GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יעל ששון: אני רק חושבת, מישהו אמר כאן את זה בהקשר של הרווחה, אני חושבת שכדאי לחשוב על להעלות את טווח הזכאות לתלמידים עולים מארצות שאינן - - - כמו - - - שלעולים מאוקראינה ורוסיה, שנה זה לא מספיק, כל הזמן זה שנה אחורה, ינואר 17', ינואר - - -
מרדכי יוגב: יעל, האם את מורידה את זה למטה למערכת החינוך?
מרדכי יוגב: אני אדבר על זה למעלה.
<יעל ששון: אנחנו כל הזמן מדברים על זה, יש פה נציגה נהדרת - - - היא מעלה את זה.
<יעל ששון: אנחנו בשטח רואים כמה אנחנו זקוקים לעוד - - -
מרדכי יוגב: אין ספק שמערכת החינוך, כל מי שעובר אותה מגן הילדים ועד התיכון והאקדמיה, היא האולפן לקליטת הדור הבא ואיזה ואוצ'ר מקבל הילד העולה, כפי ששר החינוך, אני מדבר כרגע כדי לבנות משהו - - - בצפון מתן ואוצ'ר לפעילות לא פורמלית אחר הצהריים, לכל ילד.
<קריאה: משרד החינוך נותן?
מרדכי יוגב: כן, בצפון.
מרדכי יוגב: האם אני יכול ליישם בגישה שלכם ואוצ'ר, כאחת שהיא במטה של ריכוז קליטת עלייה מיטבי, ואוצ'ר לכל ילד עולה?
מרדכי יוגב: עם לו"ז.
מרדכי יוגב: קלטתי אותו, גם אם הוא נכנס לארץ כזמני, כי הוא עוד לא החליט שהוא עולה, אני יודע שיש לי, לא משנה, את רינה בכיתה ב' ואת אחיה דוד עולה ל-ט', אני שולח לבאר שבע שני - - - אני יודע לשכלל את זה בתוספת, אולפן, עולה, מגשר וזה וזה ולתת לו את הוואוצ'רים לפעילות הלא פורמלית.
מרדכי יוגב: לחשוב על עוד - - - בצפון זה נעשה, אני חושב שצריך לעשות בשנים הללו לכל ילד עולה.
<יעל ששון: לפעמים זו יוזמה פרטית של רשויות שהם כן עושים.
מרדכי יוגב: כן, ברור לי.
מרדכי יוגב: באר שבע, אנחנו יודעים, יודע היושב ראש, לא נגיד איזה עיר, כדי לא להגיד לשון הרע, אבל אנחנו נלחמים, ברוך ה', בזה שהמגשר של בני המנשה לא יהיה דובר רוסית, שהמגשר של הרוסים לא יהיה דובר צרפתית.
מרדכי יוגב: בסדר, סתם אני צוחק.
מרדכי יוגב: אנחנו מרגישים שפה יש עבודה טובה, אני מחפש מה עוד שנעשה כדי שיהיה עוד יותר טוב.
<שלומי נומה: לדעתי זה באמת גם להגדיל את זה בשנה וגם לעזור ב - - - למעשה הפנים של קליטת העלייה זה הפרויקטורים ואתם תפגשו אותם עוד מעט.
<שלומי נומה: אם אין פה עיר שמממנת את השכר שלהם, שלפחות עוד שלושה תקנים מעבר לשלושה שהמשרד נותן, זה לא קורה.
<שלומי נומה: זה עניין של ביצה ותרנגולת, אם לא יהיה פרויקטור שיעסוק בזה לא יגיעו עולים.
<שלומי נומה: זה העניין.
<שושנה סולומון: שגם מטפל בעולים שנמצאים כאן כדי שהשרידה שלהם תהיה שרידה מיטבית, זאת אומרת לא רק להביא עולים, אלא גם לטפל בעולים שנמצאים כאן כדי שבאמת - - -
<קריאה: בקליטה, לא בהישרדות.
<שושנה סולומון: יש כאלה ששורדים, יש כאלה שצומחים.
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לעשות כמה שיותר ובאמת לעזור לאלה שמגיעים לפה וגם לעודד עלייה, שיבואו.
אברהם נגוסה: אני בעניין של הקטע של השילוב, איך אתם עובדים עם משרד הקליטה בעניין הזכאות שלהם לחינוך לא פורמלי.
אברהם נגוסה: האם משרד הקליטה משתתף עד 10 שנים, עד 15 שנה.
<קריאה: כמו שאני מבינה משרד החינוך לא מטפל במשהו לא פורמלי.
אברהם נגוסה: אמרת 690 ילדים עולים, דוגמה אני נותן, 1,203, אני מבין, משרד הקליטה לא שם, אבל ל-690 משרד הקליטה חייב ולכן אני אומר, האם משרד הקליטה משקיע ב-690 בעניין תכניות אחרי הצהריים?
<קריאה: אני אשמח להגיד.
<קריאה: כי בעצם אנחנו כמשרד העלייה והקליטה לא יכולים להיכנס לפעילות בשעות העבודה הפורמליות ובגלל זה יש לנו תכניות לאחר הלימודים הבסיסיים, כמו שהם צריכים להיות.
<קריאה: אז יש לנו תכנית פל"א, לעזור לעולים שנמצאים עד חמש שנים בארץ, או ליוצאי אתיופיה עד 15 שנה בארץ, להעלות את ההישגים - - -
אברהם נגוסה: לאחרים למה חמש שנים?
