GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: אז אני רוצה לדעת מאיפה הבאתם את הקריטריון הזה.
אברהם נגוסה: יכולתם לעשות תכלול של, לדוגמה יהוד, כשהלכתי וביקרתי שם, ויש צרכים, אבל בגלל שהיקף המספר נמוך, לא מגיע.
אברהם נגוסה: האם לא יכולים לעשות עם אור יהודה, עם ערים שבסביבה, לעשות איזה שהוא תכלול בנושא הזה.
אברהם נגוסה: למה קבעתם ודחיתם את הדברים האלה?
אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת מה הבסיס החוקי שאתם מתבססים לעשות את זה.
<טלל דולב: אני אוסיף להסבר.
<טלל דולב: האופן שבו התקיימה החלטת הממשלה, וזה אתה יודע, כי אתה יושב בוועדת השרים, בעצם כל אחד מהמשרדים, ותיכף המשרדים ידברו - - -
אברהם נגוסה: מצטרף אלינו חבר הכנסת עודד פורר.
<טלל דולב: שיש לו זכויות רבות בתכנית הזאת.
<טלל דולב: מה שקרה זה הדבר הבא: הייתה החלטת ממשלה, כל המשרדים השונים, כל המשרדים שעובדים ברשויות מקומיות, שזה רווחה, חינוך, בטחון פנים בעיקר, והקצו את המשאבים שלהם לרשויות מקומיות לפי היקף הצרכים.
<טלל דולב: היקף הצרכים תלוי בשני דברים: מספר יוצאי אתיופיה, וגם היקף הצרכים, משרד החינוך – עירית יכולה לדווח – עשה סקר בבתי ספר, משרד הרווחה הסתכלו על הדאטה בייסים שלהם, המשרד לביטחון פנים הקצו לפי הדיווח של האנשים שלהם בשדה, כל המשרדים הקצו בעצם את המשאבים שהועמדו לרשותם על ידי התכנית ומשאבי המשרד שהם התחייבו אליהם לפי הצרכים.
<טלל דולב: אנחנו הסתכלנו על גודל האוכלוסייה ועל היקף התכניות שהמשרדים הקצו לאותו ישוב.
<טלל דולב: אי אפשר לתכלל ישוב שבעצם אין בו פעילויות.
<טלל דולב: המשרדים הם אוטונומיים בהקצאת המשאבים, כל אחד לפי הצרכים שלו.
<טלל דולב: מה שאני רוצה להדגיש זה ככה, תושבי יהוד זכאים לכל התכניות הארציות, אם אנחנו מדברים על תעסוקה, אם אנחנו מדברים על דיור, אם אנחנו מדברים על נושא של השכלה גבוהה.
<טלל דולב: הרבה מאוד מהתכניות שקשורות בתכנית אינן פועלות ברשויות מקומיות אלא פועלות ברמה ארצית, במובן הזה התושבים מקבלים שירות, הם לא קיבלו הקצאות במסגרת השירותים שהוקצו לרשויות המקומיות, כנראה גם בגלל כמות וגם בגלל צרכים.
<טלל דולב: זה קריטריונים של הקצאה של כל משרד.
<טלל דולב: אנחנו לא רוצים לבוא לדרוש מרשות שלא קיבלה משאבים מהתכנית, לתכלל במסגרת התכנית.
<טלל דולב: אנחנו יכולים לחשוב מה לעשות.
<טלל דולב: להצמיד את התושבים ברשות קרובה כמו שעושים בשירותי תעסוקה, לבדוק מה הצרכים של כל משרד ולעבוד נקודתית.
<טלל דולב: יש עוד כמה רשויות כאלה שהן לא נכללות במיקוד ויש בהן אחוז יותר גבוה של אוכלוסייה ואוכלוסייה עם צרכים יותר גדולים, למשל קרית אתא.
<טלל דולב: יש רשויות שאינן במיקוד, אנחנו נצטרך לחשוב מה לעשות איתן.
<טלל דולב: אנחנו לא יכולים לדרוש מרשות מקומית שיש לה מעט מאוד תושבים וקיבלה מעט מאוד משאבים מהמשרדים השונים, לעשות מאמץ מאוד גדול לתכלול ולמיפוי של הדברים.
<טלל דולב: אנחנו צריכים למצוא דרך להנגיש את הדברים לאוכלוסייה.
<טלל דולב: זו ההתייחסות שלי לנושא הזה.
אברהם נגוסה: האם יש קשר בין הקהילה לבין אותם 28 אנשים שנמצאים בשטח ברשויות המקומיות ששמתם אותם?
אברהם נגוסה: לעניות דעתי, עד עכשיו שאני מסתובב בשטח אומרים לי "אנחנו לא יודעים מה קורה עם התכנית הזאת", אני שואל אם אותם אנשים יש להם קשר עם התושבים, עם האנשים שם?
אברהם נגוסה: האם מעדכנים אותך?
אברהם נגוסה: האם יש ועדת היגוי כמו שנקבע ברשויות המקומיות?
<טלל דולב: קודם כל בעקרון, כל המהלך הזה הוא מהלך שהתחיל בחודשיים האחרונים, אז אנחנו באמת בשלבים הראשונים.
<טלל דולב: מרבית הישובים שמינו מתכללים גם הקימו ועדות היגוי.
