GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלכס קושניר: התכנית בעצם נותנת סיוע בכמה תחומים, קודם כל מענק הסתגלות שמחולק לשלושה תשלומים, אתם יכולים לראות לפי ההרכב המשפחתי, הוא מתחיל מ-11,000 שקלים ומגיע ל-20,000 שקלים למשפחה עם שלושה ילדים.
אלכס קושניר: יש לנו מענק תעסוקה, קידום העסקה שאחרי זה הסמנכ"ל ידבר עליו, שם אנחנו מממנים 50% משכר המינימום, כאן אנחנו מממנים 75% משכר מינימום, על מנת לעודד את האנשים לבוא.
סופה לנדבר: זה בנוסף לסל הקליטה.
אלכס קושניר: כמובן הכל בנוסף לכל הסיועים הרגילים שקיימים במשרד.
אלכס קושניר: ואלה התוצאות, אנחנו יכולים לראות שבמשך שנה של פעילות, הגיעו לנגב גליל 167 נפש, כאשר החלוקה בין נגב וגליל, אתם יכולים לראות שבגליל הגיעו כמעט 2/3 מכל העולים שהגיעו לאזור, נגב טיפה מאחור אבל גם זה ישתפר.
אלכס קושניר: עכשיו עוד נתון מאוד מעניין, אתם יכולים לראות את הפילוח לפי גיל.
אלכס קושניר: אתם יכולים לראות שהרוב המוחלט של העולים מגיעים בגיל העבודה, 63% בשנת 2017, ואם תוסיפו לזה גם את הפוטנציאל הטמון בעלייה, שזה מ-0 עד 17, עוד 18%, אז אתם תגיעו כמעט ל-80 פלוס אחוזים של עולים שמגיעים או בתקופת הפריון שלהם או טיפה לפני, ובעצם מהווים פוטנציאל.
אלכס קושניר: וכמו שהשרה שלנו תמיד אומרת, העלייה זה לא נטל אלא עלייה זה נכס.
אלכס קושניר: אתם יכולים לראות שיש לנו אתגר בניטור של המקצועות של העולים האלה, זה לא מוצג בשקף הזה, אני יכול להגיד לכם אבל שיש 24% של עולים שהיום מוגדרים אצלנו כבלתי מועסקים, ולכן אנחנו יצרנו תכנית חדשה, שעוסקת בקידום העסקה לעובדים בלתי מקצועיים.
אלכס קושניר: זאת אומרת שאנחנו עושים פה שני מאמצים במקביל.
אלכס קושניר: פעם אחת אנחנו מממנים חצי שכר מינימום למשך שישה חודשים לאותו מעסיק שקלט עולה בתנאי שהוא מעסיק אותו במשך 12 חודשים, זאת אומרת אנחנו מייצרים לו אופק תעסוקתי, נותנים לו הזדמנות לצבור ניסיון רלבנטי לשוק הישראלי, ואולי גם להישאר אצל אותו מעסיק בהמשך, ובנוסף במקביל אנחנו נותנים לו גם אפשרות לרכוש מקצוע באמצעות אותם הוואוצ'רים שאנחנו נותנים.
אלכס קושניר: היעוד של המשרד, אני רוצה רגע להקריא אותו ולצטט, כי מכאן, מהיעוד אנחנו גוזרים את המטרות, ומהמטרות אנחנו גוזרים את המשימות והתכניות.
אלכס קושניר: אז היעוד של המשרד זה הפעלה ותכלול של מערך עידוד עלייה וקליטה המוכוון למימוש פוטנציאל חברתי תרבותי וכלכלי של עולה, תוך בניית פתרונות מותאמים לכל אוכלוסייה בהתחשב בארץ מוצא, גיל, הרכב משפחתי, השכלה, ניסיון, מתאם תרבותי של העולים.
אלכס קושניר: במילים אחרות, גמישות מחשבתית ותפעולית ששמה את העולה במרכז.
אלכס קושניר: ובמשפט אחד, אנחנו מנסים לתפור חליפת קליטה לכל עולה לפי מידתו.
אלכס קושניר: המשמעות של המשפט הזה זה שאנחנו בעצם צריכים להיות מסוגלים לנטר ולאפיין את אוכלוסיית העולים לפני עלייתה, לפי אותם המרכיבים שדיברתי בייעוד, ולנסות ליצור להם חליפות קליטה מיועדות לכמה דברים: א.
אלכס קושניר: באמת לנסות לממש את הפוטנציאל של אותו עולה, ב.
אלכס קושניר: להוריד חששות.
אלכס קושניר: המשמעות היא להוריד אי ודאות.
אלכס קושניר: ככל שאנחנו מייצרים יותר ודאות, ואתם בהמשך תראו תכניות שכן מייצרות ודאות, כך החסמים לעלייה יורדים והסיכויים להצלחת העלייה עולים.
אלכס קושניר: אלה ששת המטרות של המשרד, שלפיהם אנחנו פועלים, כמובן הגדלה של מספר העולים והתושבים החוזרים, שיפור קליטתם בישראל, טיפוח ההון האנושי.
אלכס קושניר: מה שדיברתי קודם מתכתב עם מה שאמרתי על מיצוי הפוטנציאל של העולים.