אברהם נגוסה: 10 שנים.
<קריאה: 10, סליחה, זה השתנה השנה.
<קריאה: אתה צודק במאה אחוז.
<קריאה: זה השתנה.
<קריאה: זה מה שיש לנו.
<קריאה: בנוסף הפעילות הבלתי פורמלית, כמו שאמרתי, אנחנו מעבירים תקציבים לקליטה עירונית, להפעלה בתוך המוקד, או תם 230,000 שקל, והתכניות שהוגשו השנה לשנת 2017, יש שם לא מעט פעילות לילדים, שאנחנו כמשרד אישרנו את התכניות האלה ושושנה יכולה לספר איך זה עובד כבר חצי שנה בתוך המוקד, כי אנחנו רואים כתובת ישירה בטיפול בפעילות בלתי פורמלית, גם למבוגרים וגם לילדים, וזו הרשות.
<קריאה: הרשות בעצם מפעילה את התכניות האלה.
<קריאה: אני רק רוצה לציין שבאמת יש שיתוף פעולה מלא בין משרד החינוך למשרד העלייה והקליטה בקליטת העולים בתוך הרשויות.
<קריאה: אם אנחנו נמצאים באיזה שהיא בעיה עם ילד מסוים אנחנו מתכתבים במייל והבעיה באמת מוצאת את הפתרון שלה והעולה מקבל את הסיוע שנדרש.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע התייחסות של הסוכנות היהודית.
אברהם נגוסה: אתם רוצים להתייחס?
אברהם נגוסה: תסבירי לנו מה אתם עושים כדי לחזק את הרשות המקומית על מנת שהעולים שעוברים ממרכז הקליטה - - -
<אלין אבוהרון: על מנת לשמר את הקשר, העברת אינפורמציה.
<אלין אבוהרון: שמי אלין, אני מנהלת מרכז קליטה נורית.
<אלין אבוהרון: מרכז קליטה נורית זה בעצם מרכז שבנוי על מודל חדש, שקולט עולים מכל העולים.
<אלין אבוהרון: יש לנו עולים מ-15 מדינות ובעיניי, כאחת שניהלה מרכז רק ליוצאי אתיופיה, זה מדהים וזה בעצם המיקרוקוסמוס של החברה הישראלית.
<אלין אבוהרון: כל הפעילויות הן משולבות וכולם ביחד ומועדון הילדים ביחד וחגים ביחד וזה באמת נכון לקלוט עולים בצורה הזאת.
<אלין אבוהרון: במרכז קליטה יש כל יום פעילות לא פורמלית לילדים.
<אלין אבוהרון: כל יום, משעה ארבע עד שעה שבע, בימים ראשון עד חמישי יש פעילות במועדון הילדים.
<אלין אבוהרון: ברגע שהם יוצאים לדיור קבע זה הופך להיות קצת יותר מורכב וזה עובר לאחריות הרשות.
<אלין אבוהרון: אנחנו מבחינתנו, לפני שמשפחה עוזבת, מעבירים את כל האינפורמציה, גם לרשות וגם למוקד הקליטה, את האינפורמציה על המשפחה, על הילדים, ואם יש צורך גם העברה על מקרים סוציאליים יותר מורכבים.
<אלין אבוהרון: הצוות שלנו כן נמצא, גם אחרי שהמשפחה עוזבת הצוות שלנו נמצא בקשר עם המשפחות, אנחנו עוזרים במה שאנחנו יכולים.
<אלין אבוהרון: אבל, שוב, זה יותר מורכב ברגע שהם עוזבים.
<אלין אבוהרון: אבל כן חשוב לי לציין את הקשר שיש עם הרשות המקומית ועם כיוונים ועם משרד הקליטה.
<אלין אבוהרון: הקשר הוא מאוד טוב, אנחנו בעצם נעזרים אחד בשני לסייע לעולים.
<קריאה: אני זוכרת שעשיתם כנסים.
<קריאה: הייתה קבוצה גדולה שאמורה לצאת לדיור קבע, הביאו אותם למוקד, בתוך המוקד נתנו להם הרצאה על מה קורה בתוך העיר, איפה מה נמצא ובעצם כך הכינו אותם והכירו להם את כל - - -
<אלין אבוהרון: את כל הנפשות, לפני שהם יוצאים לדיור קבע, שיהיה להם קצת פחות מורכב.
<שושנה סולומון: יש קשר שוטף, אני מאוד מסכימה איתך.
<שושנה סולומון: אנחנו עובדים איתם יחד עם הצוות שלה, מקבלים פרטים על העולים, מתעדכנים, אנחנו מתקשרים, מזמינים את העולים, מראים להם את המוקד, פיזית איפה זה נמצא, תבואו, תתרשמו, תראו את הפעילויות שיש, תשתלבו ותמצו את מה שיש.
אברהם נגוסה: אז שושנה, תסבירי לנו על המוקד.
<קריאה: אנחנו חושבים על שם חדש לפרויקטורים, אבל עוד לא המציאו.
<שושנה סולומון: אז המוקד נמצא בשכונה י"א, זה נקרא מוקד קליטה בית סמואל.