<טלל דולב: הדרישה של הועדה הארצית בהתאם לרוח התכנית, היא שוועדות ההיגוי יכללו אנשים מהקהילה, זאת אומרת צריכים להיות בכל ועדת היגוי שני נציגי ציבור.
<טלל דולב: עוד לא בדקנו את זה, עוד לא קיבלנו רשימות של הועדות.
אברהם נגוסה: לפי החלטת הממשלה 50%.
<טלל דולב: ברשויות המקומיות?
<טלל דולב: אני לא ראיתי החלטת ממשלה ל - -
אברהם נגוסה: לא, במשרדים.
<טלל דולב: במשרדים יש ועדות היגוי.
אברהם נגוסה: 50%.
<טלל דולב: 50%.
<טלל דולב: ברשויות המקומיות- - -
עודד פורר: יש נציגי ציבור בוועדות היגוי במשרדים?
<טלל דולב: בוודאי.
<טלל דולב: אני לא רוצה לקפוץ מנושא לנושא, אבל - - -
עודד פורר: זה היה נושא מרכזי בועדה, ואמרנו גם כדי ליצור את ה- - - מחדש, ושהתכנית הזאת תהיה מאוד מאוד שקופה, בעיקר לאור טענות שעלו בתכניות קודמות, שאנשים לא ידעו מה - - -
<טלל דולב: יש, ואני גם התייחסתי בתחילת הדיווח שלי לשתי ועדות שבאמת פעלו וגם מקבלות החלטות ביחס ליישום, גם במשרד השיכון, גם במשרד החינוך, במשרד הרווחה פועלת ועדה, במשרד הבריאות, במרבית המשרדים באמת פועלות ועדות שהן מבוססות ונפגשו כמה וכמה פעמים.
<טלל דולב: במשרד הכלכלה החלה לפעול ועדה, במשרד הביטחון פועלת ועדה.
<טלל דולב: אנחנו גם עכשיו במטה מרכזים את כל הניסיון של כולם בפעולת הועדות והכנו באמת בהובלת קסאי עם קבוצה של אנשים מהמשרדים גם מתווה להנחיה של המשרדים של איך לעבוד בוועדות מעקב עם אנשי קהילה, אני חושבת שזו אחת התכניות באמת שאנשי קהילה מעורבים בה ברמה מאוד גבוהה במטה, ברשויות המקומיות אנחנו בהתחלה.
אברהם נגוסה: חבר כנסת עודד פורר.
עודד פורר: האמת ששאלתי תוך כדי את מה שרציתי.
אברהם נגוסה: אתה נכנסת מאוחר, אז אני רוצה לעדכן אותך, אנחנו נמצאים עכשיו, היא סיימה דיווח של נציגת משרד ראש הממשלה, המשרד המתכלל.
אברהם נגוסה: אנחנו עוד לא נכנסנו לכל משרד שיציג את זה.
אברהם נגוסה: אתה רוצה לחכות לשמוע או שאתה רוצה בשלב הזה?
עודד פורר: אני אנסה להישאר ככל שאני יכול במסגרת הדיונים האחרים, אני כן אגיד עוד פעם בהקשר לשאלה שלי, שאחד הנושאים ששמנו עליהם דגש בתכנית הזאת, אחד הוא כמובן הנוכחות של נציגי ציבור בכל מקום במהלך הדרך, גם כדי לעשות אותה שקופה.
עודד פורר: יש עוד דברים שהם אבני היסוד של התכנית, אני חושב שכשמציגים את המצגת שווה שאבני היסוד יהיו מול חברי הועדה, כדי שהם יבינו לאן אנחנו צריכים לכוון, כי אנחנו שמנו שם חמש או שש אבני יסוד, אחד זה שילוב מיטבי וכולי - - -
אברהם נגוסה: כתוב לך ב- - -
עודד פורר: זה הנושא.
עודד פורר: מעבר לזה, אני - - - לשמוע.
<טלל דולב: אוקיי, אז אני חושבת שבאמת כדאי שניגש לדיווח המשרדים.
<טלל דולב: ביקשו להתחיל מכלכלה ותעסוקה.
אברהם נגוסה: בסדר גמור, גב' הדר וינטר גולן בבקשה.
אברהם נגוסה: מרכז בכיר ארגון הפיתוח, משרד הכלכלה.
<הדר וינטר גולן: בתכנית שלנו יש ארבעה כלים מרכזיים שאנחנו מפעילים.
<הדר וינטר גולן: הכלי הראשון הוא בעצם עידוד יזמות באמצעות מערך סניפי המעו"ף שלנו, שזה ייעוץ לעסקים קטנים ובינוניים.
<הדר וינטר גולן: במסגרת התכנית גייסנו שלושה רכזים ארציים שגם משווקים את התכנית, שבעצם הטיפול הזה לא ניתן עד כה דרך המשרד שלנו, לכן היה צריך גם ליידע את הציבור שהם יכולים לקבל את השירות.
<הדר וינטר גולן: מבחינת יעדים שהצבנו לעצמנו, זה טיפול של 100 יזמים ופונים בשנה.
<הדר וינטר גולן: כרגע בחציון הראשון אנחנו עומדים על 89, כלומר גם בשנה קודמת וגם בשנה הנוכחית נראה שהביקוש עולה על מה שתכננו, אנחנו שמחים וכמובן ניתן שירות לכל מי שיגיע.
עודד פורר: למה שלא תעדכנו את היעד?
עודד פורר: אם היעד הוא 100 ואני רואה שכבר בשנה שעברה נתתם ל-147.
