה, נתנו ואוצ'רים לכולם וכל עולה יכול לבחור ולקבל את ה - - -
<ולדימיר שקליאר: לימוד השפה העברית, שהיו פה ויכוחים גדולים ואנחנו בסוף הצלחנו, אתה זוכר את זה.
אברהם נגוסה: בתחילת הקדנציה היה ויכוח בעניין ההפרטה.
אלכס קושניר: זה בהמשך ליעוד שלנו שאמרנו שהעולה במרכז ואנחנו מנסים להיות מספיק גמישים גם תפעולית וגם מחשבתית, אני חושב שזה אחד הפרויקטים, הוואוצ'רים, שמבטא את החשיבה הזאת.
אברהם נגוסה: אתם רואים שזה מוצלח?
<ולדימיר שקליאר: זה מוצלח, מוצלח מאוד, וידוע שכ-30% מהעולים שעולים ארצה לא מגיעים לאולפנים מכל מיני סיבות, אז עכשיו יש להם עוד - - - מאוד נגיש.
סופה לנדבר: יש להם עוד דרך.
סופה לנדבר: אמנם אנחנו מאוד מרוצים מהאולפנים המוניציפליים והשותפות שלנו עם משרד החינוך, יחד עם זאת אנחנו נותנים לעולה החדש עוד אפשרות.
אלכס קושניר: אני אבקש את איציק אוחנה, סמנכ"ל חטיבת הפרט להציג את הפעילות של החטיבה שלו.
<איציק אוחנה: כיון שלא נשאר הרבה זמן, אדוני היושב ראש, אני אקצר.
<איציק אוחנה: אנחנו נתחיל בהיבטים של חיילים, היינו פה כבר בוועדות ולשמחתי דנו בנושא חיילים עולים משוחררים, אז אני רק אקצר ואומר שיחד עם השותפים, הסוכנות היהודית, קרן מיראז' והרבה מאוד ארגוני עולים ששותפים בתוך התהליך, עשינו מעטפת חברתית לחיילים עולים משוחררים בודדים, שהתכלית שלה היא מפגשים קבוצתיים עם ליווי מדריך, העצמה וניהול סדנאות העצמה וניהול שמתקיימות בשלושה מוקדים בארץ ואנחנו הולכים להרחיב את זה.
<איציק אוחנה: הדבר הנוסף שנוצר מזה, ואתה מכיר את זה, אדוני היושב ראש, זה הסוגיה של השולחנות העגולים עצמם, גם ההיכרות של הארגונים, גם ההכרה בחשיפה של הסיורים ודרך זה אנחנו מצליחים להנגיש גם מידע ולמקסם להם את הסיוע.
<איציק אוחנה: הגדלנו את המענק לחיילים עולים בודדים, מ-352 ל-540, אנחנו פתחנו, ואנחנו פותחים 12 הכנות לקראת שירות גם לעולים ולמח"ל, בשיתוף האגף החברתי בטחוני במשרד הביטחון, 600 חיילים השתתפו, שזה ממש להכניס אותם בצורה מדורגת, נכונה כדי להגביר להם את השרידות בתחילת השירות, חוץ מהקורסים של תחילת שירות שאנחנו מממנים, מולדת וכולי, כדי שבאמת הם ישרדו בתוך התהליך.
<איציק אוחנה: זיהינו לקונה שהיא, ופה היא כתובה, סיוע מיוחד לעולים בודדים במכינה או בשנת שירות, לתת להם דמי קיום, 1,524 שקלים, כדי שבאמת יהיו כחלק קדר שמשתתף בתוך התהליך וכוונתנו גם לבחון מכינות חצי שנתיות כדי להעצים את האוכלוסייה הזאת.
<איציק אוחנה: רוב הדברים מתבצעים בממשק, חתימה אחת, זיהוי ראשוני וזה רץ בתוך המערכת, יש לנו ממשק מסודר עם צה"ל ואנחנו משתמשים בו.
<איציק אוחנה: מבחינת נוער וצעירים, יש לנו 1,000 צעירים שנמצאים מהמטוס ישר לתכנית מובנית, ששם זה מתקיים, משלמים גם את שכר הדירה, מדריכים חברתיים בשפות, כל הקטע של העצמה חברה ותרבות, שייכות, זהות, כל הקטע הזה מתבצע בתוכו ובנוסף אנחנו מכניסים את כל השירותים שלנו שם, מהנפקת תעודת עולה עד לפי התקדמות השלבים באולפנים האינטנסיביים, ופה המקום להודות למשרד החינוך על זה שאנחנו שמים זום-אין בבחירת מורים כדי שזה יהיה מוצלח ולעלות ברמות של השפה העברית ולהנגיש את כל השירותים שלנו.