<שושנה סולומון: בעצם המטרה היא לתת מענה לקהילה, עד כמה שיותר לזרז את השילוב של העולים שהם כבר עברו לדיור קבע, לשלב אותם בתוך החברה המעורבת שלנו, בתוך העיר באר שבע ולעזור להם, לגשר ביניהם לבין המוסדות שנותנים שירותים ציבוריים.
<שושנה סולומון: זה יכול להיות כמו עמידר, כמו ביטוח לאומי, כל מוסד שאמור לתת להם שירותים והם מתקשים לקבל את הזכויות שלהם, בגלל קשיי שפה או קשיים אחרים שהם נתקלים, בעיקר זה קשיים של שפה, שהם לא יודעים איך לבטא את עצמם והם בעצם לא מממשים את הזכויות שלהם ושם אנחנו נמצאים, בתפר, כדי לעזור להם.
<שושנה סולומון: אז כמו שהיא אמרה, כל עולה מגיע אלינו למוקד, מכיר את המוקד, נענה, יש שם מזכירה, המנהלת של המוקד, יש שם רכז נוער שהיה, עכשיו הוא סיים, יש לנו רכז תעסוקה, שהתפקיד שלו לתת מענה בנושא של השמה תעסוקתית, או קורסים, ואוצ'רים.
<שושנה סולומון: צריך לנצל את הוואוצ'רים אם הוא עומד בקריטריונים.
<שושנה סולומון: הרבה פעמים אנחנו לא מנצלים את הוואוצ'רים של משרד הקליטה בגלל התנאים, זאת אומרת בגלל שהוא עדיין לא רכש את השפה, למכללות יש את הדרישות שלהם, הוא צריך להיות עם 12 שנות לימוד, הוא צריך - - - וב-15 שנה, מה לעשות, הוא עדיין לא מיצה את כל מה שהוא - - - לא הצליח לעמוד בתנאים של המכללה, אז הרבה פעמים באמת אנחנו לא מצליחים למצות את כל המשאבים שעומדים לרשותם.
<שושנה סולומון: מה עוד אנחנו נותנים?
<שושנה סולומון: יש לנו כנסים שאנחנו עושים בנושאים שונים, כנסים של מחלות, רפואה, כל מה שמעסיק אותם, זכויות שלהם, אנחנו יכולים להביא עורך דין, אנחנו יכולים להביא רופא, לבוא ולהציג את כל השירותים שהם נותנים, של אותו מוסד, והם נותנים גם את לוח הזמנים, איפה זה נמצא, באיזה שעות זה נפתח ושהם מוזמנים ללכת ולנצל את מה שהם אמורים לקבל שם.
<שושנה סולומון: נושא של משפט.
<שושנה סולומון: הייתה אצלנו לא מזמן עמותת טבקה, עורכת דין שנתנה את כל השירותים שקשורים לענייני משפט, בעיקר נושא של תעסוקה, כי הרבה פעמים מה שקורה זה שכוח אדם מחזיק אותם עשרה חודשים ומפטר אותם, אז מפטרים אותם בלי לקבל שום דבר.
<שושנה סולומון: יש לא מעט סיפורים על זה.
<שושנה סולומון: כרגע היא לא נמצאת, אנחנו עובדים מול המשרד הראשי ברחובות.
<שושנה סולומון: אבל הרבה פעמים באמת המצוקות שאנחנו נתקלים איתם, כי אין עולה חדש שהוא מובטל, הם עובדים, הם רק לא עובדים בכישורים שיש להם, כי הרבה פעמים הם באים חקלאים, אז אין לנו הרבה מה להציע להם, אבל גם כשהם נקלטים למקומות כאלה הם קולטים אותם לתקופה מאוד קצרה, של עשרה חודשים ואז מפטרים אותם ומפטרים אותם בלי להציע להם שום דבר.
<שושנה סולומון: אז היא באמת טיפלה בהרבה לקוחות כאלה.
<שושנה סולומון: נושא של ביטוח לאומי, שזה בעיקר, גם ביטוח לאומי וגם רווחה.
<שושנה סולומון: אני תמיד אומרת שעוד מעט יסגרו את הרווחה ויביאו אלינו.
<שושנה סולומון: כל אלה שחסר להם ציוד בבית, כמו שהם אמרו, מקרר, או חשמל, או שהם קיבלו וזה מקולקל, יש להם יד שנייה והכול נהרס, יש להם בעיה בצנרת, זה התפוצץ, יש להם משהו עם בלון הגז, חשמל אין להם, דלתות שמתקלקלות והם לא יודעים לתקן.
<שושנה סולומון: אז גם בחלקים האלה אנחנו משתדלים להביא אנשי מקצוע בתחום שיבואו ויספרו להם וייעצו להם וילמדו אותם איך לתקן אפילו דברים מינימליים בתוך הבית.
<קריאה: הקורסים שאתם מעבירים בתוך המוקד.
<שושנה סולומון: קורסים בתוך המוקד.
<שושנה סולומון: בעבר היה קורס משאיות, מלגזה, אוטובוסים, הפנינו אנשים לשב"ס, הפנינו למשטרה.
<שושנה סולומון: היו קורסים שעשינו, עשינו לא מעט קורסים יחד עם הום סנטר.
<אלין אבוהרון: שפץ ביתך, על מנת לחסוך כסף.
<שושנה סולומון: שפץ ביתך.
<שושנה סולומון: במקום שהם יזמינו כל פעם איש מקצוע וזה עולה להם, במיוחד שאין להם כסף.