<הדר וינטר גולן: היעד נקבע בהחלטת הממשלה.
<הדר וינטר גולן: בהתאם לתקציב שהוקצב.
<הדר וינטר גולן: בכל מקרה, זה לא בעייתי מבחינת התקציב, זה התקציב של המשרד וכל מי שיגיע יקבל שירות, אין פה הגבלה.
אברהם נגוסה: מה זאת אומרת התקציב?
<הדר וינטר גולן: היה תקציב בהחלטת הממשלה שגם לפיו גזרנו את היעדים הכמותיים שבהם נטפל, אבל חשוב לי לציין שזה לא משנה, זאת אומרת גם כמו שאתם רואים, אם יגיעו יותר פונים מאשר חשבנו כשבנינו את החלטת הממשלה או שהתאפשר מבחינה תקציבית, הם יקבלו שירות כמו כולם.
אברהם נגוסה: ב-2016 לא פעלתם.
<הדר וינטר גולן: פעלנו.
עודד פורר: הסיוע הוא רק ייעוץ.
<הדר וינטר גולן: זה יעוץ, זה קורסים, זה פגישות, החל ממיפוי ראשוני של צרכים וכלה בהדרכות וקורסים ובבניית תוכנית עסקית, זה כל המעטפת.
אברהם נגוסה: ו-147 זה תוצאת פעילות של?
<הדר וינטר גולן: ב-2016.
אברהם נגוסה: ו-89 ב-2017?
<הדר וינטר גולן: בחציון הראשון של 2017.
עמר בר-לב: זה 89 נוספים, אחרים.
<הדר וינטר גולן: כן.
<הדר וינטר גולן: הדבר הנוסף שאני חושבת שגם טלל ציינה אותו שהוא באמת בשורה, ועובדים על זה ועבדו על זה מאוד קשה אצלנו במשרד, זה קרן הלוואות ייעודית, זו דרישה שעלתה בעת גיבוש התכנית בצורה מאוד משמעותית לקדם יזמות, ולאפשר לאנשים להיות קטר משמעותי בצמיחה הכלכלית.
<הדר וינטר גולן: אנחנו ממש בימים אלה סוגרים את כל ההוראות ואת כל ההנחיות ואת כל הכללים של התכנית, והחל מחודש אוגוסט אנחנו מצפים שכבר יהיה אפשר להגיש בקשות.
<הדר וינטר גולן: קצת מספרים: בקרן יהיו 10 מיליון שקלים שזה בעצם מיזם משותף יחד עם קרן - - - ו- - - ש-5 מיליון שקלים יגיעו מהמשרד ועוד 5 מיליון שקלים זה המצ'ינג, ואני מקווה שבדיון הבא כבר נוכל להביא תוצאות, אבל הצפי זה שבתחילת החודש הבא נתחיל לפעול.
אברהם נגוסה: פרסמתם כבר?
<הדר וינטר גולן: עוד לא.
<הדר וינטר גולן: יש ועדה, שגם שם יש דרך אגב נציגי ציבור, זה לא מחויב אבל ראוי, וגם - - - כמובן.
אברהם נגוסה: הרבה אנשים אומרים לי "אנחנו לא שמענו דבר כזה", קיים דבר כזה, אבל איך אתם מפרסמים את הדברים האלה?
<הדר וינטר גולן: אנחנו נפרסם את זה גם באמצעות המערך של המעוף, אנחנו בקשר עם הטלוויזיה שמשדרת ליוצאי אתיופיה, אנחנו נפרסם את זה גם דרך - - - המעוף וגם באמצעי התקשורת שידעו שאפשר להגיש בקשות.
עודד פורר: הלוואה של 125,000 שקלים - - -
<הדר וינטר גולן: כנראה שזה יהיה דרך אגב 150,000 שקלים.
עודד פורר: לפי תקציב של 10 מיליון שקל, שמיועד לכמה אנשים?
<הדר וינטר גולן: 400 אם אני זוכרת נכון.
עודד פורר: זאת אומרת הכסף הוא ממונף?
עודד פורר: אתם עושים מכרז לבנק?
<הדר וינטר גולן: לא יודעת אם דרך בנק, אני לא מכירה את כל המנגנון המימוני.
עודד פורר: אם נותנים 10 מיליון שקלים ואמורים לחלק את זה ל-400 בעלי עסקים - - -
<הדר וינטר גולן: זה האגודה להלוואות ללא ריבית, כן?
<קריאה: לא, זה לא האגודה להלוואות ללא ריבית, זה קרן - - -
אברהם נגוסה: מי נותן את ה-5 מיליון שקלים?
<הדר וינטר גולן: 5 מיליון שקלים מתקציב המשרד, ו-5 מיליון שקלים זה המצ'ינג עם קרן - - -
אברהם נגוסה: השאלה של חבר הכנסת פורר, איך יוצא לפועל.
עודד פורר: אלא אם כן הם ממנפים, הרי זה הלוואות בסופו של דבר.
עודד פורר: גם ההלוואה נפרשת לתקופה ארוכה יותר, היא נפרשת לשנה.
עודד פורר: הם מדברים על 10 מיליון שקלים בשנה, ההלוואה נפרשת בדרך כלל קצת מעבר לזה.
עודד פורר: זאת אומרת לא את כל הכסף אתם צריכים להעמיד במכה אחת.