<איציק אוחנה: כמובן הסוכנות היהודית בהיבט של הרצף, מהזיהוי בארצות היעד, הליווי, ההבאה וההכנה של החליפה לפי מידה.
<איציק אוחנה: אנחנו מתכוונים להעצים את זה כמה שיותר, אני אומר לכם שזה מרגיע גם את השותפים המרכזיים, כמה לא מפתיע, ההורים.
<איציק אוחנה: כשבאים בתכנית קבוצתית הוא מבין, יש לו מסגרת, יש לו מקור, הוא לא בדד אם נמצא אותו נופל בין הכיסאות ואין מי שישמור עליו או ייעץ לו.
<איציק אוחנה: מבחינת מינהל הסטודנטים, השנה גדלנו בצורה מאוד משמעותית ב-700 נוספים שנרשמו של המינהל, כמובן שאנחנו מממנים את כל שכר הלימוד, אתה מכיר את כל התהליך שאנחנו, מה שנקרא בעיצומה של דרך חדשה, וגם בהיבט של העברה מדורגת בהמשך של שכר הלימוד, מלגות קיום, וכל מה שקשור.
<איציק אוחנה: אני אומר, קודם כל תכנית ההנגשה וההבאה שלהם לנקודת הזינוק, וכמובן העברת המקל הסדורה בהיבטים של המעטפת, זה מתן המענים.
<איציק אוחנה: כמובן שהם משתתפים בתכנית שחק, לכשעצמה לראות שהם כבר, מכאלה שאנחנו תומכים בהם נרתמים ותורמים ומכירים את חלקי החברה, וחבל להרבות במילים, צריך לראות ולהיות בטקס, אנחנו מזמינים אותך ותראה מה אומרים האנשים ומה זה גרם להם, גם לחיבור וגם להישארות.
<איציק אוחנה: אנחנו עשינו קפיצת מדרגה מאוד משמעותית בצמצום של הבירוקרטיה, כלומר הכל מותאם באפליקציות, ודרך זה אני לא צריך לבוא, אחרי שפתחתי פעם ראשונה תיק סטודנט מתחיל, אני לא צריך לבוא להמשך, אלא אני שולח את האישורים והכל שהתקדמתי מסמסטר לסמסטר, עם הציון המתאים והכל, שולח, אנחנו שולחים לו אישור לטלפון, קדימה הפועל, בהצלחה לסמסטר הבא.
<איציק אוחנה: מעבר לזה יש כמובן את כל המעטפת התומכת במידה ויש מתקשים בכל מה שצריך, בתגבורים, אני פחות ארחיב על זה כי אתה כבר מכיר את העניין.
<איציק אוחנה: אפשר לראות פה את המספרים.
<איציק אוחנה: אני רק אומר שההורדה או ההתאמה של הגיל לשירות, לא מתוך זה שלא רוצים שישרתו, חלילה, בשביל זה אנחנו מעצימים ועושים תכניות, אלא אלה שבאים בגילאי 22 עד 26 ועושים שירות חצי שנה לא אפקטיבי, חודשיים הכנה, חודשיים קורס עברית ועוד חודש לגרף או לנכש אצל מישהו כי זו האפקטיביות, אז גיל 21 פטור, ולכן זה גם מעיד על עלייה גדולה מאוד בהנגשה גם לתעסוקה, גם ללימודים והסרת חסמים מאוד משמעותיים ממדינות שזה מהווה להם חסם ופחד, מהקטע שהם לא מחויבים בצבא.
<איציק אוחנה: מבחינת יזמות, אני חייב להגיד שזה ממש בסגירת מעגלים מאוד קצרים ותמיכה בעולים, כדי שבאמת גם יפתחו עסקים וגם ישרדו בהם, אז אני אתחיל.
<איציק אוחנה: 1,800 עולים ותושבים חוזרים שקיבלו את הסיוע החל מהקרן הממונפת להלוואות, נותנים הלוואות על מנת כמובן לסייע בהקמת העסקים, אז מ-2013 הוענקו 656 הלוואות בסך 50 מיליון.