<אליסה ז'לודקוב: אבל אני רוצה להגיד שכמו שאמרנו, כמו שרוביק אמר, אנחנו רוצים שהכול יהיה ביחד, יש לנו דור למדע, לילדים, זה מדע, זה ממש מדע.
<אליסה ז'לודקוב: זה יוקרה של יוקרה.
<אליסה ז'לודקוב: הם מקבלים את זה בשפות אחרות.
<אליסה ז'לודקוב: תיאטראות, הם באים לתיאטראות כמו כולם, הכנה לכיתה א', כולם מקבלים את זה.
<שושנה סולומון: כן, יש לנו מועדון נוער, יש לנו חוגים נוספים, כדורגל, הכנה לצה"ל, נושא של סמים ואלכוהול, כיתות אולפן, מועדון לקשישים, פעילויות מיוחדות.
<שושנה סולומון: אני אומרת את זה במהירות, אבל יש הרבה הרבה פעילויות.
אברהם נגוסה: לפני שאני מסכם, יש מישהו שרוצה להתייחס ולא נתנו לו?
אברהם נגוסה: 'נפש בנפש', אתם רוצים להתייחס?
<קריאה: אני אתייחס ממש בקצרה לעניין הפרויקטים.
<קריאה: 'נפש בנפש' חרת על דגלו לפני כחמש שנים את חיזוק הפריפריה, הנגב והגליל והבאת עולים מארצות הברית.
<קריאה: בעיר באר שבע התברכנו בפרויקטורית נפלאה של דוברי אנגלית, זה דבר מאוד חשוב.
<קריאה: העולים, יש להם - - - כמו כן אנחנו רואים שהרבה מהעולים מהארצות - - - מגיעים לא לאזורי הדרום, לא לצפון, הם מגיעים לאזור ירושלים, בית שמש, ולכן העובדה שיש כאן מישהי שמדברת בשפה שלהם, בתרבות שלהם, מאוד מאוד חשובה.
<קריאה: אז אני מחזקת את העניין של פרויקטורים וכן העניין שרוביק דיבר לגבי הרופאים.
<קריאה: אנחנו גם עובדים עם רופאים כדי להביא אותם.
<קריאה: המנהל החדש של מרכז סורוקה - - - 'נפש בנפש'.
<קריאה: כמו כן לרופאים מארצות הברית יש - - -
אברהם נגוסה: אני אבקש ממנהלת הוועדה לקרוא לנו את ההחלטות, נראה אם בסיור הבא, או בדיון הבא, אם צריך להוסיף נוסיף, אבל מה שעד עכשיו עשינו, אז אני אבקש ממנהלת הוועדה, דנה גורדון, להקריא.
<דנה גורדון שושני: הוועדה שמחה לשמוע מפי ראש העיר רוביק דנילוביץ על פעילותו הענפה לטובת העולים בכלל ויוצאי אתיופיה בפרט.
<דנה גורדון שושני: במקביל גם לשלבם באוכלוסייה.
<דנה גורדון שושני: הוועדה קוראת לממשלה, אחת, לתעדף את העולים הבוחרים להתיישב בנגב ובגליל באמצעות סל הטבות ייחודי.
<דנה גורדון שושני: שתיים, הוועדה תתכנס לישיבת מעקב בנושא, אל"ף, הכרה במקצועות רפואיים לעולים, בי"ת, קידום אולפן אינטרנטי בעברית, המיועד לעולים.
<דנה גורדון שושני: שלוש, הוועדה קוראת למשרד העלייה והקליטה להוסיף סיוע לעולים ממדינות מהן הגיעו ללא רכוש, הון עצמי, מעבר ל-10 השנים הראשונות.
<קריאה: אני רק רוצה להוסיף שמשרד העלייה והקליטה תומך במענק מוגדל לאלה שמתיישבים בנגב ובגליל.
<קריאה: יש תוספת תקציבית די מכובדת.
<קריאה: רק לזוגות נשואים.
אברהם נגוסה: - - - במועדון שבונים אותו, שיהיו ביחד, שיהיו שני מטבחים והוועד יהיה משולב.
<שלומי נומה: אני לא הייתי נכנס לרזולוציה, אבל אומר לקיים שיח משותף בין שתי הקבוצות.
<דנה גורדון שושני: ראש הרשות ניאות ל - - -
<שלומי נומה: לקיים שיח משותף לגבי הפעלת מועדון ליוצאי אתיופיה, בין הוותיקים לעולים החדשים.
<קריאה: אבל אם מדברים בתמריץ לנגב וגליל, צריך לציין שכבר קיים לזוגות, לבודדים לא, יש תמריץ לשכר דירה, כל מי שבוחר לשבת בנגב וגליל, זה כבר קיים.
<קריאה: אולי אנחנו רוצים להגדיל, זה כבר משהו אחר, אבל מה שקיים קיים.
<קריאה: זה מוגבל לזוגות נשואים.
<קריאה: עם ילדים.
<קריאה: לבודדים זה לא.
<שלומי נומה: ולא פחות חשוב הנושא של מוקדי הקליטה, העברת המקל בין משרד הקליטה - - -
<דנה גורדון שושני: כן, עוד לא סיימנו.
<דנה גורדון שושני: הוועדה תפנה למנכ"ל המשרד לשוויון חברתי לבדוק מדוע לא הועבר התקציב שהקצה האוצר לרשות המקומיות לקליטת מנהלי ועובדי מוקד הקליטה.