עודד פורר: בדרך כלל, מה שניתן לעשות, לקחת את ה-10 מיליון שקלים שיש אותם כבטוחה וללכת לבנקים השונים ולמכרז את זה, ולהגיד לבנק "תשמעו, אנחנו נותנים פה 10 מיליון שקל בטוחה, איזה סכום אתם נותנים הלוואות, ובאיזה תנאים" בדרך כלל היחס שאתה מצליח להוציא סביב ה-10 מיליון שקל, יכולים להערכתי לחלק סדר גודל של 50-60 מיליון שקל הלוואות.
עודד פורר: אם יש 10 מיליון שקל בבסיס.
<הדר וינטר גולן: אני יכולה לברר יותר עם מי שאחראי אצלנו ממש על התחום הזה, לברר איך בדיוק עובד המודל, אבל מבחינת המספרים זה מה שאני יודעת, ואני יודעת שכן הולכים למנף את זה, לא יודעת בדיוק את המנגנון.
<קריאה: - - - תהיה בוועדה - - -
<הדר וינטר גולן: בתחילת אוגוסט.
<הדר וינטר גולן: שני דברים נוספים שאנחנו עושים, בעצם מסלולים לתמרץ מעסיקים להעסיק יוצאי אתיופיה.
<הדר וינטר גולן: מסלול אחד זה העסקה של מתמחים, שאנחנו מחייבים העסקה של שנה אבל אפשר עד שנתיים, כשאנחנו מממנים 40% מהשכר בדגש על תעשיה עתירת ידע, זה מסלול שפרסמנו והוא יהיה פתוח להצעת הגשות עד תחילת אוקטובר.
<הדר וינטר גולן: המסלול השני זה תמרוץ מעסיקים בשכר גבוה, זה עלות מעסיק של החל מ-10,500 שקלים וגם שם הגדרנו ענפים ספציפיים שאנחנו רוצים, שבעצם מאפשרים להעסיק, שזה גם משהו די חדשני בהשוואה למסלולים השונים לאוכלוסיות אחרות שאנחנו - - -
עודד פורר: באיזה ענפים?
<הדר וינטר גולן: פיננסים, אדריכלות, מחשבים.
<הדר וינטר גולן: וזה סיוע ל-30 חודשים בהשתתפות, בסיבסוד שכר פוחת של החל מ-37.5%, שיורד ב-10% כל עשרה חודשים.
<הדר וינטר גולן: וגם עם זה יצאנו לדרך, כרגע עוד לא הוגשו בקשות, אבל אנחנו מקווים שיגישו.
אברהם נגוסה: עד עכשיו אין מספר עובדים שהם נהנים מזה.
אברהם נגוסה: אתם עוד לא התחלתם.
<הדר וינטר גולן: רק יצאנו בהקצאה שתיסגר בסוף החודש, אבל טרם הוגשו בקשות.
אברהם נגוסה: מתי להערכתך, עוד חודש?
עודד פורר: פורסם קול קורא?
עודד פורר: מתי?
<הדר וינטר גולן: לפני שלושה שבועות.
עודד פורר: ואף אחד לא הגיש בקשה?
<הדר וינטר גולן: כרגע לא.
עודד פורר: אולי לא פרסמתם מספיק טוב.
<הדר וינטר גולן: עכשיו באמת תיגברנו את הפרסום, ואנחנו מקוים שיגישו.
עודד פורר: אם במהלך שלושה שבועות הצעתם למעסיקים מעניקים עד 37% מהשכר ואף אחד לא פנה, צריך לבדוק את הפרסום.
<הדר וינטר גולן: אנחנו בדיוק בסוף השבוע האחרון הוצאנו עוד 300,000 שקלים לצורך הפרסום, - - -
עמר בר-לב: איזה מעסיקים אלה?
עמר בר-לב: כל מעסיק?
<הדר וינטר גולן: מעסיק שרוצה להעסיק עובדים נוספים, החל משני עובדים נוספים לפחות, זה המינימום שהוא מחוייב.
עודד פורר: אתם עושים את זה בשיתוף עם חלק מהתאחדויות המעסיקים?
עודד פורר: התאחדות התעשיינים, לשכות המסחר?
<הדר וינטר גולן: אנחנו כרגע מפרסמים את זה בעיתונות ובמדיה, ואנחנו גם בשיתוף פעולה - - -
<גל יעקובי: אני אחראית על תחום תעסוקה, במשרד העבודה והרווחה.
<גל יעקובי: חלק ממה שאנחנו עושים, אנחנו כבר יצאנו - - - ויש לנו גם - - - מעסיקים, ממש ללמד אותם - - - תיכף אני אפרט לגבי מעסיקים שאנחנו עובדים איתם, אנחנו בהחלט הולכים לשלוח את הנוער למעסיקים ש- - -
עודד פורר: אני בהחלט חושב שלגשת לאיגודי המעסיקים יהיה הרבה יותר יעיל מאשר פרסום מודעה כזאת.
עודד פורר: אם התאחדות התעשיינים תעביר לכל החברים בה את האפשרויות האלה, איגוד לשכות המסחר, אני מניח שתמצאו יותר היענות.
עודד פורר: זו תכנית טובה.
אברהם נגוסה: התכניות טובות, אבל לצערי הרב בשטח אנחנו לא מרגישים את הביצוע.
אברהם נגוסה: החלטת הממשלה התקבלה בפברואר 2016.
