GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דנה גורדון שושני: ד', חברי הוועדה ייזמו הצעת חוק המחייבת את כל משרדי הממשלה בהם צריכים אזרחים ועולים חדשים וותיקים שאינם דוברי עברית, לקבל בנוסף לטופס עליו הם צריכים לחתום, טופס ובו כל המידע בשפתם.
<דנה גורדון שושני: הוועדה קוראת לכל המשרדים להפיץ מידע באמצעות רדיו "רקע" בשפות השונות.
<דנה גורדון שושני: מידע לעולים.
<דנה גורדון שושני: הוועדה תקיים ישיבה עם מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי לשיפור הנגשת המידע לעולים בשפתם בדבר זכויותיהם במוסד לביטוח לאומי ומיצוי הזכויות.
אברהם נגוסה: אנחנו נעביר גם לכם את הסיכום.
אברהם נגוסה: כן, ועדת העלייה והקליטה והתפוצות.
אברהם נגוסה: אנחנו גם דנים בנושא חיילים בודדים בוועדה וגם כמובן כולם עולים חדשים, הוועדה עוסקת בתחום העלייה ובתחום הקליטה והקשר של מדינת ישראל עם התפוצות.
<חדוה בר: יפה מאוד, סיוע מאוד מאוד חשוב ואני רואה שהיום הזה נותן להם המון המון כלים.
<חדוה בר: מאוד יפה.
<חדוה בר: כל הכבוד, מאוד חשוב.
<חדוה בר: אז ככל שאפשר אנחנו גם מסייעים.
<חדוה בר: (בהמשך הסיור)
אברהם נגוסה: אנחנו עושים סיכום.
אברהם נגוסה: ארז חלפון מצטרף אלינו לסיכום.
<ארז חלפון: סגן יושב ראש 'נפש בנפש'.
אברהם נגוסה: לשעבר מנכ"ל משרד הקליטה.
<ארז חלפון: גם מנכ"ל משרד הקליטה, שחבר הכנסת נגוסה ליווה אותנו בשלוש השנים שהייתי יום יום, בדאגה אישית לעולים, לבני הקהילה.
יוליה מלינובסקי: אז יש פה את כל האנשים שהנושא קרוב ללבם.
מירב בן ארי: היית צריך לראות, הוא פגש כאן חייל שלפני שישה חודשים הגיע, מהצנחנים.
מירב בן ארי: אני מסתכלת עליו, מסתכלת על שניהם ואני אומרת לחבר הכנסת נגוסה, 'הוא נראה שונה, שונה מהאתיופים ש - - -', והוא אמר לי, 'מירב, הוא מהגל האחרון', והוא בצנחנים.
אברהם נגוסה: אמרתי לה, 'זה עכשיו יצא מהתנור, עוד לא התקלקל פה בארץ'.
מירב בן ארי: היה ממש מרגש.
יוליה מלינובסקי: יום מבורך, ראינו פה המון דברים מעניינים.
יוליה מלינובסקי: כמובן היה לי סיפור עם משרד הרישוי, שפתאום באמצע החליט לסגור את החגיגה, אנשים התלוננו, שאמרו להם 'זהו, נגמרה החגיגה, אי אפשר'.
<ארז חלפון: למה?
<ארז חלפון: הם עד ארבע פה כולם.
<ארז חלפון: כל המשרדים פה.
מירב בן ארי: אז התחלת להגיד, זו פעם ראשונה?
<ארז חלפון: 'נפש בנפש' זה ארגון שמטפל, מר נגוסה יודע, בעולים מצפון אמריקה ומאנגליה, רק בעולים דוברי אנגלית.
<ארז חלפון: בנושא של החיילים הבודדים, לפני כארבע שנים התחיל שיתוף פעולה עם FIDF ועם צבא ההגנה לישראל, הם ביקשו מאיתנו לטפל בכל החיילים העולים, לצורך זה הוקצו משאבים ובנושא של החיילים הבודדים 'נפש בנפש' נותנת שירות לכל החיילים הבודדים, מכל המדינות, כי FIDF נכנסו לפרויקט ביחד.
<ארז חלפון: והם נותנים להם סיוע מרגע שהם מגיעים, את כל המענקים, את כל הליווי האישי, הגעה לטקסים, משמשים כמשפחה השנייה שלהם, לצד כמובן כל הארגונים, אכ"א וצה"ל וכולם.
<ארז חלפון: היום הזה, 'נפש בנפש' מארגנת אות.