<איציק אוחנה: תמריצים, יש פה את כל התמריצים ממענק להעתקת עסקים מחו"ל, תמריץ להקמת עסקים בירושלים לאור המצב וכל מה שחווינו לפני שנה וחצי רק, תמריץ להקמת עסקים בנגב והגליל, שזה חלק ממדיניות המשרד והעצמה של העניין ואפשר לראות שב-2017 אנחנו בעזרת השם, בנקודת הזמן הזו כבר בנקודת הסתכלות שאנחנו גדלים מאותם 15% מ-2015 ל-2016 בואכה לשנה הנוכחית.
<איציק אוחנה: מבחינת עסקים בסיוע המשרד, אפשר לראות שבשנת 2014 זו כמות העסקים שנפתחו, 2015 הייתה לנו ירידה בגלל כל אירועי הדקירות, הפיגועים, הדריסות, זה הבהיל, הכניס קצת לעניין, ודרך זה גם באמת עשינו גם את הסיוע להקמת עסקים בירושלם, המצב נרגע ואנחנו חוזרים למצב השפוי של גם הגעה וגם פתיחת עסקים.
<איציק אוחנה: אני רק אגיד שנתון מעודד זה ההיבט של השרידות, אפשר לראות ש-80% מהעסקים שנפתחים על ידי עולים ותושבים חוזרים, זה אחוז השרידות שהוא מאוד גבוה, ואם אני משווה אותו לעסקים מן המניין, תקנו אותי אם אני טועה, בסביבות 50%?
אלכס קושניר: 60%.
סופה לנדבר: אבל יכול להיות שזה גם ניקח לעצמנו קצת קרדיט, אנחנו נותנים ליווי צמוד לכל אלה שפותחים את העסקים, זה נותן אפשרות לאדם כאשר הוא כן פותח, לדעת מה יקרה לו אחרי כמה שנים.
<איציק אוחנה: נכון.
<איציק אוחנה: גם זה, וזה נתון מאוד מאוד מעודד, והדבר השני זה ההיבט התרבותי שבאמת עולה שמגיע לכאן ורואה שזה עולמו, הוא מנסה להיאחז ככל שניתן כדי לשמר את זה, כדי שזה יצליח.
<איציק אוחנה: זה גם ייצר מן הסתם עולים עובדים.
<איציק אוחנה: קליטה במדע, אפשר לראות שבאמת בנקודת הזמן 146 מדענים, 84 מושמים במשק, גם כאן אנחנו בתהליך חשיבה לבנות תכנית להשבת המוחות והעצמה של כל הקטע של המדע.
<איציק אוחנה: בנושא תעסוקה, אפשר לראות את המספרים, 7,184 מושמים, זה אתגר מרכזי, נקודה.
<איציק אוחנה: מה שלא נעשה ואיך שלא נעשה, צריך להמשיך לחשוב בצורה הרבה יותר רחבה, ולהקדים תהליכים לארץ היעד ועם השותפים, ארגוני עולים ועוד ארגונים נוספים שאנחנו חייבים לפתוח תכניות ולהרגיע אותם ולבנות להם כבר את המעטפת של התעסוקה לפני.
<איציק אוחנה: אני לא אכנס לכל שאר המאפיינים.
סופה לנדבר: אתה יכול להגיד שבקשר לתעסוקה יש לנו מחר כנס של רופאים שכבר סיימו את הלימודים וקיבלו רישיון, חלק נמצאים בלימודים.
סופה לנדבר: אנחנו פתחנו את זה בכמה מקומות, באשדוד, בחיפה, בצריפין, בבאר שבע.
סופה לנדבר: תוך 24 חודשים הגיעו מצרפת 17 רופאים, מאוקראינה רוסיה – 588.
סופה לנדבר: אני רוצה להגיד שאנחנו מחזקים את מערכת הבריאות.
סופה לנדבר: כולנו יודעים שעכשיו, חלק מהרופאים שקיבלו את הרישיון ועבדו במשך שנים עכשיו יוצאים לפנסיה, ואגב, בית החולים באשדוד שייפתח בחודש נובמבר, חלק מהרופאים שיעבדו שם הם עולים חדשים שהגיעו מכל הגלויות, מכל המדינות.