אברהם נגוסה: אנחנו נמצאים ביולי 2017.
אברהם נגוסה: עד עכשיו שלא התחלתם אפילו להזמין את האנשים, לראיין את האנשים.
אברהם נגוסה: זה פשוט אבסורד.
אברהם נגוסה: אי אפשר להבין את זה.
אברהם נגוסה: שנה וחצי.
<הדר וינטר גולן: הסיבה שזה לקח זמן לבנות את המסלול כי זה באמת מסלול חדשני, ורצינו להגיע, עשינו גם השוואה עם ה-OECD, לראות איך מגדירים תעסוקה איכותית.
<הדר וינטר גולן: כלומר, יש לנו מסלולים שהם דומים, אבל מטרתם לא שידרוג תעסוקתי אלא הכנסה לשוק העבודה ובגלל שהדגש פה היה על שידרוג תעסוקתי, רצינו לוודא שעושים את זה נכון.
אברהם נגוסה: הרעיון של התכנית הזאת התחיל ב-2014.
אברהם נגוסה: מ-2014 עד 2016 כל הזמן שולחנות עגולים, תכניות, כל הדיונים.
אברהם נגוסה: בסוף, הממשלה החליטה בפברואר 2016, הקציבה תקציב ואישרה את התקציב.
אברהם נגוסה: ועוד ב-2017 אנחנו עוד בודקים.
אברהם נגוסה: זה פשוט - - -
עודד פורר: אני רוצה להוסיף למה שאומר היושב ראש.
עודד פורר: תראו, כשאנחנו יצאנו לדרך עם התכנית הזאת, אני חוזר עוד פעם לעניין שנגעתי בו עם נציגי הציבור, אדוני.
עודד פורר: האמון הוא קריטי.
עודד פורר: כשלוקחים תכנית, שזה נכון השוואות ל-OECD חשובות, ואני אומר את זה לכל המשרדים.
עודד פורר: אמנם מדברים איתך, אבל זה לא משהו שהוא אישי.
עודד פורר: זה צריך לקרות מהר.
עודד פורר: אנשים צריכים להרגיש את זה בשטח.
עודד פורר: אם עובר כל כך הרבה זמן ואנשים לא מרגישים את זה בשטח, אז האמון מתפוגג.
עודד פורר: אין מה לעשות.
עודד פורר: ולכן אנחנו מתעקשים על נציגי הציבור בתוך העניין הזה, ואנחנו נתעקש על נציגי הציבור בתוך הרשויות, אנחנו נתעקש על זה במשרדים.
עודד פורר: אבל זה, שוב, תכנית נהדרת.
<הדר וינטר גולן: היא ספציפית גם תוכננה להתחיל ב-2017, אבל אני מסכימה.
עודד פורר: בסדר, 2017 אנחנו כבר נמצאים בחודש אוגוסט.
עודד פורר: גם מה שתתחילי עכשיו באוגוסט אף אחד לא יגייס כח אדם, לא באוגוסט ולא בספטמבר.
עודד פורר: עד אחרי החגים אף אחד לא מגייס כח אדם.
עודד פורר: כמי שהעסיק אני גם יודע שאם אני צריך עובד באוגוסט, אני מחזיק עוד חודשיים, כי אני לא אגייס בלי לצאת לחגים.
<קריאה: אלא אם כן אתה - - -
עודד פורר: זה משהו אחר.
עודד פורר: התכנית הזאת היא לא לחינוך.
עודד פורר: התכנית הזאת היא תוספת לנושא של מחשבים, של עתירות ידע, שהיא תכנית טובה, היא נכונה, זה המקומות שאנחנו רוצים לשפר - - - התאחדות התעשיינים במקום אחר אומרת שחסרים להם 10,000 טכנאים, בתחומי האלקטרוניקה והמחשבים.
אברהם נגוסה: משרד הכלכלה סיימתם?
אברהם נגוסה: אז אני רוצה להתקדם, לפחות בדיון, כי בביצוע התכנית אני רואה שמדשדשים באותו מקום כל הזמן.
<קריאה: לא, זה לא נכון.
אברהם נגוסה: תציגי לי התקדמות אחת בתכנית הזאת.
<טלל דולב: יצא קול קורא - - -
אברהם נגוסה: לא, תני לי משהו.
אברהם נגוסה: אין התקדמות.
עודד פורר: אדוני, יש פה התקדמות.
עודד פורר: הם עשו כמה דברים - - -
אברהם נגוסה: הדיון הקודם גם אותו דבר.
<טלל דולב: לא נכון.
<טלל דולב: אני אראה לך, בכל תחום אני יכולה להראות לך איפה ההתקדמות.
<טלל דולב: בכל התחומים ישנה התקדמות.
עמר בר-לב: השאלה אם זו התקדמות בירוקרטית או התקדמות בשטח.
<טלל דולב: לא, התקדמות של אנשים בשטח שמקבלים שירות.
עמר בר-לב: חלק זה בשטח, אבל חלק זה התקדמות בירוקרטית.
<טלל דולב: בסדר, אבל ההתקדמות הבירוקרטית היא הכרחית כדי ליצור התקדמות בשטח.
עמר בר-לב: - - - כפי שאומר יושב ראש הועדה שנתיים, שנה וחצי, זה יוצר - - -
אברהם נגוסה: אפילו 10% התקדמות אין.
<טלל דולב: זה לא נכון, חבר הכנסת נגוסה.