אלכס קושניר: הגדלת התרומה של העולים והתושבים החוזרים לכלכלה ולחברה בישראל, קידום איכות השירות של המשרד, בחלק האחרון של המצגת נדבר על זה, והצבת המשרד כגורם מוביל ומנחה בתהליכי העלייה והקליטה בישראל.
אלכס קושניר: כאן זה הפילוח של התקציב שלנו, אתם יכולים לראות את סדר העדיפויות.
אלכס קושניר: אני רוצה להציג את אופיר להב, סמנכ"ל תכנון ומדיניות.
אלכס קושניר: אופיר, אני מבקש שתיתן התייחסות לתקציב של המשרד, לתמורות שקרו.
אברהם נגוסה: הצטרפו אלינו חברת הכנסת טלי פלוסקוב וחבר הכנסת עודד פורר, מנכ"ל משרד הקליטה לשעבר.
סופה לנדבר: חבר כנסת מוצלח מאוד אגב.
סופה לנדבר: מוצלח מאוד.
<אופיר להב: בוקר טוב, לפני שאסביר על האחוזים, חלק מהעניין של דיוני תקציב, בעצם כל דיוני התקציב של הממשלה, יש את העניין שזה אחר כך בכנסת, - - - להצבת הנושא של העלייה והקליטה בתוך סדר העדיפויות הלאומי, כשמחלקים את העוגה הכללית, והמשרד, גם - - - כמה שנים, והשנה השרה והמנכ"ל היה גם מציגים גדולים בנושא של התקציב ונתנו לזה משמעות גם בדיוני הממשלה וגם בהסכמים שהגענו עם האוצר - - - התקציב השנה עומד על כמיליארד, טיפה פחות, כמעט מיליארד ו-900 בבסיס התקציב.
<אופיר להב: החלוקה בתוך סדר העדיפויות בתוך המשרד גם משקפת הרבה ממה שהעולים מבקשים.
מרדכי יוגב: כמה זה ביחס לשנים שעברו?
אלכס קושניר: אתה מדבר על התקציב?
אלכס קושניר: יש עלייה מתמדת.
אלכס קושניר: מאז שהשרה נכנסה לתפקיד.
סופה לנדבר: אנחנו נכנסנו למשרד הזה עם גרעון של כמעט חצי מיליארד, עד כמה שאתם זוכרים - - -
<אופיר להב: התקציב ב-2009 מיליארד ו-174.
אברהם נגוסה: באיזה שנה היה הגירעון?
אלכס קושניר: ב-2009.
סופה לנדבר: היה חסר כסף כאשר נכנסנו בקדנציה הראשונה, בכל מקום היה חסר לנו.
אברהם נגוסה: אבל אתם נכנסתם עכשיו שוב, ב-2016.
סופה לנדבר: הגדלנו את התקציב.
סופה לנדבר: זה מה שנכנס למנדט שלנו.
<חביב קצב: מאז 2009 עד עכשיו השרה, כמעט 90% מהזמן היא השרה - - -
אברהם נגוסה: תתייחס גם לוויכוח שלנו בוועדת הכספים, כי הכספים שחוזרים לאוצר ללא ניצול.
סופה לנדבר: אצלנו?
אברהם נגוסה: היה.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחס למה זה קרה.
סופה לנדבר: אצלנו הכסף לא חוזר.
אברהם נגוסה: לפני שבועיים אני התווכחתי בוועדת הכספים, היה כמעט - - -
סופה לנדבר: זה לא בדיוק חוזר לאוצר.
אברהם נגוסה: אני אגיד לך, זו שאלה, אני רוצה שתתייחס ותסביר באמת, יש שאלה כל הזמן שעולה, שמצד אחד אומרים שאין כסף, מצד שני כל הזמן אומרים שמחזירים כסף, מגלגלים את זה משנה לשנה.
אברהם נגוסה: כלומר זה חוזר לאוצר ואחר כך מבקשים להעביר את זה.
אברהם נגוסה: נכון, אופיר?
אברהם נגוסה: לכן אני רוצה שתסביר את הדברים האלה.
<אופיר להב: אני אסביר.
<אופיר להב: קודם כל השאלה הראשונה ששאל חבר הכנסת מוטי יוגב בנושא התקציב לאורך השנים, ב-2009 זה היה מיליארד ו-174, השנה מיליארד 900, זה התפתחות לאורך השנים וזה היה בגרף עלייה מתמדת.
מרדכי יוגב: בשביל לעזור, כמה עולים היו בתקופה ההיא בשנה?
<אופיר להב: כ-18,000, 19,000, 20,000.
סופה לנדבר: כאשר אני נכנסתי למשרד זה היה 16,000, בשנה שעברה סיימנו עם 27,000.
סופה לנדבר: אנחנו מצפים שגם השנה נסיים עם - - -
אלכס קושניר: יותר.
סופה לנדבר: לא, לא ניקח על עצמנו, עלייה זה עבודה קשה מאוד בעידוד עלייה כדי שיבואו וייקלטו כאן.
סופה לנדבר: בגלל זה אני חושבת שאנחנו נעמוד באותם היעדים שהיו בשנה שעברה.
סופה לנדבר: אם נצליח יותר – נצליח.
<אופיר להב: הנושא שהזכרת, היושב ראש, הדיון שהיה בוועדת הכספים היה נושא שנקרא עודפים מחויבים, מה שהעלו חברי הכנסת וגם אתה, שהמשרד יש לו המון עודפים מחויבים משנה לשנה.