סופה לנדבר: אני חושבת שזו התרומה של משרד העלייה והקליטה, ואתם מוזמנים לכנס מחר, זה תענוג לראות איך הם מחליפים את החלוק בחלוק של רופא, אחרי שהם מקבלים את כל האישורים ועוברים את כל המבחנים.
סופה לנדבר: זה לא פשוט, צריך להגיד.
מרדכי יוגב: גבירתי השרה, נשאלנו גם על מקצועות הסיעוד והאחיות, שגם שם מצאנו שיש חוסר גדול ולא מקבלים את הדיפלומה שלהם, על אף שאפשר בשנת הכשרה מעשית, בסטאז', להתגבר על הסיפור.
סופה לנדבר: אנחנו עכשיו פותחים קורס לאחיות, אתה צודק מאוד.
סופה לנדבר: מאוקראינה ומרוסיה הגיעו תוך שנתיים 487 אחיות ומצרפת 233, ואנחנו רואים שבעצם פתיחה של קורס מיוחד להכשרה מקצועית במדינה זה דבר שנדרש, ואנחנו עכשיו בקיץ פותחים קורס נוסף.
מרדכי יוגב: או לדרוש ממערכת הבריאות שתכניס אותם למעין סטאז' שכזה.
סופה לנדבר: אתה יודע כמה אתה צודק, בקדנציה שעברה הצלחתי להביא 50 משרות להתמחות.
סופה לנדבר: עכשיו המשרות נגמרו, ואנחנו צריכים לאותם רופאים שמסיימים וכן מקבלים רישיון, אותם לפחות 50 פלוס משרות להתמחות, כדי לעבור לשלב הבא.
מרדכי יוגב: אני חושב שישיבה עם מנכ"ל בריאות, היינו בצפון וקיבלנו על מחסור, ויכול להיות שה-win win הזה, יכול להיות שיכול - - -
אלכס קושניר: אנחנו נמצאים במגעים עם משרד הבריאות על הנושא הזה, אני מקווה שיהיו לנו תוצאות.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת מוטי יוגב, אני מבקש ממך שתחליף אותי, אני צריך ללכת להצבעה.
אברהם נגוסה: רק להרים אצבע ואני חוזר.
אברהם נגוסה: אם לא אגיע לפני, אני מבקש התייחסות על מבשרת ציון, איך פותרים את הבעיה.
סופה לנדבר: אתה בדיוק יודע, זה נמצא בתהליך משפטי, אבל אני יכולה להגיד כאן שאף עולה זכאי שנמצא במסגרת מבשרת ציון לא יישאר בלא קורת גג.
אלכס קושניר: אני רוצה להציג, בעצם כולכם מכירים את חביב קצב, סמנכ"ל דיור משאבי אנוש ומינהל.
אלכס קושניר: כמה מילים על דיור חביב, אם אפשר.
<חביב קצב: בהמשך לדיון שהתקיים אתמול במשך כמעט שעתיים בוועדת העלייה בנושא הדיור, אנחנו מודעים לשתי עובדות, אחת שיש מצוקת דיור מאוד חריפה על כלל עם ישראל שכוללת גם את העולים, ושתיים – שהמלאי של הדיור הציבורי הולך ואוזל, כמעט לא קיים.
<חביב קצב: השרה שהחלה בפתיח של הישיבה ואמרה שהושקעו מיליארד שקל לרכוש 1,000 יחידות דיור, שנבין שהמכפלות של הכסף הן עצומות והמספרים גדולים מאוד.
סופה לנדבר: גם במיליארד הזה דרשתי ששליש לפי הסכם קואליציוני של מפלגת ישראל ביתנו, יעבור לעולים חדשים.
<חביב קצב: שליש יגיע לעולים, אז אלוהים גדול עד שירכשו את הדירות, יתקבלו הדירות ויגיעו לעולים, הכל יהיה בסדר.
<חביב קצב: זו תמונת המצב, אנחנו לא אופטימיים בנושא של הדיור, לא אופטימיים בנושא מצוקת הדיור.
<חביב קצב: אנחנו עובדים במלאי שמתפנה מהדיור הציבורי.
<חביב קצב: במסגרת המלאי שמתפנה מהדיור הציבורי בחציון של השנה, הכנסנו כ-1,000 יחידות משפחתיות בדיור, אני אומר כ-1,000 יחידות משפחתיות לדיור, זה לפעמים יכול להיות אפילו פחות דיור כי יש לפעמים מצטרפים, אבא או אמא מצטרפת לבת שלה, משפחה בצירוף, שמצטרפים ליחידה אחת.