<ארז חלפון: אחת לשנה, היא מביאה את כל החיילים הבודדים, מביאים את כל משרדי הממשלה כי חייל לא יכול לצאת למשרד הרישוי, למשרד הפנים, לעירייה, למשרד השיכון, מביאים את כולם לפה, אומרים להם 'תבואו', יום אחד, מתאמים עם הצבא, הם מגיעים לפה וביום הזה הם מקבלים את השירות לכול, רישיון נהיגה, תעודת זהות.
<ארז חלפון: חוסכים לחייל את הכול, לא מבזבזים לו זמן.
מירב בן ארי: ראיתי פה את משרד הפנים.
<ארז חלפון: כן.
<ארז חלפון: הוא מסיים פה, חוזר או חזרה לבסיס או לחופשה הביתה ופתרת לחייל את הכול.
<ארז חלפון: עושים את זה יום בשנה, מקווים לעשות את זה יותר, בסוף הכול זה גם משאבים לארגן יום כזה, אבל יום בשנה, ואני חושב שזו השנה הרביעית שעושים את זה.
יוליה מלינובסקי: אבל השנה הרחבתם.
<ארז חלפון: מרחיבים, כל הזמן מרחיבים יותר.
יוליה מלינובסקי: יש היענות?
יוליה מלינובסקי: לא של חיילים.
יוליה מלינובסקי: הארגונים שאתם רוצים לשתף איתם פעולה, משרדי הממשלה.
<ארז חלפון: בוודאי.
<ארז חלפון: קודם כל פה חשוב משרדי הממשלה, כי אותם אתה צריך שיגיעו וייתנו את השירות לחיילים.
<ארז חלפון: משרדי הממשלה נענים, כולם מגיעים, מתאמים את זה כמעט שנה מראש כדי שכולם ייערכו, מכינים פה מחשבים, את הכול, והם מקבלים את השירות באותו רגע.
<ארז חלפון: זה מבורך, זה מקל על החיילים.
<ארז חלפון: על העולים צריך להקל ועל החיילים בפרט.
אברהם נגוסה: אני מאוד מאוד שמח להיות פה היום, אני אגיד לכם למה.
אברהם נגוסה: אנחנו קיימנו דיון, לפחות פעמיים, מאז תחילת הקדנציה, בנושא חיילים בודדים ובהתחלה אנחנו הרגשנו בדיון בוועדה, שכל אחד עובד בכיוון שלו, אז החלטנו שיהיה שולחן עגול, שכולם ישתתפו בשולחן העגול ואז אחרי חצי שנה או יותר עוד פעם קבענו והם באו אלינו עם דוח שכולם משתתפים, חלוקת תפקידים.
אברהם נגוסה: מה שהיום ראינו, מה שהם סיפרו לנו בוועדה, אנחנו רואים את זה בשטח, מעשית.
אברהם נגוסה: לכן הסיור היה מאוד מאוד חשוב לנו, זה משלים לנו את החלק המעשי בשטח.
אברהם נגוסה: לכן זה היה מאוד מוצלח ויישר כול ליוזמה של 'נפש בנפש' ותודה לליז, שממש הדריכה אותנו, לקחה אותנו לכל החלקים.
<ארז חלפון: תודה.
<ארז חלפון: מצוין.
<ארז חלפון: כן, תמשיכו לעזור לנו כוועדה.
אברהם נגוסה: וכמובן לכל הארגונים, משרד הקליטה, הסוכנות.
יוליה מלינובסקי: החלק המרכזי בטיפול בחיילים זה משרד הביטחון כמובן, במיוחד בחיילים משוחררים ובפרט בבודדים.
יוליה מלינובסקי: אתם יודעים ששר הביטחון עושה את זה.
יוליה מלינובסקי: יש הצעת חוק ממשלתית שכוללת את כל המעגל, המשוחררים והבודדים.
אברהם נגוסה: זה משרד השיכון, ביטוח לאומי.
יוליה מלינובסקי: לא, יש כבר הצעת חוק ממשלתית שהם ממש עושים שם מהפכה במובן מסוים, הם רואים את זה כסך הכול.
יוליה מלינובסקי: בואו נראה שזה ייצא לפועל, ששר האוצר ייתן כסף.
אברהם נגוסה: כל הכבוד לו שהוא הגיע.
יוליה מלינובסקי: לא, כסף, זה דבר כזה שתמיד חסר.
מירב בן ארי: אין ספק שהשר מגויס.