<אופיר להב: ומה שאני התייחסתי, ש-א.
<אופיר להב: זה לא כסף שחוזר לאוצר, זה כסף שבעצם אנחנו מחייבים כי הפעילות קורית ואנחנו עדיין לא שילמנו עלייה, והבאתי כמה דוגמאות בנושא.
<אופיר להב: יש באמת גידול בעודפים המחויבים שנובע מכמה סיבות, אחת מהן זו העובדה שלצערנו כמעט כל שנה שניה אין תקציב והתקציב לא מאושר מכל מיני סיבות, בדרך כלל זה בחירות וזה מתעכב, היה את זה ב-2009, היה את זה ב-2013, היה את זה ב-2015 שזה מעכב חלק מהדברים.
<אופיר להב: הסיבה השניה זה הנושא שגם בשנים רגילות, מתי העודפים המחויבים בכלל מגיעים אלינו, כלומר, רק עכשיו הייתי בוועדת כספים למעלה והעברנו את המנה השניה של העודפים, ואנחנו באמצע יולי, מה שמעכב את הפעילות.
<אופיר להב: סליחה אם ההסבר הוא טכני, פשוט השאלה היא ממש זה.
<אופיר להב: הסיבה השלישית, זה שבהרבה מקרים יש פעילויות שבאמת מתארכות וקורות אחר כך, ואנחנו משלמים על זה בשנה העוקבת, לכל משרדי הממשלה יש עודפים, מה שהוכחתי אגב, זה שמבחינת אחוזים מתוך התקציב של המשרד, גם כשהתקציב גדל, גם העודפים המחויבים גדלים, ברמה של האחוזים אנחנו בשנתיים האחרונות נשארנו בערך אותו דבר.
אלכס קושניר: על מנת להמחיש את זה, רק לאותה דוגמה שדיברנו על נגב גליל, ראיתם שהמענקים שם הם לאורך שנתיים.
אלכס קושניר: מה המשמעות של זה מבחינה טכנית בתקציב?
אלכס קושניר: שברגע שיש היום עולה שלפי תעודת הזהות שלו אנחנו שמים לו את הסכום הזה בצד, ואנחנו משלמים לו לאורך שנתיים, הכסף הזה שמיועד לו נקרא עודף מחויב, הוא עובר משנה לשנה.
אלכס קושניר: אבל זה לא אומר שאנחנו לא משתמשים בכסף הזה.
אלכס קושניר: פשוט יש לנו הרבה מאוד תכניות, ואתם מבינים שקליטה זה לא תהליך נקודתי אלא זה תהליך, ולכן יש לנו הרבה מאוד תכניות שגולשות משנה לשנה, והדבר הזה יוצר עודף מחויב, זה לא מצביע על תת ניצול.
טלי פלוסקוב: אלה התחייבויות שרשומות.
סופה לנדבר: כאשר אתה עוסק בעידוד עלייה, אתה גם מחויב להביא פתרונות לטווח ארוך, בגלל שאם אני נוסעת לאיזה שהוא מקום או אם אנחנו עושים יריד באיזה שהוא מקום, אנחנו אומרים שיש לנו פרויקט תעסוקה כזה וכזה וכזה, אנחנו צריכים כמו נגב-גליל ועוד פרויקטים רבים לעשות לטווח הארוך כדי להביא את העולים.
סופה לנדבר: לאסוף את החפצים ולהגיע למדינת ישראל זה לא בום והגיעו.
סופה לנדבר: זה תהליך שאדם צריך להכין את עצמו ואנחנו גם צריכים למשוך את זה כדבר מחויב בגלל שזה לוקח זמן.
אברהם נגוסה: בבקשה תמשיך.
אלכס קושניר: כאן אנחנו מגיעים לאתגר שכרגע אנחנו מטפלים בו בכל הכח ונקרא "רצף טיפול בעולה".
אלכס קושניר: בהמשך אני אדבר על אופק ישראלי, חברה שהקמנו לצורך מימוש היעוד שלנו בנושא של עידוד העלייה, והרעיון הוא בעצם לראות איך העולה, מאותו רגע שהוא מחליט שהוא חושב על ישראל, עוד לא עולה אבל מתחיל לחשוב, המילה "עלייה" נכנסת לו לתודעה, איך אנחנו משמרים איתו קשר, עד הרגע שעוברות 10 שנים מאז שהוא בישראל, כי זה בעצם טווח הטיפול שלנו והמשמעות של זה שאנחנו צריכים לבנות רצף, יחד עם השותפים שלנו, הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית, על מנת לראות איך העולה, אנחנו פשוט מעבירים שרביט מארגון לאורגון, ותמיד יש POINT OF CONTACT, אדם שהעולה יידע לפנות אליו בכל מקום ומקום, וגם העולה צריך לדעת איפה הוא ממוקם על אותו גרף של הכנה לעלייה, עידוד עלייה וקליטה.
אלכס קושניר: אנחנו עובדים על זה, יש לזה משמעויות גם תקציביות וגם מיחשוביות, ואנחנו מנסים לבנות את זה עכשיו.
אלכס קושניר: הקונספט כמו שאמרתי, בינתיים אני אפרט על כל שלב ושלב בנפרד.