<דנה גורדון שושני: הוועדה קוראת למנכ"ל משרד הרווחה, אביגדור קפלן, להאריך את המודל המוצלח הפועל בבאר שבע, לסייע לקליטת עולים בקהילה.
<דנה גורדון שושני: פרויקט זה עומד להסתיים ב-2017 ומבקשים להאריכו.
<קריאה: לאוכלוסייה שעלתה מאוקראינה, צרפת ובלגיה.
<קריאה: הרחיבו אותו גם לרוסיה.
<קריאה: אפשר אולי להרחיב לעוד אוכלוסיות, על פי החלטת הממשלה.
<דנה גורדון שושני: ולבדוק להרחיבו לאוכלוסיות נוספות.
<דנה גורדון שושני: הוועדה רשמה לפניה את נכונותו של ראש הרשות לקיים שיח משותף עם יוצאי אתיופיה הוותיקים והחדשים למציאת פתרון למועדון משותף.
<דנה גורדון שושני: הוועדה התרשמה לחיוב מהעבודה המשותפת של כלל הגורמים בבאר שבע לקליטת העולים, מראש העיר דרך חברת כיוונים וגורמים נוספים ומשרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: (בסיור במרכז הצעירים, באר שבע)
אברהם נגוסה: תודה שחיכיתם לנו בסבלנות.
אברהם נגוסה: יחד איתי נמצאים חבריי חברי הכנסת, חבר הכנסת מוטי יוגב, חבר הכנסת יהודה גליק, מנהלת הוועדה דנה גורדון, והצוות של המשרד שלי נמצאים פה, פליסיה, אורי וישמבל.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמח מאוד לשמוע מכם.
<עדי חלפון: קודם כל ברוכים הבאים.
<עדי חלפון: אני ממש מתרגשת, לא ציפיתי לכמות כזו של אורחים.
אברהם נגוסה: נמצאים גם נציגי משרדי הממשלה, משרד הקליטה, משרד החינוך, מוקד הקליטה, שושנה, וגם מנהלת הקליטה בעירייה, אליסה, הסוכנות היהודית.
<קריאה: פרויקטורים.
אברהם נגוסה: פרויקטורים כמובן.
<עדי חלפון: אז שלום לכולם.
<עדי חלפון: קוראים לי עדי ואני ממלאת מקום של מנהלת הסטארט אפ, מרכז הצעירים בעיר באר שבע.
<עדי חלפון: כמו שאמרתי, ברוכים הבאים.
<עדי חלפון: אני מניחה שבאתם מפגישה מאוד ארוכה, אז אנחנו רצינו קצת לספר על הפעילות שלנו, ממש בקצרה.
<עדי חלפון: אז בכמה מילים אני אגיד שאנחנו המרכז הראשון שהוקם בארץ, בשנת 2000, בשיתוף עיריית באר שבע, חברת כיוונים, מונטריאול, במסגרת שותפות 2000.
<עדי חלפון: המבנה הזה נתרם על ידי פדרציית מונטריאול.
<עדי חלפון: אנחנו עוסקים בארבעה תחומי ליבה עיקריים.
<עדי חלפון: אנחנו פוגשים בשנה בערך 6,000 צעירים כאשר יש לנו ארבעה תחומים מאוד מאוד ספציפיים.
<עדי חלפון: אנחנו עוסקים בתחום של תעסוקה ופיתוח קריירה, השכלה, תחום של פיתוח אורבני קהילתי, מעורבות של צעירים וכמובן קהל היעד של עולים.
<עדי חלפון: יש כאן גם שלוש תכניות ייעודיות לקהלי יעד ספציפיים כאשר הצעירים הם צעירים בגילאי 18 עד 35.
<עדי חלפון: תכנית אחת שנקראת תכנית 'בשבילי', בשיתוף עם משרד הרווחה, שהיא לצעירים בסיכון, ושתי תכניות לצעירים יוצאי אתיופיה, תכנית סטארט אפ להצלחה, שהצגנו אותה בוועדת הקליטה של הכנסת לפני כמה שנים טובות, ותכנית סטארט אפ לקריירה, זה שתי תכניות פילנתרופיות שמלוות צעירים.
<עדי חלפון: אני לא אכנס לזה כי תיכף מי שעושה את העבודה יספר לכם, אבל זה בגדול קצת עלינו.
<אירה גולוב: שלום לכולם, אני אירה, אני רכזת תחום עולים בסטארט אפ.
<אירה גולוב: משהו אישי, בחודש הבא אני הולכת לציין פה שנה במרכז ובשבילי זה כמו סגירת מעגל באופן אישי כי גם אני עליתי לארץ, בתור ילדה אמנם, ההורים שלי היו בסביבות גיל ה-30 - - -
יהודה גליק: מאיפה עלית?
<אירה גולוב: עליתי מרוסיה ואני בטוחה שאם אפילו מחצית מהדברים שמחלקת קליטה עושה למען עולים ומה שאנחנו עושים, אם ההורים שלי היו מקבלים אותם, אני בטוחה שהעלייה שלהם הייתה הרבה יותר פשוטה.
<אירה גולוב: אני אספר בקצרה מה אנחנו עושים פה.
<אירה גולוב: אני רואה את התחום מחולק לשלוש מטרות.