מירב בן ארי: אגב, גם השר ליברמן היה אמור לבוא.
<קריאה: כן, אבל הוא נסע לחו"ל.
יוליה מלינובסקי: כשעשינו את הסיוע בשכר דירה לחיילים בודדים, מי נתן כסף?
יוליה מלינובסקי: השר כחלון נתן 12 מיליון שקל בשנה בסעיף ייחודי.
מירב בן ארי: נו, למה את חושבת שהוא פה?
יוליה מלינובסקי: אז אני אומרת שכן, כשלוחצים חזק הוא נותן.
אברהם נגוסה: חשוב ששר האוצר סייר פה, הוא רואה את הצורך, את השטח.
מירב בן ארי: כן, גם זה ששר האוצר הכפיל ב-50% את המשכורת.
אברהם נגוסה: ארז, תודה רבה לך.
אברהם נגוסה: אני מאוד מברך אותך שאתה היום ראש העיר של העיר הזאת.
אברהם נגוסה: אני אומר שהתושבים זכו בבן אדם שבא עם ניסיון, מכיר את המערכת הממשלתית, עם ניסיון של קליטת עלייה, כמנכ"ל משרד הקליטה לשעבר, מכיר את הכנסת כמנכ"ל כנסת ישראל לשעבר ומכיר את השרים וחברי הכנסת ולכן הוא יודע איפה להפעיל לטובת התושבים ולטובת העיר הזאת.
אברהם נגוסה: זכיתם בבן אדם מושלם וזה חשוב מאוד.
אברהם נגוסה: דבר שני, אני מאוד מברך אותו, היום הדיון הזה מתקיים ביוזמתו ובהזמנתו.
אברהם נגוסה: הוא כל הזמן דיבר איתי על מתי אנחנו מקיימים ותיאמנו את הדיון הזה והנה הוא מתקיים.
אברהם נגוסה: לכן תודה על ההזמנה.
אברהם נגוסה: דבר שלישי, אני רוצה להציג את חבריי חברי הכנסת שנמצאים פה, חבר הכנסת מוטי יוגב וחברת הכנסת קסניה סבטלובה, שחברים בוועדה ושהגיעו לפה, וגם נציגי המשרדים.
אברהם נגוסה: אני מציע, מכיוון שזה דיון לכל דבר ויש פרוטוקול, בואו נעשה קודם כל סבב היכרות, כל אחד יגיד את שמו ואיזה משרד הוא מייצג, משרד ממשלתי או ארגון, ארגוני עולים או עולים.
אברהם נגוסה: (סבב נוכחות)
אברהם נגוסה: אנחנו קיבלנו את ההסבר מראש העיר, גם את הסרט ראינו, אנחנו נכנסים לדיון בנושא קליטת עולים חדשים בעיר נצרת עלית.
אברהם נגוסה: שמענו שיש פה, ברוך ה', עולים חדשים מארבע כנפות תבל ולכן גם הנציגים נמצאים פה ואנחנו קודם נתחיל בחבריי חברי הכנסת, אם יש לכם להגיד בשלב הזה, או שאנחנו נשמע ישר מנציגי המשרדים.
אברהם נגוסה: שמענו מראש העיר, אם יש מהעירייה שרוצים להגיד - - -
קסניה סבטלובה: יש הצעה לשמוע את המשפחות ולשחרר את הילדים הקטנים.
אברהם נגוסה: אז קודם נשמע את העולים החדשים הטריים שהגיעו לנצרת עלית ואנחנו רוצים לשמוע כדי לשחרר אתכם כמה שיותר, כי - - - הילדים מתנהגים מאוד יפה.
<נטליה פופובה: (מדברת ברוסית).
<טניה מקרוב: (תרגום חופשי מהשפה הרוסית): נטליה פופובה מאוקראינה, מהעיר קייב, עיר הבירה.
<טניה מקרוב: לגמרי במקרה נודע לנו על סמינר של קרן הידידות וגם להכיר ולשמוע מה יש להם להגיד.
<טניה מקרוב: בסמינר הזה הם פגשו אותי, טניה מקרוב, ואת סבטלנה יעקובוביץ, נציגים מעיריית נצרת עלית.