אלכס קושניר: בנושא של עידוד עלייה, אנחנו בעצם מחלקים את הנושא הזה לשלושה חלקים: יש לנו חשיפה ראשונית לעידוד עלייה, זה בעצם פעולות שאנחנו מבצעים על מנת להכניס את המילה "עלייה" לתודעה של אותם יהודים שנמצאים בחו"ל, יש לנו רכזי שיווק, יש לנו שליחים לעידוד עלייה שנמצאים בחו"ל, הרבה מאוד פעילות פרסומית, ירידים כלליים, ערבי מידע.
אלכס קושניר: כאשר הנושא כבר חילחל, אנחנו קוראים לשלב הזה פעילויות ממוקדות לעידוד העלייה, פה אנחנו כבר מתחילים לעסוק בעצם בפרקטיקה של העלייה, זה כל מיני מחנות צעירים שאנחנו עושים, ירידי תעסוקה ויועצי תעסוקה שנמצאים בחו"ל ומסבירים לאנשים על השוק הישראלי עוד טרם עלו כדי להבין, כדי בעצם כמו שאמרתי בהתחלה, להוריד חששות ולהגדיר את נושא הוודאות, זה בעצם שלב של תיאום ציפיות.
אלכס קושניר: אנחנו עושים סמינרים, ואחרי שהאדם החליט שהוא עולה, אנחנו מתחילים הכנה ממוקדת לקראת העלייה, שזה בעצם אולפנים אינטנסיביים לשפה העברית עוד טרם העלייה, קורסים להכנה לשוק העבודה, וכמובן ליווי אישי של רכז, שלקראת העלייה יש פה שרביט שעובר בעצם לשני גורמים: פעם אחת למשרד העלייה והקליטה ליועצים שלנו, וגם במקביל לפרוייקטורים שנמצאים ברשויות, במידה והעולה כבר יודע לאיזו רשות הוא נוסע.
סופה לנדבר: הפרוייקטורים זה פרויקט שיזמנו אותו עם שותפים שלנו, עם רשויות, יש היום למעלה מ-100 פרוייקטורים בכל השפות של העולים, זו גם האינפורמציה שזורמת וגם עזרה לכל עולה.
אברהם נגוסה: יש שאלה לחבר הכנסת מוטי יוגב.
אלכס קושניר: אני רק רוצה להשלים משפט.
אלכס קושניר: זה בעצם השלב הראשוני של אותו רצף טיפולי בעולה שאנחנו מדברים, בעצם בשלב הזה השרביט אמור לעבור למשרד ולאותם המלווים שנמצאים ברשויות שממונים על ידינו.
מרדכי יוגב: שאלתי, ואני יודע כבר את תשובת השרה בחלקה, אבל אם אפשר לשמוע את התשובה ממקום אחר, אז זה ממש פה על שני השקפים האחרונים שלך, הסיפור של אולפן אינטרנטי והכר את הארץ והמדינה אינטרנטי.
מרדכי יוגב: אין לך כלי מדהים מזה שהמשפחה, אתה אומר, עשר שנים שהיא מתלבטת והיא בינתיים לומדת, יושבת יחד, גיבוש משפחתי.
מרדכי יוגב: מתאים לגן, מתאים לכיתה א', מתאים לתיכון, מתאים לצעיר.
מרדכי יוגב: מהם מקורות התעסוקה ואיך אומרים "שלום כיתה א'", ואיך שואלים "איפה קופת חולים והבנק", ו"איפה זה חיפה" ו"איפה ירושלים".
מרדכי יוגב: כל הדבר הזה, ואני יודע שאופק עוסקים בזה, אבל אני חושב שזה היה צריך לקבל בוסט הרבה יותר גדול, הוא גם היה חוסך כיתות אולפן וכולי, האמצעים האלה, לכן אני שם את זה כל כך גבוה ורואה בזה כלי, שאני חושב שיכול לשים אותנו במקום יותר גבוה.
עודד פורר: מוטי לקח לי חצי מהשאלה, אם תוכל להרחיב על אולפני העברית בתחום של עידוד העלייה.
עודד פורר: זה משהו שהוא חדש, דיברנו עליו בזמנו, אבל איך זה עובד, האם יש, כמה?
אלכס קושניר: הנתונים הם בשקף הבא.
מרדכי יוגב: אני אומר יישר כח על מה שעושים, לא רק ביקורת.
סופה לנדבר: ואנחנו עושים הרבה.
סופה לנדבר: אתמול ביקרתי באולפנים בבאר שבע.
סופה לנדבר: מה עשינו עם האולפנים?
סופה לנדבר: אנחנו היינו יחד, אני רוצה להגיד שהתחילה קבוצה ושם באולפן נמצאים עולים מ-16 מדינות, מכל הגלויות.
סופה לנדבר: אנחנו יזמנו לפני מספר שנים, יזמתי כיתה חכמה עם אינטרנט, עם כל הדברים שצריכים כדי לעמוד בזמן המודרני.
סופה לנדבר: נכנסנו למובן של אולפנים, ואוצ'רים, זאת אומרת אם עולה חדש, משפחה, יש תינוק בבית, מישהו יכול להתחיל ללמוד בבוקר ומישהו בערב.
סופה לנדבר: אז מישהו לומד בכיתת אולפן של העיריה ומישהו לומד בצורה פרטית, זאת אומרת מקבל ואוצ'ר והולך ללמוד בצורה פרטית.