<אירה גולוב: מטרה אחת זה לתת לעולים שמגיעים לכאן הרגשה שהם הגיעו לעיר הנכונה.
<אירה גולוב: זאת אומרת לוקל פטריוטיות לגבי העיר באר שבע.
<אירה גולוב: אנחנו עושים את זה בעזרת סיורים בעיר, חגיגת כל מיני אירועים, חשיפה של העולים שמגיעים לכל מה שמתרחש בבאר שבע.
<אירה גולוב: מטרה נוספת היא גיבוש קהילה צעירה סביב נושאים של תרבות ופנאי, גם על ידי אירועים שאנחנו עושים, אם זה ציון גם של חגים יהודיים וגם חגים אזרחיים יותר, כמו הנובי גוד, מי שמכיר.
<אירה גולוב: מטרה שלישית וחשובה זה לפתח מענים שהם באמת צריכים בעיקר בתחום התעסוקה ותחום של לימוד העברית.
<אירה גולוב: קצת נתונים.
<אירה גולוב: אליסה, אולי הם כבר שמעו את הנתונים.
<אירה גולוב: חשוב להתייחס פה ל-60%, בעצם 60% מהעולים שהגיעו לבאר שבע בחמש השנים האחרונות הם בעצם צעירים, קבוצת היעד שלנו, שזה 18 עד 35.
<אירה גולוב: אני היחידה בתחום, יש לי סטודנטים שמסייעים, אבל אני מקבלת כ-200 עולים בשנה ועושה להם ייעוץ אישי.
<אירה גולוב: בנוסף 240 עולים משתתפים כאן במגוון של סדנאות, פרויקטים ותכניות.
<אלין אבוהרון: איך הפנייה אליכם נעשית?
<אלין אבוהרון: באופן פרטני?
<אלין אבוהרון: העולה פונה אליכם?
<אלין אבוהרון: איך הקישור?
<אירה גולוב: זה מתבצע בכל מיני, קודם כל יש לי שיתוף פעולה מלא עם מחלקת הקליטה העירונית.
<אלין אבוהרון: אני מדברת מהמקום של מרכז הקליטה, אם מגיע אליי עולה ואני רוצה להפנות אותו אליכם, איך אני עושה את זה?
<אירה גולוב: קודם כל אני מכירה את אריאלה ואת גאיה ואת טליה, אני בקשר איתם.
<אלין אבוהרון: - - - ונורית.
<אירה גולוב: אוקיי.
<אירה גולוב: אז קודם כל מדי פעם אני מבקרת במרכזי הקליטה, מציגה את מה שאנחנו עושים כאן בסטארט אפ.
<קריאה: באולפנים גם.
<אירה גולוב: גם באולפנים, בעיקר באולפנים, בעיקר שולחת דיוור, זאת אומרת אם משהו חדש קורה בסטארט אפ אני רוצה שזה יגיע לכולם, אני מקווה שזה מגיע לכולם.
<אירה גולוב: ושוב, דרך שיתוף הפעולה עם מחלקת הקליטה, זאת אומרת הם מכוונים אליי אנשים שצריכים סיוע בכתיבת קורות חיים ודברים כאלה.
<אירה גולוב: זה בעיקר הפעילות.
<אלין אבוהרון: אני אשמח שנעשה אחרי זה את הקישור.
<אירה גולוב: אני אשמח מאוד.
אברהם נגוסה: אני מבקש לרשום שאלות, ניתן לה, לא נפריע לך, תשלימי ואחר כך יהיה לנו זמן לשאלות.
<אירה גולוב: ועוד דבר מאוד מאוד חשוב, גם הצגתי את זה במספר של ה-200, זה בעצם הדבר הייחודי שאנחנו עושים כאן, שזה ייעוץ הוליסטי.
<אירה גולוב: באופן כללי מרכז סטארט אפ מסייע ומייעץ לצעירים בבאר שבע במגוון נושאים.
<אירה גולוב: מה שאני מנסה לעשות בייעוצים שלי זה לתת לאותם עולים סיוע מגוון, הוליסטי.
<אירה גולוב: מגיע אליי עולה שצריך למשל לעשות קורות חיים בעברית, אז אם הוא צריך גם נושאים אחרים אני מסייעת לו בכל התחומים.
<אירה גולוב: קצת על דברים שנעשו וגם ממשיכים להיות.
<אירה גולוב: אז, כמו שאמרתי, סדנאות.
<אירה גולוב: עשינו פה סדנאות להורים צעירים בישראל, בעצם איך להשתלב במערכת החינוך, סדנה של פתרון קונפליקטים, שזה משהו שהוא מאוד מאוד חזק, סדנאות של תעסוקה, השתלבות בשוק התעסוקה, טיולים, סיורים.
<אירה גולוב: יש לנו פה תכנית מיוחדת שנקראת פטפוט קבוצתי, שהיא נולדה מתוך תכנית שהייתה פטפוט אישי, שזה לימוד עברית אחד על אחד, זה פטפוט קבוצתי, זה בעצם קבוצות קטנות של עד עשרה עולים חדשים שלומדים עברית מדוברת ביחד עם מנחה שהיא לאו דווקא מורה, אבל היא מנגישה את החומר, היא הייתה מורה במחו"ה אלון.
<אירה גולוב: כמו שהזכרתי, אירועים שכבר היו.
<אירה גולוב: אנחנו חגגנו לא מזמן את ל"ג בעומר, ביחד עם עולים, עשינו את נוביגוד, קבלות שבת אנחנו עושים פה.