<טניה מקרוב: הם נראו לנו אנשים שאפשר לסמוך עליהם, אני מקצרת במחמאות קצת והם הבטיחו שהם כן ייפגשו איתנו ודי הופתענו שאכן הגענו לנצרת עלית ומהרגע הראשון פגשו אותנו, ליוו אותנו, אפילו שמו לנו קומקום תה, הדברים המינימליים ברגע - - - אמרט הוא מתנדב שלנו, של אגף הקליטה, והיא אומרת שלמחרת הגיע אמרט וכל מה שהיה צריך, כל משרדי הממשלה, המסמכים שהיינו צריכים בימים הראשונים, סיימנו את כל הבירוקרטיה בשלושה הימים הראשונים שהיינו פה בנצרת עלית.
<טניה מקרוב: גם הילד הלך לבית הספר, יש כבר אולפן בתוך בית הספר והוא כבר קורא אפילו.
<טניה מקרוב: הילד בן 16, הם הגיעו ב-28 בחודש והוא כבר יודע לקרוא, אנחנו בהלם טוב.
<קריאה: מה המקצועות שלהם?
<טניה מקרוב: (תרגום חופשי מהשפה הרוסית): באוקראינה עבדתי ככלכלנית בבנק שמונה שנים.
<טניה מקרוב: כרגע, כשהייתי פה בבנק בצד השני אז היה לי קצת עצוב לראות את עצמי בצד האחר, כאילו בתור לקוחה ולא בתור עובדת.
<טניה מקרוב: אנחנו מודים לעיר הזאת וכל מה שראינו בסרטוני הפרסום ומה שסבטלנה הסבירה לנו שם, קיבלנו אפילו יותר.
<טניה מקרוב: ועד עכשיו כשאנחנו רואים אותה אנחנו מחייכים.
<טניה מקרוב: (אומרת דברים בשפה הרוסית, להלן התרגום החופשי) אנחנו הגענו מרוסיה, ממוסקבה, זאת אשתי והילדה שלי.
<טניה מקרוב: אנחנו הגענו לעיר לפי תכנית קליטה עירונית, קליטה ישירה, הוא אומר 'לצערי לא דרך הסוכנות', אבל על העיר הם קיבלו המלצות מחברים דרך האינטרנט והם אמרו שזו העיר הכי מתאימה למשפחה עם ילד קטן.
<טניה מקרוב: וזה באמת כך, אנחנו רק הגענו, התקשרנו ישר לנציגי אגף הקליטה וקיבלנו את כל התשובות לשאלות שלנו.
<טניה מקרוב: חשוב לי מאוד לציין גם את היחסים הטובים בין הרשות המקומית ועובדי משרד הקליטה פה ברשות.
<רונן פלוט: תודה רבה.
<רונן פלוט: בואו נשמע מה קורה עם החבר'ה שלנו בבני מנשה.
<יונה חיאנגטה: תודה רבה על ההזמנה של ראש העיר.
<יונה חיאנגטה: קודם כל אנחנו שמחים שבאנו לכאן.
<יונה חיאנגטה: הגעתי אישית לפני 2006, הייתי במרכז הקליטה והתושבים שהכי הרבה הגיעו זה ב-2014.
<יונה חיאנגטה: ההורים שלי עלו ב-2014 ועברתי לפה, חזרתי.
<יונה חיאנגטה: אני הייתי גר בקרית ארבע, הייתי בצבא, סיימתי הכול וחזרתי לפה.
<יונה חיאנגטה: עכשיו אני ראש הוועד של הקהילה, קיבלנו מטניה הרבה דברים בחינוך ועל הלימודים, גם לגבי עמידר וכל מיני בעיות שפנינו אליהם והם עזרו לנו מאוד טוב.
<יונה חיאנגטה: העיר באמת עיר יפה, הכול מסודר וגם העזרה של הדתיים, התורניים, 'תורת החיים' והם עוזרים לנו לגבי הדת.
<יונה חיאנגטה: אנחנו מתפללים ביחד, יש פה הרבה בתי כנסת ואנחנו שמחים שהגענו לכאן.
<טניה מקרוב: אני רוצה לציין משהו, יונה, שהוא לא סיפר.
<טניה מקרוב: הוא כרגע לומד לתואר והוא קולט עלייה תרתי משמע, הוא התחתן עם אחת הבחורות שהגיעה ב-2014 ויש להם תינוקת שנולדה כבר בנצרת עלית.
אברהם נגוסה: אנחנו קיימנו דיון בכנסת גם בנושא קליטת העולים מבני המנשה והיו כמה נושאים שעלו שם בוועדה וזו הזדמנות טובה לברר ממך כנציג, כמובן נקבל יותר פרטים ממשרד הקליטה ומהעירייה.