סופה לנדבר: אנחנו נתנו את העזרה בוואוצ'רים, וזה בעצם שימוש רב אצל עולים, מפני שהם יכולים לבחור לאן ללכת, לאיזו כיתה, לאיזה מורה, באיזה מקום ובאיזה זמן.
סופה לנדבר: דרשתי שיהיו 500 שעות נטו ממשרד החינוך ואתמול התבשרנו שהיום נטו 500 שעות, בגלל שכאשר חזרתי בקדנציה הזאת בדקתי בכמה אולפנים בגלל החגים והחופש ובגלל ובגלל, הם מגיעים ל-350 שעות נטו, ואמרתי שזה לא יכול להיות ולא יתקיים.
סופה לנדבר: התבשרנו אתמול שהיום משרד החינוך עומד בדרישה שלנו, 500 שעות נטו.
סופה לנדבר: אני חושבת שאני צריכה לדרוש יותר אבל - - -
עודד פורר: השאלה על האולפנים ה- - -
אלכס קושניר: תן לי להתקדם עוד שקף ואני אענה על השאלה כי שם יש פשוט נתונים.
מרדכי יוגב: זו פעולה של אופק.
אלכס קושניר: אז קודם כל אופק ישראלי, זה היעוד של החברה, היעוד של החברה בעצם לממש את המנדט שהמשרד קיבל ב-2013, אחרי שונה השם למשרד העלייה והקליטה.
סופה לנדבר: אנחנו לא קיבלנו, אנחנו לקחנו.
אלכס קושניר: לקחנו.
אלכס קושניר: בסדר.
אלכס קושניר: יש פה מנכ"ל שכנראה לקח את זה.
עודד פורר: לא מקבלים שום דבר.
אלכס קושניר: וזה בעצם המימוש של אותו ייעוד.
אלכס קושניר: החברה היום פועלת במדינות שאתם יכולים לראות פה על המצגת, שמנו את ברית המועצות כי אם היינו שמים את כל הדגלים היינו מכסים את השקף, אבל תבינו שזה המדינות של ברית המועצות לשעבר, התלבטתי האם להוסיף "לשעבר" או לא, אבל אמרתי שככה זה יהיה.
טלי פלוסקוב: החלטה מעניינת.
עודד פורר: יש לה משמעויות דיפלומטיות.
אלכס קושניר: לשעבר.
אלכס קושניר: בסדר?
אברהם נגוסה: איפה דגל אתיופיה?
אברהם נגוסה: למה לא שמתם דגל אתיופיה?
אלכס קושניר: כי אופק ישראלי לא פועל באתיופיה.
אברהם נגוסה: למה לא פועלים?
אלכס קושניר: זו שאלה.
אלכס קושניר: יש כרגע החלטת ממשלה כמו שאתה יודע, והחלטת הממשלה הזאת כמו שהשרה אמרה, לצערנו הרב לא מתבצעת ויש לנו מרכזי קליטה.
אברהם נגוסה: מה, האתיופים לא זקוקים ל- - - זו הכוונה?
סופה לנדבר: לא, זה גם נדרש, אבל בינתיים זו פעילות במדינות שמוגדרות, ואני צריכה להגיד לך, דרשתי שנביא את זה להחלטת ממשלה, ונרחיב את הפעילות.
אלכס קושניר: אתם יכולים לראות פה בעצם את סקירת הפעילות של אופק ישראלי שהחל לפעול בעצם במלוא הכוח רק בשנה האחרונה, אתם יכולים לראות את כמות המשתתפים שהשתתפו בתוך האירועים של אופק ישראלי, אתם יכולים לראות פה גם נתונים של האולפנים.
אלכס קושניר: עודד, לשאלתך, יש היום אולפנים שמופעלים על ידי שלושה גופים.
אלכס קושניר: הסוכנות היהודית שמפעילה אולפנים באזור של ברית המועצות לשעבר, חבר המדינות, ההסתדרות הציונית שמפעילה אולפנים בצרפת וגם בארצות הברית, כל זה במסגרת אופק ישראלי, ונתיב שמפעיל אולפנים גם בברית המועצות לשעבר.
אלכס קושניר: אני רק רוצה להגיד שאני מאוד מקווה שבספט
אלכס קושניר: מבר נצא לפיילוט בקייב ובמוסקבה של אולפן ראשוני לכל דבר ועניין כמו שעושים בארץ, רק טורם עלייה.
אלכס קושניר: אנחנו עכשיו מכשירים את המורים, אנחנו נביא את התלמידים כדי שכשאנשים יגיעו לכאן, לישראל, הם כבר יהיו באותה רמת עברית כמו שהם מסיימים פה אולפן ראשוני.
אלכס קושניר: המשמעות של זה היא שבעצם אנחנו חוסכים להם חצי שנה של זמן ללימוד השפה.
אלכס קושניר: אם הפיילוט הזה יצליח אנחנו נרחיב אותו, כי יש בזה המון המון - - -
יואל רזבוזוב: אולפן כללי או מקצועי?
אלכס קושניר: לא, אולפן ראשוני לכל דבר ועניין.
מרדכי יוגב: אלכס אני איתך לגמרי, השאלה יותר מתחדדת.
מרדכי יוגב: יש לך 40,725 משתתפים ובפועל ניגשים לאולפנים רק כ-800.