אברהם נגוסה: את יכולה לא להסכים איתי.
אברהם נגוסה: אבל אני אומר לך.
אברהם נגוסה: בואו נתקדם לעבודה ורווחה בבקשה.
<גל יעקובי: אני - - - בתחום התעסוקה יש לנו כמה תכניות ששם אנחנו מתקדמים בקצב - - - כמו שטלל ציינה - - - עלינו על מספר המשתתפים שאנחנו היינו אמורים להגיע אליהם בזמן שאנחנו נמצאים בו.
<גל יעקובי: התכנית הראשונה היא תכנית "למרחק", שיש לנו תשעה רכזים בשטח ואנחנו מרחיבים את התכנית לשלושה ישובים נוספים, למעשה אנחנו כבר חתמנו על ההסכם עם הג'וינט להרחבה, ואנחנו ממש בחודשים הקרובים עומדים, פנינו כבר למעשה ל- - - כדי להתחיל בתכנית.
<גל יעקובי: הסיבה שזה קורה רק עכשיו ולא קרה עד עכשיו היא כיוון שזו תכנית עם מצ'ינג של הג'וינט, ולקח להם זמן לגייס את הכסף.
<גל יעקובי: אנחנו - - - עוד לפני שהם הביאו את הכסף, כתבנו וחתמנו על הסכם ההרחבה בהנחה שהם יביאו את הכסף, בשבועות האחרונים קיבלנו את האור הירוק מהם מבחינת הגיוס ואנחנו יוצאים עם זה עכשיו.
אברהם נגוסה: את יכולה להגיד לנו באיזה סוג של מקצוע הם עוסקים?
<גל יעקובי: תכנית למרחק זו תכנית - - - תעסוקתית שאנחנו דואגים לקידום תעסוקתי של כל המשתתפים שלה.
<גל יעקובי: אין לנו מקצוע כזה או אחר ספציפי, יש לנו מגוון רחב של מקצועות וכל משתתף שמגיע אלינו, הוא או היא מקבלים ייעוץ וטיפול פרטני בהתאם למה שהם למדו, למה שהם רוצים ללמוד, כמה זמן יש להם ללמוד והנכונות שלהם והרצונות שלהם.
<גל יעקובי: אין שום דבר שאנחנו מכווינים מראש.
<גל יעקובי: אנחנו מנסים להכווין אותם כמה שיותר גבוה בשוק העבודה לתפיסתנו, אנחנו לא מתמקדים בהכשרה והשכלה גבוהה, כיון שזה לא המנדט של - - - אנחנו שמים דגש על מקצועות איכותיים, על הנדסאים, חשמלאים, על רשמות רפואיות שזה כמו מזכירות רפואיות אבל בכיר יותר, כל הדברים האלה שיש להם כמה שניתן יותר שכר גבוה בשוק העבודה.
<גל יעקובי: אנחנו מממנים את הלימודים בין אם זה באמצעות שוברים להכשרה מקצועית ובין אם באמצעות מענקים.
<גל יעקובי: - - - אנחנו - - - תוך כדי, כדי שבאמת יממשו את ההכשרה שלהם.
<גל יעקובי: אז זה באמת מגוון מאוד רחב של מקצועות, זה מבחינת תכנית "למרחק".
<גל יעקובי: צריך לציין שהפוקוס שלנו בשנה האחרונה זה עבודה עם מעסיקים.
<גל יעקובי: אנחנו עושים כל מיני שיתופי פעולה עם מעסיקים, צריך לציין לטובה את אל-על ואת מד"א שאנחנו כבר עושים איתם שיתופי פעולה יפים מאוד, המשתתפים שלנו מגיעים לתכנית, כבר ברגע שהם מתחילים את ההכשרה הם מקבלים שכר או דמי קיום, מה שמאפשר להם באמת להשקיע בלימודים, וברגע שהם מסיימים את ההכשרה שלהם הם נקלטים באותם מקומות עבודה.
<גל יעקובי: בתור הנדסאים או בתור לוקחי דמים, או בתור נהגים חובשים, או פרמדיקים, מקצועות באמת מאוד איכותיים.
<גל יעקובי: התכנית הנוספת שאנחנו חותמים עליה בימים אלה זו תכנית לייעוץ וליווי לאקדמאים עם "עולים ביחד", ההסכם של התכנית הזאת נמצא כרגע אצל העמותה בחתימה, וברגע שהם יחזירו את זה אלינו ואנחנו נבצע חתימה, אנחנו נתחיל כבר גם לקבל משתתפים ובעצם לממן ולעשות מיזם משותף יחד עם עמותת "עולים ביחד", לקידום של אקדמאים.
<גל יעקובי: אנחנו גם מחלקים שוברים להכשרה מקצועית בין אם זה באמצעות תכנית "למרחק", אפשרות לתעסוקה וכו'.
<גל יעקובי: אנחנו מממנים שוברים להכרה מקצועית.
<גל יעקובי: בעצם אין מצב, וכדאי שתדעו גם אתם ותפיצו את זה לאוכלוסיות שעובדות איתכם, אין מצב שבו יוצא אתיופיה מגיע לגוף שנותן שובר להכשרה מקצועית ואומרים לו "אין תקציב".
<גל יעקובי: אין דבר כזה.
<גל יעקובי: כל פעם שיוצא אתיופיה ילך ויהיה זכאי מבחינת התנאים של תכנית השוברים לקבל שובר, אף פעם לא יגידו לו שאין לזה תקציב, זה בניגוד לאוכלוסיות אחרות.