<אירה גולוב: יש לנו גם משהו מאוד ייחודי, שזה סיורי תרבות וטעימות להכרת באר שבע, העיר העתיקה.
<אירה גולוב: כל מה שמופנה לצעירים באופן כללי אני מנסה גם לעשות את זה לעולים, כמובן עם קצת שינויים.
<אירה גולוב: זהו.
<עדי חלפון: אנחנו גם נספר לכם על - - -
מרדכי יוגב: קצת מספרים.
מרדכי יוגב: ציינת שבקשר איתכם, אם התרשמתי נכון, כ-400 עולים.
<אירה גולוב: כ-400 עולים, חלקם גם מגיעים לייעוץ אישי וגם משתתפים - - -
מרדכי יוגב: כי זה חתך הגיל שאתם מטפלים בו?
מרדכי יוגב: איזה גילאים אתם מטפלים?
<עדי חלפון: 18 עד 35, קצת יותר.
<אירה גולוב: לא, כי זה גם כוח האדם שאפשר לטפל באותה כמות.
<אירה גולוב: זה גם וגם.
מרדכי יוגב: אבל למעשה כל עולה יודע שהוא יכול להקיש פה בדלת ושיהיה לו פה מענה?
<עדי חלפון: כן.
<עדי חלפון: כל עולה צעיר.
מרדכי יוגב: יש מציאות שאתם משווקים, חבר שיביא חבר?
<עדי חלפון: זה מה שרציתי גם לענות על השאלה הזו, שבעצם אחד הדברים הכי משמעותיים זה שאנשים מגיעים דרך אנשים.
<עדי חלפון: זו אחת הדרכים הכי נפוצות.
<עדי חלפון: אנשים מגיעים, גם בעקבות אירועים שהם השתתפו בהם ונראים להם, אז הם מגיעים אחד אחרי השני, כמובן שהעניין האישי הוא מאוד מאוד משמעותי עבורם.
<ניב מגריל: שלום לכולם, אני ניב מגריל, מנהל תכנית סטארט אפ להצלחה, התכנית להנגשת השכלה גבוהה לצעירים יוצאי אתיופיה בדרום, זו תכנית רק דרומית, שהבסיס שלה הוא בבאר שבע.
<ניב מגריל: התכנית באה לתת מענה למספר חסמים, שגם המועצה להשכלה גבוהה, אימצה אותה, שזה חסם בגרויות, זה מעבר של בגרויות, מבחן פסיכומטרי, חסם כלכלי, מודל לחיקוי ועוד כמה דברים.
<ניב מגריל: המודל שלנו הוא מאוד מאוד פשוט, מורכב לעשות, אבל מודל פשוט.
<ניב מגריל: הסטודנט במרכז, הוא זוכה לליווי אישי של רכז או רכזת התכנית, משתתף בארבע סדנאות העצמה בשנה, מקבל סיוע לימודי בדמות של שיעורי עזר, סיוע כלכלי בדמות של מלגה ובתמורה מבצע עשייה חברתית, או מבצעת, יש לנו רוב של נשים בתכנית, אז מבצעות, במקרה הזה, עשייה חברתית בהיקף של בין 60 ל-100 שעות בשנה.
<ניב מגריל: בזכות כל הליווי והמעטפת של התכנית מעל 90% מהסטודנטים מסיימים את הלימודים האקדמאיים ואנחנו בודקים את ההשתלבות שלהם בעולם התעסוקה ואחרי 11 שנות פעילות שהתכנית עובדת אנחנו שמחים לבשר שכ-85% השתלבו בתעסוקה הולמת, שזה אחוזים ממש ממש גבוהים.
<ניב מגריל: בתוך התכנית יש פרויקט שנקרא 'כנפי יונה', שמטרתו לתעד את סיפורי העלייה של יוצאי אתיופיה.
<ניב מגריל: השנה סיימנו את השנה השנייה, הוא פועל בשתי מכללות, ספיר ואשקלון, והיו טקסים מאוד מרגשים בשבועות האחרונים.
<ניב מגריל: זה גם מכינה, סטודנטים וגם הנדסאים.
אברהם נגוסה: כמה בסך הכול יש?
<ניב מגריל: במהלך שנה אקדמית משתתפים בתכנית כ-140 סטודנטים ועוד בין 100 ל-120 שמתעניינים בלימודים, מקבלים ייעוץ, בסך הכול 250 בשנה.
<עדי חלפון: חשוב להגיד שזו תכנית שקיימת כבר 11 שנה ונתמכת על ידי פילנתרופיה בלבד.
<עדי חלפון: אנחנו עוסקים המון בגיוס משאבים, פוגשים הרבה מאוד קרנות, יש לנו הרבה שותפים לדרך.
<עדי חלפון: האמת שלא רצינו להלאות אתכם, אז לא כתבנו אותם, אבל בהחלט זו תכנית שהעלות שלה היא מאוד מאוד גבוהה, אנחנו מלווים את הצעירים האלה באופן אישי, בתכנית יש מנהל התכנית ושלוש רכזות, שמלוות באופן אישי את הצעירים לאורך כל השנה האקדמית, דואגים ככה למנוע את הנשירה, במטרה שהצעירים האלה ישתלבו בתעסוקה הולמת.
<עדי חלפון: במעבר מתבקש, תכנית האחות נקראת סטארט אפ לקריירה.