מרדכי יוגב: אם יהיה לו בבית את הדבר הזה, לכן אני אומר שחייבים לתת לזה בוסט, אני לא יודע איפה משרד החינוך עושה או לא עושה כי האולפנים באחריותו לכאורה, אבל לתת דחיפה משותפת לאולפן האינטרנטי על כל המשתמע ממנו.
מרדכי יוגב: אלה דברים פשוטים, טלוויזיה חינוכית - - -
סופה לנדבר: זה רעיון טוב ואנחנו - - -
אלכס קושניר: אנחנו מרימים את הכפפה, נשב ביחד עם משרד החינוך ונראה איך עושים את זה.
סופה לנדבר: לשבת יחד עם משרד החינוך ולאמץ את זה.
אברהם נגוסה: רגע, יש נציגים ממשרד החינוך?
אברהם נגוסה: הם יתייחסו.
אלכס קושניר: אם יש להם, אז אנחנו פשוט - - -
מרדכי יוגב: עוד מילה אחת.
מרדכי יוגב: ללכת לפי סדרי העדיפויות של העולים.
מרדכי יוגב: אז אנגלית, צרפתית, רוסית, תלכו גם אחרי זה לספרדית, סבבה.
מרדכי יוגב: אבל להתחיל עם השפות שמהם יש הכי הרבה עולים או שהן הכי משמעותיות.
עודד פורר: מה הגילאים של המשתתפים?
עודד פורר: אתם לא שמים ילדים באולפנים?
עודד פורר: לא מאפשרים לילדים ללמוד עברית?
אלכס קושניר: לא, זה גיל התעסוקה.
סופה לנדבר: אבל יש לנו משהו חדש לילדים, ואתם תיכף תשמעו על כך.
אברהם נגוסה: אני חייב לומר לכם שב-11:00 אנחנו צריכים לסיים.
אברהם נגוסה: נזדרז כי צריך לתת גם זמן לשאלות, ארגוני העולים רוצים לשאול, יש נציגי משרד החינוך.
מרדכי יוגב: אותן חוברות שיש לכיתה א', הגן.
סופה לנדבר: אנחנו מקבלים את העצה שלך, ניקח על עצמנו לשבת עם משרד החינוך ולבקש ממנו לעשות את הדבר.
סופה לנדבר: הוא נדרש לפי הזמן והטכנולוגיה של כולם.
אלכס קושניר: אז אני הולך - - - מדדי תפוקה.
אלכס קושניר: במסגרת הפעילות של אופק נוספו למאגרי המידע שלנו כ-50,000 מועמדי עלייה, 40,000 מתוכם השתתפו באירועים של אופק ואתם יכולים לראות פה גם פילוח לפי כמה השתתפו רק באירוע אחד וכמה השתתפו בשני אירועים.
אלכס קושניר: אני חושב שזה נתון מאוד מאוד יפה, כי בעצם יש נתון שאנחנו עוד בודקים אותו, אבל כ-90% מהעולים שעלו לישראל בשנה האחרונה השתתפו לפחות באירוע אחד של אופק ישראל.
אלכס קושניר: זה מראה על אפקטיביות של הפעילות בנושא עידוד העלייה.
אלכס קושניר: אנחנו נמצאים לקראת סיומה של המכביה, ואנחנו כמובן רואים בזה הזדמנות, כי כל מי שמשתתף במכביה הוא גם זכאי עלייה, ולכן אנחנו יצאנו בתכנית של סיוע מוגבר לאותה אוכלוסייה, למאמנים ולספורטאים, ומי שיעלה מהם עד סוף 2018, יהיה זכאי לסיוע מוגבר ממשרד העלייה והקליטה, אני מאוד מקווה שגם נגדיל את העלייה ואולי גם נוכל לשפר את ההישגיות שלנו בספורט כי יבואו לפה ספורטאים.
אלכס קושניר: עכשיו אנחנו עוברים לשלב הקליטה, אנחנו לוקחים את הקליטה ומחלקים אותה לשני תחומים.
אלכס קושניר: סליחה, קודם כל, זה התהליך שאנחנו עושים בנתב"ג כאשר האדם מגיע, אני מקצר, בגדול העולה החדש מגיע אלינו לאולם שלנו ומקבל את כל הטיפול, החל מתיעוד, קבלת תעודת עולה וגם במקרים מסוימים תעודת זהות.
סופה לנדבר: ברוב המקרים.
אלכס קושניר: עכשיו הסיפור של ביומטרי מייצר לנו קצת קשיים משפטיים.
סופה לנדבר: היושב ראש, אתה צריך לשים לב.
סופה לנדבר: בגלל התורים הענקיים במשרד הפנים, זה שאנחנו מסוגלים לתת את זה במשרד שלנו בנתב"ג, זה מקצר את הדרך לקליטה ראשונית.
סופה לנדבר: זה פשוט, אדם קיבל תעודת זהות רק במדינת ישראל בנתב"ג, אבל עכשיו יש שינויים ואנחנו מאמינים שאחרי שיתוף פעולה עם משרד הפנים הם יסכימו לדברים נדרשים אצלנו, אנחנו נמשיך לעשות אותו דבר גם בנתב"ג, בשנים הבאות.
אלכס קושניר: קיימתי פגישה לפני כמה ימים עם מנכ"ל רשות האוכלוסין.
אלכס קושניר: דנו בסוגיה הזאת, יש בעיות משפטיות בעקבות המעבר לתיעוד הביומטרי.