אברהם נגוסה: אחד הדברים ששם עלו כל הזמן בדיונים האלה בכנסת זה שאין מספיק מגשרים לבני המנשה, מגשרים דוברי השפה.
אברהם נגוסה: האם פה בנצרת יש להם מגשרים?
אברהם נגוסה: הם אולי במקרה גם עובדים סוציאליים מהקהילה שלכם?
אברהם נגוסה: שאלה שנייה שלי, אנחנו החלטנו להשוות את התנאים של קליטת העולים של בני המנשה לתנאים של קליטת עולי אתיופיה, דהיינו מבחינת הגדרה מי הוא עולה, זה 15 שנים, וגם מבחינת הזכויות, גם משכנתא וגם בהשכלה, מה שעולי אתיופיה מקבלים גם בני מנשה יקבלו.
אברהם נגוסה: אלה שני הדברים שאני רוצה להבין, האם באמת מה שהחלטנו מיישמים בשטח.
אברהם נגוסה: אתה יכול להתייחס לשאלות האלה?
<יונה חיאנגטה: קודם כל השאלה הראשונה, לגבי המגשרת, יש לנו את דינה שרון, וגם יש לנו עובד סוציאלי, קוראים לו יצחק גוני, כרגע הוא עובד בשבי ישראל.
<יונה חיאנגטה: הוא היה בנצרת עלית והוא חזר לקרית ארבע וכרגע הוא מטפל בעולים חדשים בכפר חסידים.
<יונה חיאנגטה: לגבי הזכויות של 15 שנה, שמעתי שהיה דיון בכנסת.
<יונה חיאנגטה: זה טוב, מצוין, חשבתי שאחרי שסיימתי צבא ועברתי עשר שנים והלכתי למשרד הקליטה, רציתי להוציא בקשר ללימודים וכל מיני דברים וביררתי, אמרו לי שכרגע לא עובדים כנראה על 15 שנה ואמרו לי שאני לא זכאי.
מרדכי יוגב: ברשותך, אני שמח שנמצאת פה דליה, כמנהלת של המחוז, אני הייתי מאוד שמח אם במשרד העלייה והקליטה, אחרי שתי ועדות שהיו, ואני אומר גם ליושב ראש וגם לדנה, במעקב הזה, עוד מתקופת השר אלקין, שבהשוואה הזאת של 15 שנה עלייה, לא רק זה, אלא עוד הטבות שניתנות ברוך ה' לבני העדה האתיופית, גם בתחום החינוך ותוספת שעות, גם בתחום הדיור ואיזה שהיא הטבה שניתנה בעקבות כך שאין הון עצמי.
מרדכי יוגב: עכשיו, אין הון עצמי גם לעולי צרפת, אין לנו גם לאחרים, אנחנו מודעים לזה שצריכה להיות פה מהפכה מבחינת הברכה הזאת שבעלייה, אבל בנקודה הזו הקונקרטית, אם תוכלי לעורר את הדיון בתוך המשרד, כי אלכס קושניר הבטיח על כך וסופה דיברה על כך, איך אנחנו מסייעים, גם בתוספת שעות שנדרשות ויותר מזה, נדבר אחר כך, בתחום של התנדבות ובתחום של מה שדרוש לגישור בשפה.
מרדכי יוגב: אני מדבר קונקרטית כרגע, כי אחר כך צריך לדבר על דברים יותר רחבים, איך מסייעים בזה.
מרדכי יוגב: אני שמח שפה דינה כמגשרת, היא דוברת השפה.
מרדכי יוגב: ועוד שאלה אחת, האם יש אצלכם בנים או בנות בוגרים שהולכים ללמוד, עובדים סוציאליים או דברים אחרים?
<יונה חיאנגטה: כרגע בקבוצה של תושבי נצרת עלית אין עדיין.
<יונה חיאנגטה: יש כאלה שהם בצבא עדיין ואני מקווה מאוד שאחרי הצבא ילמדו את זה.
<יונה חיאנגטה: יש הרבה באוניברסיטה שלומדים וגם בקבוצה החדשה יש הרבה שמגיעים מהודו, באוניברסיטה שם שלמדו.
<רונן פלוט: תעביר, בבקשה, לנתי, הוא יספר על העולים, איך התאקלמו העולים מאתיופיה בנצרת עלית.
<נתי ברה: תודה על האירוח ועל ההזמנה.