<עדי חלפון: מי שמובילה אותה לא נמצאת פה כרגע, אני אגיד שכרגע אני ממלאת מקום, אבל זה בעצם התפקיד שלי, זו המשימה שלי בחמש השנים האחרונות.
<עדי חלפון: זו תכנית שנולדה מצורך, מתוך ההבנה שצעירים יוצאי אתיופיה, לא מספיק שיש להם את האתגר הזה של לסיים את התואר האקדמי, יש עניין מאוד משמעותי עם ההשתלבות בתעסוקה שהיא הולמת,, הולמת את הכישורים, את היכולות שלהם ואת מה שהם יכולים להביא לשוק העבודה.
<עדי חלפון: בעצם בנינו מודל, מודל מאוד מאוד ייחודי, שלצערי התקציב שלו הוא רק ל-40 חבר'ה בשנה.
<עדי חלפון: כשאני הגעתי ב-2013, התכנית הזאת עמדה על בין 3 ל-5 צעירים, היום יש לנו למעלה מ-120 בוגרים.
<עדי חלפון: כל שנה אנחנו מלווים 40 צעירים בשני מסלולים, חבר'ה שהם אקדמאים, שסיימו תואר אקדמי, וחבר'ה שלא למדו ובעצם אנחנו מייצרים להם איזה שהוא רצף בחשיבה, שאם אתה לא הולך ללמוד באקדמיה אז יכול מאוד להיות שאתה יכול ללמוד איזה שהיא הכשרה מקצועית וכן להצליח בשוק העבודה ולהתכלכל בכבוד.
<עדי חלפון: אז בעצם המסלול עצמו מלווה צעירים על ידי זה שאנחנו קודם כל עוברים את כל תהליך הייעוץ והכנה לעולם העבודה וההיכרות איתו ומיד אחר כך כל צעיר מקבל ליווי של מאמנת תעסוקתית.
<עדי חלפון: יש לנו שלוש מאמנות בתכנית, פרילנסריות, שעת אימון עולה היום הרבה מאוד כסף, נפגשים ל-10 מפגשים אחד על אחד, בהם הם בונים את היעדים שלהם, בונים מפת קריירה, עושים איזה שהיא עבודה מצד אחד מאוד מאוד אישית, מצד שני מאוד פרקטית כדי לכוון לתעסוקה.
<עדי חלפון: כמו שאמרתי, אנחנו עומדים על למעלה מ-120 בוגרים כאשר יש לנו 85% השמה ותעסוקה הולמת, שזה נתון מדהים.
<עדי חלפון: אנחנו שומרים על קשר רציף עם הבוגרים שלנו במטרה שהם ישמשו רשת של נט וורקינג לצעירים יוצאי אתיופיה אחרים ויפתחו דלתות וייצרו קשרים.
<עדי חלפון: בגדול, זאת התכנית הנוספת שלנו, זה הסיכום שלנו את ההצגה.
<עדי חלפון: יש פה עוד הרבה פעילויות בסטארט אפ.
<ניב מגריל: הכנו לכם מידע על התכניות ונשמח, אם זה מעניין אתכם, לשמור על קשר.
<קריאה: נמצאים איתנו גם הרפרנטים של מחלקת הקליטה, תוכלו לשאול אותם שאלות, הם יוכלו לספר לכם על העשייה.
<קריאה: הם למעשה פוגשים את כל העולים שמגיעים אלינו.
<קריאה: אליסה, אולי תציגי את הפרויקטורים?
<אליסה ז'לודקוב: בבקשה, זאת סבטה, לדוברי רוסית, מייגן, לדוברי אנגלית, רות, לדוברי צרפתית וערבית, טניה, היא לא פרויקטורית, היא עובדת עם הקהילה, נוער וכדומה, עובדת איתם יד וביד.
<אליסה ז'לודקוב: לודה היא האנליטית, אם אתם רואים את כל ה - - - זו לודה.
<אליסה ז'לודקוב: אלון, זה הבן אדם שהתחיל לטפל בתעסוקה בהצלחה לא נורמלית.
<אליסה ז'לודקוב: אלון, בבקשה, זה לדוברי ספרדית.
<אליסה ז'לודקוב: את שושנה אתם מכירים.
יהודה גליק: זה מה שמוגדר פרויקטורים?
<נטלי טסבסקי: כן, נטלי, אני אחראית על כל הפרויקטורים, אני מדברת את כל השפות.
יהודה גליק: יש דוברי ערבית שבאים לפה?
יהודה גליק: לא הבנתי.
<קריאה: יש מטוניס, מרוקו.
<קריאה: אבל הם מדברים גם צרפתית.
אברהם נגוסה: תימן גם.
מרדכי יוגב: כמה מדרום אמריקה?
<נטלי טסבסקי: יש עלייה מדרום אמריקה.
<נטלי טסבסקי: ידוע שעד 2016 היו 960 עולים, מ-10 שנים קודמות עד 2016, השנה זה גדל מאוד וכל יום אנחנו רואים גידול משמעותי מאוד, במיוחד מברזיל, מפרו, החברים מוונצואלה שהגיעו לפני חודשיים, רובם, מקום המגורים שלהם במרכז הקליטה נורית.
יהודה גליק: אוכלים באל גאוצ'ו?
יהודה גליק: אין יותר אל גאוצ'ו בבאר שבע.