<חביב קצב: בנוסף לזה, על פי הסכם קואליציוני, 40 מיליון שקל בשנת 2017 מתוך 150 מיליון שקל, בשנת 2017 צריך להיות 40 מיליון שקל, בשנת 2018 עוד 40 מיליון שקל, בשנת 2019 – 90 מיליון שקל, זה 150 מיליון שקל, צריך להגיע לתוספת סיוע בשכר דירה לעולים קשישים.
<חביב קצב: אנחנו השנה התחלנו עם זה בביצוע באמצעות משרד השיכון, מבצעים 40 מיליון שקל, נותנים לאנשים שגרים בגפם, אנחנו עוד לא מסתפקים בזה והשרה ואנחנו עוד מנהלים דיונים מאוד מעמיקים עם משרד האוצר לגבי המשך התוספת ומתן תוספת סיוע בשכר דירה לכלל הקשישים שנמצאים בתור ומקבלים סיוע בשכר דירה.
<חביב קצב: במסגרת דיור הקשישים, כפי שפתחה השרה ואמרה, בכל זאת כמשרד, אנחנו כמשרד יחידי שמפעילים בניה לקשישים, ואנחנו בסוף שנה שעברה פעלנו ואישרנו 1,486 יחידות דיור, כאשר בתקופה הקרובה, אנחנו מקווים שנצליח לצאת למכרזים, ולסיים אותם עד סוף השנה, לעוד 2,000 יחידות דיור.
<חביב קצב: ברור שזה מכפלות, הרבה כסף, זה היכולות שלנו למה שאנחנו מקבלים כסף, והלוואי וועדת העלייה וחברי הכנסת יעזרו לנו גם לקבל יותר כסף, אנחנו יכולים להבטיח לכם, וגם השרה, שכל כסף שאנחנו נקבל נממש אותו.
<חביב קצב: מקבצי דיור, יש לנו תוספת, אנחנו ממשיכים לתחזק את מקבצי הדיור.
<חביב קצב: יש שם כמעט 16,000 נפשות שגרים במקבצים האלה.
<חביב קצב: המקבצים זה לא הליך פשוט, מדובר בהמשכי חוזים בנדל"ן, היום אנחנו יודעים שמחירי הנדל"ן הם בשמיים, יש חלופות היום לכל הנושאים האלה, זה עולה לנו בהרבה בריאות וקשיים להמשיך במקבצים האלה, על מנת שאותם אנשים לא ייזרקו לרחוב.
<חביב קצב: דבר אחרון, מה שהשרה פתחה ודיברה עליו, נושא המשך במרכזי קליטה לעולים יוצאי אתיופיה.
<חביב קצב: אנחנו יודעים שהעולים יוצאי אתיופיה הם יחידים בתוך כלל העולים שמגיעים למרכזי הקליטה ומקבלים שם את כל הטיפול.
<חביב קצב: מדובר על 16 מרכזי קליטה שיש בהם כיום פחות משליש מהקיבולת שלהם, אנחנו לא יכולים להמשיך להיות במצב הזה, אני חושב שזה ברור לכולנו.
<חביב קצב: אם קצב העלייה מאתיופיה ימשיך להיות הקצב של היום, נראה לי שנצטרך לקבל החלטות בנושא הזה.
<חביב קצב: בכל מקרה, אנחנו לא נוכל להמשיך להחזיק מקומות ריקים ולשלם בגינם הרבה כסף.
אלכס קושניר: נושא אחרון בכמה מילים, כמו שאמרתי, אנחנו לפי הייעוד שלנו אנחנו שמים את העולה במרכז, ולכן אנחנו עוברים ממש בימים אלה מהפיכה בכל הנושא הזה של שירות לעולה.
אלכס קושניר: ניתן לכם כמה דוגמאות, יש הרבה, אבל אני אתן את המרכזיות.
אלכס קושניר: הדבר הראשון זה בעצם מיתוג המשרד, כמו שאתם רואים, שינינו והתחדשנו, הכל במטרה להוות באמת בית וגם שינינו את הסלוגן.
אלכס קושניר: הסלוגן שלנו היום זה "הכל כדי שתרגישו בבית", כך אנחנו מתנהלים, זה הכיוון שלנו.