אברהם נגוסה: האם אתם עושים הסברה כדי שכולם ידעו ויבואו להשתמש בזה?
<גל יעקובי: כן.
אברהם נגוסה: באילו אמצעים אתם מסבירים?
<גל יעקובי: הנושא של ההכשרות המקצועיות אנחנו - - - במסגרת תכנית ההכוון התעסוקתית שלנו, בגלל התכניות שאנחנו עושים עם מעסיקים, יש ניראות מאוד מאוד גדולה לתכנית הזאת, יש לנו אלפי אנשים שהם חברים שלנו בפייסבוק או שותפים של פוסטים שונים ואפשרויות ההכשרה המקצועית מקבלות פרסום באמצעים האלה.
<גל יעקובי: אם יש כאן תפיסה שאתם אומרים שהקהילה לא מספיק שומעת על זה ולא מספיק יודעת על זה, אז יכול להיות שאנחנו צריכים לצאת לתכנית פרסום, לפרסום של ה- - - שאנחנו נבחן.
<גל יעקובי: הדבר האחרון, מעבר לשוברים להכשרה מקצועית אנחנו עושים גם הכשרות מקצועיות, בין אם זה בקורסים ממש, שאנחנו מנסים שהם יהיו לא קורסים רק של יוצאי אתיופיה אלא קורסים מעורבים, וכמו שכתוב כאן, השנה עשינו שלושה קורסים וגם יש לנו קורסים עם מעסיקים כפי שציינתי קודם, ואנחנו עומדים על 84 הכשרות מעסיקים שאלה ההכשרות האיכותיות ביותר שאנחנו - - -
אברהם נגוסה: אוקיי, פה יש לנו קצת התקדמות.
אברהם נגוסה: כמו שאני רואה, לפחות מבחינה מספרית, ב-2017 177 לעניין ההכשרה, ועכשיו אתם התחלתם ב-256.
<גל יעקובי: צריך לציין שבכל מה שקשור לתעסוקה, התחום שלנו בתעסוקה זה לא רק המספרים.
<גל יעקובי: לראות רק את הפרספקטיבה של המספרים זה ראייה חלקית.
<גל יעקובי: פרויקט שאנחנו מריצים עם אל על, שכולל 22 הנדסאים, זה פרויקט שלוקח לנו חצי שנה להקים, לעבוד, המון המון משאבים, ובסוף זה רק 22 משתתפים.
<גל יעקובי: אותם 22 - - - של אל על בתור הנדסאים, מממנים להם את הלימודים, דמי קיום, זו השקעה מאוד גדולה בכל אחד מהמשתתפים האלה אבל זה מספר בהחלט קטן.
<גל יעקובי: לכן צריך להסתכל גם על האיכות של הפרויקטים והאיכות של ההכשרה שנעשית.
<גל יעקובי: אז אם בשנה הבאה יכול להיות שאנחנו לא נעמוד במספרים האלה, אבל אנחנו נביא פרויקטים שהם יותר איכותיים, צריך לאו דווקא לבקר אותנו בעשייה.
עמר בר-לב: גם וגם.
עמר בר-לב: אנחנו מצפים גם וגם.
<גל יעקובי: גם וגם, אבל לפעמים זה בא אחד על פני השני.
עמר בר-לב: כבר את מורידה לנו את הציפיות?
<גל יעקובי: אני רק אומרת שצריך להסתכל פה על פרספקטיבה יותר רחבה, מאשר רק המספר של האנשים.
<טלל דולב: אני רוצה להוסיף עוד משהו, אני חושבת שעכשיו כשיהיה גם תכלול יותר בתוך הרשויות המקומיות, אפשר יהיה לכוון בצורה הרבה יותר טובה הרבה יותר אנשים לתוך המיזמים האלה של התעסוקה.
<טלל דולב: האנשים של משרד העבודה יושבים בתוך הוועדות הרשותיות וכך הם יוכלו באמת לעמוד גם בצורה יותר טובה ויותר מדויקת על הצרכים.
אברהם נגוסה: זה לכל המשרדים, מה שצריך זה שהאינפורמציה תגיע לקהילה, שיבואו להשתתף.
אברהם נגוסה: בשטח אני מרגיש שאנשים אומרים "אנחנו לא יודעים, אנחנו לא מרגישים".
אברהם נגוסה: יש כלי תקשורת באמהרית, יש רדיו רק"ע באמהרית, יש גם טלוויזיה באמהרית.
אברהם נגוסה: השאלה האם אתם משתמשים בזה, בנוסף כמובן לכלים האחרים שבעברית, האם אתם משתמשים גם ברדיו והטלוויזיה באמהרית?
<גל יעקובי: עלינו בעבר לרדיו רק"ע, זה כלי שאנחנו יכולים להשתמש בו יותר.
<גל יעקובי: בעיקר העבודה שאנחנו עושים בנושא של ההכשרות של הנדסאים, הדברים האלה, זה באמת לאנשים שהם כבר דוברי עברית ורמת העברית שלהם מאפשרת להם ללמוד הכשרה מקצועית ועל כן אנחנו משתמשים בכל מיני אפשרויות שהם פייסבוק ודברים כאלה.
אברהם נגוסה: פייסבוק זה פייסבוק.