אלכס קושניר: אני מאוד מקווה שיחד איתם ויחד, כנראה, עם התמיכה של הדרג הפוליטי, כי כנראה שיהיה צורך אולי גם בשינוי חקיקה, אנחנו נוכל להמשיך לתת את השירות הזה כי נכון להיום העולה שמגיע ולא מקבל תעודת זהות בנתב"ג, הוא יקבל תעודת זהות רק בנובמבר, כי זה התור.
עודד פורר: למה הביומטרי מקשה עליכם?
אלכס קושניר: תשתית, ודבר שני על פי החוק מי שיכול להנפיק תעודת זהות ביומטרי זה אך ורק עובד רשות האוכלוסין.
אלכס קושניר: זהו.
עודד פורר: אבל העובדים בנתב"ג הם כאילו מושאלים - - -
אלכס קושניר: לא, יש שם סוגיה, עזוב, אני לא רוצה להיכנס לסוגיה הזאת.
סופה לנדבר: לא, היום זה שינוי דרסטי.
אברהם נגוסה: הבעיה זה להגדיל את הצוות או מה?
אלכס קושניר: לא, יש שם בעיות - - -
סופה לנדבר: אנחנו מגדילים את הצוות על חשבוננו, אבל לא רק זה נדרש.
סופה לנדבר: נדרשים עובדים של משרד הפנים שיכולים לתת - - -
אלכס קושניר: מעבר לזה, העולים מקבלים סים קארד, כאשר אנחנו עכשיו נמצאים בשלבים סופיים של מכרז כדי לשדרג את החבילות האלה, זאת אומרת עולה הולך לקבל כנראה לשלושה חודשים סים קארד עם כל החבילה, כולל אינטרנט, כולל הכל, על מנת שהוא יוכל ישר להתחיל להתקדם ולא סים קארד זמני שנתנו עד עכשיו שהוא היה קצת פחות אפקטיבי, אז אתם יכולים לראות שאנחנו כל פעם מנסים לשפר את הקליטה הראשונית, אפילו גם חוויית הלקוח ביום הראשון לקליטתו.
אלכס קושניר: כמובן שאנחנו מסיעים אותם למקום מגוריהם, ואם אנחנו מדברים על עולים שעולים לאילת אז אנחנו גם מטיסים אותם.
אלכס קושניר: זה בנושא של קליטה בנתב"ג.
אלכס קושניר: כמובן הם מקבלים מאיתנו, אתם יכולים לראות פה את החוברות שיש לכם על השולחן, זה רק חלק קטן מכמות המידע שהם מקבלים, ויש שם את כל הטלפונים ואת כל הקונטקט איך בעצם ליצור קשר איתנו וליצור קשר עם הגורמים שנמצאים ברשויות שקולטות אותם.
אלכס קושניר: אנחנו מחלקים את הקליטה לשני תחומים - - -
מרדכי יוגב: סליחה, אם יש עולה שלא החליט לעלות ולכן החליט שהוא בא רק לתקופה מזדמנת, האם מסוגלים לתת לו איזה שהוא כרטיס זמני, משהו שיהיה לו - - -
אלכס קושניר: אנחנו מטפלים אך ורק בעולים חדשים ותושבים חוזרים.
סופה לנדבר: זה המנדט שלנו.
אלכס קושניר: ברגע שהאדם מקבל מעמד עולה, הוא נכנס לטיפול שלנו.
אלכס קושניר: לפני כן, לא.
אברהם נגוסה: הזמני זה ויזת תיירות.
אברהם נגוסה: זה הזמני.
אלכס קושניר: אנחנו מחלקים את הקליטה של עולה לשני תחומים עיקריים, קליטה חברתית וסיוע לפרט.
מרדכי יוגב: אבל אני שואל בכל זאת, תייר יש לו זיקה לפה, מה אכפת לי לתת לו את החוברת הזאת?
סופה לנדבר: אם הוא מגיע למשרד העלייה והקליטה ניתן לו חוברת ולא רק אחת.
אלכס קושניר: מוטי, החוברות האלה מחולקות גם על ידי הסוכנות היהודית בחו"ל.
אלכס קושניר: זה לא שאנחנו נותנים את זה רק פה.
<קריאה: לא, אבל הוא גם יכול להיכנס אלינו למשרד, ולקבל את כל המידע.
סופה לנדבר: אנחנו נשב ואנחנו נסביר ונעשה.
אברהם נגוסה: זה חלק מעידוד העלייה.
אלכס קושניר: קליטה חברתית, אני רוצה להציג לכם את דוקטור ולדימיר שקליאר, סמנכ"ל חטיבת ארגונים רשויות וקהילה במשרד העלייה והקליטה, שיציג את הפעילות של החטיבה שלו.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחס גם על שיתוף הפעולה עם ארגוני העולים ותמיכות לארגוני עולים.
סופה לנדבר: ושינויים חדשים שיש לנו.
<ולדימיר שקליאר: בוודאי.
<ולדימיר שקליאר: בוקר טוב לכולם, זו משימה כמעט בלתי אפשרית עכשיו להכניס את כל הפעילות בחמש דקות, אבל אני אנסה.
<ולדימיר שקליאר: קודם כל נתחיל מרשויות.
<ולדימיר שקליאר: אלפי תכניות קליטה בקהילה מופעלות בכ-100 רשויות מקומיות בהדרכה של המשרד, במתן דגש בשילוב בין עולים לוותיקים.