אלכס קושניר: אנחנו אמורים להיות נגישים יותר, נוחים יותר וברורים יותר עבור העולה.
אלכס קושניר: נושא נוסף שעשינו, בכל הסניפים שלנו, בכל הלשכות שלנו יש היום מערכות ניהול תורים ממוחשבות, הדבר הזה עושה סדר, הדבר הזה מגביר אפקטיביות של העובדים ובעצם משפר את השירות.
אלכס קושניר: דבר נוסף שעוד מעט ייכנס, אני מאמין שכבר בחודש ספטמבר, זה אפשרות לקבוע תור ללשכות שלנו במובייל.
אלכס קושניר: אתם יכולים לראות פה המחשה, ממש אתם נמצאים לסמארטפון שלכם, יש שם לפי סניפים, אתם קובעים את התור ומגיעים ללשכה ללא צורך להתקשר וללא צורך בבירוקרטיה מיותרת.
אלכס קושניר: השרה דיברה על מרכז המידע, אז רק כמה מילים.
אלכס קושניר: מרכז מידע רב ערוצי שמאפשר גישה אלינו גם בטלפון, גם באימייל, גם בוואטס אפ וגם בפייסבוק, אנחנו נותנים שירות בשש שפות.
אלכס קושניר: המספר הוא מאוד קצר, כוכבית 2994, אנא השתמשו בזה.
אלכס קושניר: אתם יכולים לראות שגם בלחיצת כפתור על המסך אתם יכולים להגיע אלינו ובצורה מאוד פשוטה, פשוט לעבור לוואטס אפ ולהיות איתנו בקשר, אנחנו עונים באון ליין.
אלכס קושניר: מעבר לזה, המון המון המון מסמכים שפעם העולים היו צריכים להביא אלינו לקבל חתימות, להחזיר, טרטור מיותר.
אלכס קושניר: אנחנו עוברים מהפכה בנושא הזה של דיגיטציה של השירות, ועל ידי הדבר הזה גם מגבירים את הנוחות של העובדים.
אברהם נגוסה: האם אתם גם נגישים בטוויטר?
אלכס קושניר: לא, טוויטר לא.
אלכס קושניר: טוויטר זה לא להודעות.
אלכס קושניר: בטוויטר אתה לא יכול להתכתב.
אלכס קושניר: פייסבוק וואטס אפ.
אברהם נגוסה: להעביר מסר, קריאה וזה.
אברהם נגוסה: לא להתכתב.
אלכס קושניר: לא, זה אתה מדבר עכשיו על נושא של יחסי ציבור, זה בצד, אני מדבר פה על השירות לעולים.
אלכס קושניר: אמרנו, מספר כוכבית מאוד קצר, מאוד ברור, אנחנו נמצאים בחיתולים של הדבר הזה.
אלכס קושניר: יש עוד דברים שאנחנו נציג לכם בסיכום השנה של 2017, אתם תראו שאנחנו ממשיכים בנושא של המהפכה, אנחנו רק בהתחלה.
אלכס קושניר: הקמנו אתר מיוחד להנצחת אסירי ציון.
אלכס קושניר: אתם יכולים לראות, מקלידים את שם האדם ומקבלים את הפירוט עליו.
סופה לנדבר: תכתבו שם של אסיר ציון מאתיופיה.
סופה לנדבר: כן משנה.
סופה לנדבר: תודות לאנשים האלה השערים לאתיופיה נפתחו.
אלכס קושניר: חברים, רק דקה אחת אני רוצה לחזור לייעוד.
אלכס קושניר: מאוד חשוב להבין באיזה תהליך אנחנו נמצאים.
אלכס קושניר: אנחנו הופכים להיות גורם מוביל בתחום העלייה והקליטה, אנחנו הולכים להיות גמישים ונגישים והולכים להיות אפקטיביים, הכל בשביל לשים את העולה במרכז.
סופה לנדבר: ושירות, שירות, שירות.
סופה לנדבר: עכשיו אתם יכולים לראות את סל השירותים לעולה החדש ששיפרנו, מילאנו ועשינו.
סופה לנדבר: וזה בעצם השירותים שנתנו והוספנו.
אלכס קושניר: וכל זה בחצי שנה.
אלכס קושניר: רק תסתכלו.
סופה לנדבר: תסתכלו.