אברהם נגוסה: אבל השאלה פה האם אתם נכנסים יותר, אני לא יודע אם כולם משתמשים בפייסבוק, אתם צריכים להבין את זה.
אברהם נגוסה: אבל אני בטוח שרק"ע, הרדיו באמהרית, כולם שומעים, בעיקר אנשים שבגיל שאנחנו מדברים על עניין ההכשרה המקצועית.
אברהם נגוסה: ויש את הטלוויזיה.
אברהם נגוסה: ויש גם מוקדים ברשויות המקומיות.
אברהם נגוסה: אז כל הדברים, אם אתם לא משתמשים, רק עושים את הפרסום באינטרנט באתר של המשרד, אני לא חושב שאנשים יגיעו.
אברהם נגוסה: לכן אני מבקש מכל המשרדים, לא רק משרד העבודה והרווחה, כל המשרדים, יש פה, אחד הדברים שאנחנו נלחמנו שרדיו רק"ע יישאר, אם זה ברוסית ואם זה באמהרית או בשפות אחרות, אחד הדברים כדי להעביר אינפורמציה, מידע לעולים החדשים, בשפה שהם מבינים.
אברהם נגוסה: אז אם אנחנו לא נשתמש, חבל.
אברהם נגוסה: דפני בבקשה.
<דפני מושיוב: אנחנו - - - ב-20 רשויות, כמו שאתם מבינים אנחנו עובדים באוכלוסיות שמטופלות הרווחה ובמיוחד אוכלוסיות שהן מורכבות יותר.
<דפני מושיוב: האוכלוסיות של המשפחות הן משפחות עם הרבה מאוד מסמני סיכון, עם הרבה מאוד חולי, הרבה מאוד קשיים רב מערכתיים והתהליך הוא תהליך גם של יצירת האמון, גם של הרבה מיצוי זכויות, אנחנו תמיד מופתעים מחדש כמה שמיצוי זכויות זה דבר שהוא כל כך חשוב בכל אחת מהמשפחות האלה וההנגשה של השירותים האוניברסליים לחיי היום יום שלהם.
<דפני מושיוב: עוד אוכלוסייה שבאמת התחלנו לעבוד איתה בחלק מהישובים שלא הייתה פעילות זה האזרחים הוותיקים.
<דפני מושיוב: חלק מהם היו יושבים מתחת לעץ, משוחחים, ואנחנו לאט לאט יוצרים קשר ומביאים אותם למועדונים חברתיים, חלק מהישובים אפילו בחרו לייצר מה שנקרא מועדון מופת שהוא הרבה יותר מועשר, עם מתן המענים שניתן שם, אם זה מזון בהתאם לבקשת המשתתפים, אם זה פעילות חברתית, אם זה פעילות של התעמלות לאנשים מבוגרים, כל מה שבעצם היום אזרח ותיק ראוי היה שיקבל.
<דפני מושיוב: עוד תחום נוסף שאנחנו עובדים איתו וזה באמת אחת ההצלחות, אני חושבת הגדולות, זה משפחה תומכת, יחד עם שירות מבחן.
<דפני מושיוב: אחד הדברים שלצערי קרו לאורך השנים, שנערים היו נעצרים וההורים שלהם לא בדיוק ידעו מה קורה להם.
<דפני מושיוב: כלומר הסבירו להם, אבל הם לא הבינו.
<דפני מושיוב: ונכנסו עכשיו מלווים דוברי שפה שפשוט עושים נפלאות עם ההורים, בעצם ההורים קודם כל שמחים להבין, לדעת, להיות שותפים, להגיע לכל הפגישות עם שירות המבחן, מגיעים לבתי המשפט, מגיעים אם זה לפעמים גם למערכות טיפוליות נוספות, ואני חושבת שהפידבק הכי הכי גדול זה באמת העובדה שיש מי שמלווה אותם, מי שאוחז ביד, מי שמתרגם, מי שלוקח אותם לכל מקום ומקום וגם על הדרך לפעמים גם מסייע להם עוד פעם בדברים נוספים שקשורים לחיים שלהם.
אברהם נגוסה: כשאת אומרת שהושלמה בחמש רשויות - - -
<דפני מושיוב: לא, זה כבר 16.
אברהם נגוסה: את יכולה לציין את השמות?
<דפני מושיוב: אנחנו עובדים באשדוד, ירושלים, רחובות, ראשון, בפתח תקוה, ובנתניה.
<דפני מושיוב: בששת הערים הגדולות עם אוכלוסיית המשפחות.
<דפני מושיוב: יש עוד ישובים אחרים שאנחנו עובדים בתכניות על פי הנתונים של עוברי החוק, בעיקר, אני אקריא לך את השמות של הרשויות הנוספות, באר שבע, חדרה, עפולה, קרית ביאליק, חיפה, קרית מלאכי, אשקלון, בית שמש, גן יבנה, יבנה, באר יעקב, אור יהודה, תל אביב, לוד.
<דפני מושיוב: ושש האחרות שהזכרתי.
<דפני מושיוב: בסך הכל 20 שאנחנו נמצאים בתכנית כזאת או אחרת, יש ועדה בתוך המחלקה שאנחנו - - -
אברהם נגוסה: ועדת היגוי.
<דפני מושיוב: אנחנו משתדלים מאוד - - -
אברהם נגוסה: כמה אחוזים של נציגי ציבור?
<דפני מושיוב: אנחנו מבקשים שיהיו נציגי ציבור.