<ולדימיר שקליאר: מה שכאן חשוב, שהרשות בעצמה בוחרת איזו תכנית להפעיל, ולמעשה אנחנו מתקצבים את התכניות, תומכים.
<ולדימיר שקליאר: כמו כן המשרד תומך בתכניות מיוחדות לעולי קווקז, בני המנשה, עולי אתיופיה, תכנית מחוברים לנוער כקדט, ולתכניות אחרות.
<ולדימיר שקליאר: בתקציב שאתם רואים, 37.5 מיליון שקל, חשוב כאן לציין שבסיס התקציב גדל באופן משמעותי, זה באמת הישג, כי זה מאפשר חלוקה מוקדמת של התקציב.
<ולדימיר שקליאר: השנה הרשויות ידעו מה גובה התקציב ממש בתחילת השנה, וזו הייתה אחת מהדרישות של הרשויות, שלא פעם גם דיברו על זה כאן, וגם באופן משמעותי הקלנו את הליך הגשת בקשות.
<ולדימיר שקליאר: השרה דיברה כבר על מלווי קליטה, שאנחנו תומכים בהפעלת 95 מלווים ב-60 רשויות בתקציב של 10 מיליון שקל.
מרדכי יוגב: מה זה, תקן בכל רשות?
אלכס קושניר: זה תקנים לפי מספר עולים לפי שפות.
<ולדימיר שקליאר: יש קריטריונים ברורים.
<ולדימיר שקליאר: אני רוצה להגיד מילים על פרויקט חדש, פרויקט "אמץ עולה", זה פיילוט, בשלב הזה זה רק בשמונה רשויות, אבל אם הפרויקט יצליח אנחנו נפעיל אותו בשנה הבאה למעשה בכל הרשויות.
<ולדימיר שקליאר: הפרויקט מדבר על, האמת שכשאני הייתי עולה, אני חושב על זה, הייתי חלק מהפרויקט הזה, הוא עוד לא היה ממוסד על ידי משרד הקליטה.
<ולדימיר שקליאר: למעשה משפחות ותיקות מאמצות משפחות של עולים חדשים, אני חושב שזה מאוד חשוב וזה יכול מאוד לעזור בקליטה.
עודד פורר: זה חל על כל העולים?
<ולדימיר שקליאר: בשלב הזה זה חל על עולים בשנתיים האחרונות.
עודד פורר: לא משנה מאיזו מדינה?
אלכס קושניר: הרעיון הוא לקחת משפחות עם מאפיינים דומים.
אלכס קושניר: גיל, שפה, הרכב משפחתי, ילדים, ולראות איך ברמת הרשות לוקחים משפחות עולות ומחברים אותן למשפחות עולים ותיקים שעברו את זה כבר, אין להם מחסום שפתי.
אלכס קושניר: זה לא חובה, עוד פעם, זה לא חובה - - -
עודד פורר: אני חושב שכדאי גם ותיקים שלא עלו.
סופה לנדבר: יכולים גם.
סופה לנדבר: אבל זה נעלם.
אלכס קושניר: נכון, אבל היה חשוב לנו לשבור את מחסום השפה.
<קריאה: מה ההבדל עם הפרויקט של "בבית ביחד" של הסוכנות?
אלכס קושניר: הפרויקט של בבית וביחד לא קיים, לא עובד, ולכן אנחנו נכנסנו לדבר הזה, ואנחנו עוד פעם, נמצאים עכשיו בשלב הפיילוט, נפיק לקחים מהחצי שנה הזאת ולקראת השנה הבאה נצא לתכנית קצת יותר רחבה ויותר גדולה.
<ולדימיר שקליאר: לשאלה שלך על ארגוני עולים שחלק מהם נמצאים כאן, בשנת 2016 אנחנו תמכנו ב-36 עמותות בתקציב של 3 מיליון שקל בארבעה תחומים, ואני כאן רוצה, למעשה זה כבר לא חדש, בעוד שבוע ימים אנחנו מחלקים תקציב אבל זה קרה השנה, זה מבחינתנו מהפך, אנחנו פרסמנו נוהל תמיכות חדש, הרחבנו תחומים, במקום ארבעה תחומים, שבעה תחומים, שלושה תחומים חדשים: מצוינות, קשישים, צרכים מיוחדים.
<ולדימיר שקליאר: דרך אגב, לראשונה גם עמותות שמתעסקות בספורט יכולות להגיש בקשה.
<ולדימיר שקליאר: הקלנו באופן משמעותי - - -
סופה לנדבר: על זה אתה יכול לשים דגש, בגלל שיש לא מעט עמותות שעוסקות בספורט ולנו חשוב שתהיה שם פעילות של עולים חדשים.
סופה לנדבר: הייתה התנגדות במשרד ואני לא יכולה להסתיר, אבל אני חושבת ש- - - עשה את זה יפה מאוד, ואנחנו מאמינים שבשנה הבאה ארגונים ועמותות שעוסקות בספורט יהיו עוד יותר.
<ולדימיר שקליאר: גם הגדלנו באופן משמעותי את התקציב, מ-3 מיליון שקל בשנה שעברה ל-5 מיליון שקל השנה, ואתם רואים את התוצאה שכבר 60 עמותות הגישו בקשה, יותר מ-100 תכניות.