סופה לנדבר: צריכים לראות את הדברים ולהרגיש.
אברהם נגוסה: נסכם את הדיון כי אנחנו צריכים לסיים.
אברהם נגוסה: אין מה לעשות.
אברהם נגוסה: אנחנו מחויבים לנהלים פה.
אברהם נגוסה: מטרת הדיון היא לקבל סקירה ולא להיכנס לדיונים.
אברהם נגוסה: אם היה לנו זמן, היינו רוצים לשאול שאלות, אני יודע שלאנשים יש שאלות, אבל אני מתנצל, אי אפשר לעשות את זה קיבלנו הוראה חד משמעית לסגור את הדיון כי כל הוועדות סגרו.
אברהם נגוסה: לכן אני רוצה לסכם.
אברהם נגוסה: קודם כל תודה לשרה, למנכ"ל, לצוות המקצועי של משרד הקליטה על הדיווח שהם הציגו לנו, על פעילות למען העלייה והקליטה.
אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך על כל סעיף וסעיף, על כל הבעיות, נמשיך לקיים כאן דיון כפי שהשרה אמרה בהתחלה, שלא רק שהיא מחויבת להגיע, אלא תמיד כשאנחנו צריכים, היא כאן.
אברהם נגוסה: אז אנחנו נזמין אותה, נקיים דיון בתחילת המושב.
סופה לנדבר: אף פעם לא סירבתי לך.
אברהם נגוסה: אף פעם לא.
אברהם נגוסה: זה היתרון של להיות עולה חדשה.
אברהם נגוסה: בגלל שאת עולה חדשה כנראה את מכירה את העניין.
אברהם נגוסה: אבל יש לנו ויכוחים ויש לנו מחלוקות.
סופה לנדבר: אתה יכול להגיד עכשיו בסיכום שמשרד העלייה והקליטה פעיל ושיפר המון דברים ואתה נהנה לראות את הפעילות של משרד העלייה והקליטה.
אלכס קושניר: בפעם הבאה אפשר לקבל יותר זמן לסקירה שנתית?
אברהם נגוסה: אנחנו נעשה את זה באמצע השבוע, אפשר ביום שני או שלישי, לתת יותר זמן.
אלכס קושניר: אני מתכוון לסקירה השנתית.
סופה לנדבר: בסתיו תיתן לנו יום שנוכל לעשות דיון.
אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך לדון בנושא.
אברהם נגוסה: אני מתנצל חבר הכנסת מוטי יוגב שנשארת מהתחלה עד הסוף, אבל אתה יודע את מגבלות הזמן.
אברהם נגוסה: נתתי גם זמן באמצע לשאלות של חברי הכנסת בעיקר.
אברהם נגוסה: אני מאוד מודה לכל האנשים שהשתתפו.
אברהם נגוסה: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
אברהם נגוסה: הזמן שלנו מוגבל, ואני רוצה שנספיק כמה שיותר לשמוע, להשמיע, לדון.
אברהם נגוסה: קודם כל, כמובן ברוכים הבאים לכולם.
אברהם נגוסה: אנחנו נמצאים היום בהרבה דיונים בוועדות שונות בנושאים שונים הנוגעים ליוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: אני שמח שהכנסת מקיימת ומציינת את היום הזה.
אברהם נגוסה: מהבוקר אנחנו מתרוצצים מוועדה לוועדה.
אברהם נגוסה: בחרנו לציין ולדון בוועדת העלייה והקליטה ביום הזה בנושא ההשכלה הגבוהה.
אברהם נגוסה: כמובן שכולנו יודעים שההשכלה הגבוהה מקדמת את השוויון ומצמצת את הפערים בחברה.
אברהם נגוסה: זה המפתח והוא חשוב לנו.
אברהם נגוסה: לכן, אנחנו רוצים לשמוע ממל"ג וממשרדי הממשלה הנוגעים בדבר ומהארגונים כמובן.
אברהם נגוסה: אני שמח שיש פה גם נציגות של הסטודנטים.
אברהם נגוסה: חשוב לנו לשמוע את כל הצדדים ולהגיע להסכמה בכיוון שיכול לקדם את נושא ההשכלה הגבוהה אצל יוצאי אתיופיה שהוא הדיון שלנו היום.
אברהם נגוסה: כמובן שזהו דיון מעקב שאנו עושים, זהו לא דיון ראשון.
אברהם נגוסה: בפעם הקודמת קיימנו דיון בנובמבר 2016 בנושא.
אברהם נגוסה: הובטח לנו שהמל"ג יציג לנו תוכנית פעולה והתקדמות בנושא ואנחנו רוצים לשמוע היום.
אברהם נגוסה: אני מבקש מכל הדוברים ממשרדי הממשלה ומהארגונים השונים לנסות להעביר לנו את המסר בתמצית.
אברהם נגוסה: יש לנו שעה ואנחנו צריכים להספיק כמה שיותר לשמוע אנשים.
אברהם נגוסה: קודם כל, אתן את רשות הדיבור לנציגת מל"ג.
אברהם נגוסה: הגברת יעל סימן טוב, בבקשה.
אברהם נגוסה: תציגי לנו לאן הגעתם בעניין תוכנית החומש.
אברהם נגוסה: זו פעם ראשונה שהוחלט לשלב גם את יוצאי אתיופיה החומש של מל"ג.
אברהם נגוסה: נשמח לקבל ולשמוע לאן הגעתם ואיזה כיוונים יש להם.
<יעל סימן טוב: שלום רב, תודה על רשות הדיבור.
<יעל סימן טוב: אתחיל בכך שוות"ת מינתה ועדת היגוי להנגשת ההשכלה הגבוהה ליוצאי אתיופיה שבראשה עומד פרופ' יוסי שיין מאוניברסיטת תל-אביב שהוא חבר ות"ת.
<יעל סימן טוב: חברים בה: עו"ד פנינה תמנו שאטה - נציגת ציבור, פרופ' שפרה שגיא מאוניברסיטת בן-גוריון, הרב ד"ר שרון שלום מאוניברסיטת בר-אילן, ד"ר ווביט וורקו מהמכללה האקדמית דוד ילין, ד"ר חן ליפשיץ מהמכללה האקדמית אשקלון, גברת זיוה מקונן-דגו נציגת ציבור, ומר ג’גאו בימרו- נציג הסטודנטים.
<יעל סימן טוב: כמו כן, מינהל הסטודנטים, משרד ראש הממשלה, משרד האוצר והתאחדות הסטודנטים משקיפים בוועדה.
<יעל סימן טוב: שלב מאוד חשוב בעבודת הוועדה הוא מיפוי החסמים.
<יעל סימן טוב: הוועדה עושה עבודה מאוד יסודית בנושא של מיפוי החסמים והכנת תוכניות הלימוד.
<יעל סימן טוב: אם אני יכולה לתת קצת נתונים לפני שנדבר על כיווני התוכנית, אשמח.
<יעל סימן טוב: מהנתונים שלנו, שיעור הזכאים לתעודת הבגרות בקרב יוצאי אתיופיה עומד על 54% לעומת כ-75% בכלל האוכלוסייה.
<יעל סימן טוב: שיעור בעלי תעודת הבגרות העומדים בדרישות הסף של האוניברסיטאות עומד על כ-30% בקרב יוצאי אתיופיה לעומת 65% בכלל האוכלוסייה.
<יעל סימן טוב: הציון הפסיכומטרי בקרב יוצאי אתיופיה נמוך בכ-130 - 140 נקודות ביחס לממוצע הנבחנים בשפה העברית.
<יעל סימן טוב: במערכת ההשכלה הגבוהה לומדים כיום כ-3,000 סטודנטים שמהווים כ-1.1% מכלל הסטודנטים במערכת ההשכלה הגבוהה, בעוד ששיעור האוכלוסייה האתיופית במדינת ישראל הוא 1.7%.
<יעל סימן טוב: חלקם של יוצאי אתיופיה בקבוצת הגיל הרלוונטית להשכלה גבוהה הוא 2.4%.
<יעל סימן טוב: כ-87% מהסטודנטים יוצאי אתיופיה לומדים לתואר ראשון, וכ-72% מהסטודנטים הן סטודנטיות – נשים.
<יעל סימן טוב: כשליש מהסטודנטים יוצאי אתיופיה לומדים באוניברסיטאות, והיתר במכללות.
<יעל סימן טוב: כ-65% מהסטודנטים יוצאי אתיופיה לומדים תחומים של מדעי החברה, עסקים וניהול וחינוך.
<יעל סימן טוב: כ-11% לומדים מקצועות של הנדסה ואדריכלות.