<נתי ברה: אני נתי, כמו שאמרתי בהתחלה.
<נתי ברה: בנצרת עלית עולי אתיופיה, לפי עניות דעתי, הם השתלבו יפה מאוד והם כבר הרבה שנים ותיקים.
<נתי ברה: העיר באמת השכילה לשלב את כולם ואין פה איזה שהוא אפיון מיוחד או קבוצות מיוחדות, אלא כולם משתלבים בתוך מערך התכניות והשירותים שיש.
<נתי ברה: יחד עם זאת, כמו שראש העיר אמר, יש בריחה של צעירים, מגמה שעדיין ממשיכה, בתוך זה גם צעירים בני העדה האתיופית, אחרי שהם התחנכו בעיר, למדו והשתלבו וכו', אחרי צבא או אחרי שירות לאומי, הם מחפשים את עצמם במקומות אחרים וזה חבל, זה צורם לי מאוד.
<נתי ברה: אני חושב שאם אפשר להסתכל על הצעירים, מענה גם להשכלה הגבוהה, לתואר ראשון, תואר שני, אם מסתכלים בשנים, רוב הצעירים פה נולדו בארץ, רוב הצעירים, אנחנו פה 35 שנה וצפונה, כך שמבחינת הקריטריונים הם כבר לא עולים, אבל כשאנחנו מסתכלים על מקורות המשפחה, המקור הכי משמעותי, העוגן הכי משמעותי, עדיין הם מוחלשים.
<נתי ברה: כך שאם יש אפשרות להגמיש קריטריונים מסוימים או להזרים איזה שהוא תמריץ, כמו שראש העיר אמר, לקבוצות מסוימות ולצעירים במיוחד, אני חושב שהעיר תהיה יותר חזקה והקהילה האתיופית, הצעירים ימשיכו להישאר פה עם העולים וזה רק יעשה טוב.
<נתי ברה: בדרך כלל אנחנו יודעים שיש מנגנונים מנופחים, הצהרות גבוהות, אבל בתהליך של בקרה וליווי של יישום החלטות קצת חלשים.
<נתי ברה: אני מדבר באופן עקרוני ולא באופן ספציפי בעיר.
<נתי ברה: בסך הכול אנחנו עובדים פה בייחודיות, כולם משולבים וכולם חיים בהרמוניה.
<נתי ברה: אני כל כך שמח להיות תושב העיר, באמת.
<נתי ברה: תודה, תודה על ההזמנה ותודה על הדברים.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול שאלה שאני שואל בכל הרשויות המקומיות.
אברהם נגוסה: כידוע, ממשלת ישראל בוועדת שרים מיוחדת בראשות ראש הממשלה העבירה כמה תכניות לשילובם של יוצאי אתיופיה בתוך החברה הישראלית, בתחום החינוך, רווחה, בריאות, תעסוקה וגם בזמן האחרון בתחום הדיור לזוגות צעירים.
אברהם נגוסה: אני שמעתי מכבוד ראש העיר שאפשר פה למצוא דירה ב-500,000, 600,000 וב-700,000 שקל, אם כך אני חושב שהדור הצעיר מהקהילה יישאר פה, אם יש תכנית דיור אז כמובן שינצלו את זה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת אם התכניות האלה שאני מדבר עליהן, בתחום החינוך ובתחום הרווחה, בתחום הבריאות, נתחיל בזה, האם הם כבר מיישמים אותן בשטח?
אברהם נגוסה: משרד החינוך, משרד הרווחה ומשרד הבריאות.
אברהם נגוסה: אתה, כעובד העירייה, ידוע לך על התכניות האלה בשטח?
<נתי ברה: אני שמעתי על התכניות האלה לאחרונה, כמו 'הדרך החדשה', 600,000 שקל לתקופה מסוימת.
<נתי ברה: כל הפרטים שאתה אומר, אני שומע עליהם, כרגע היישום פה עדיין לא התחיל ואפילו ברמת הממשלה, רק באפריל יקבלו את הנתונים.
אברהם נגוסה: לא, זה עניין הדירה, אבל עניין החינוך והרווחה?
<נתי ברה: אני יודע שיש פה איזה שהוא תקציב מסוים, גם דרך 'עיר ללא אלימות' וגם דרך הרשות למלחמה בסמים.
<נתי ברה: יש פה ושם תקציבים זורמים, אבל טרם התחילו ביישום.
אברהם נגוסה: טוב, נשמע מנציגי משרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: דרך אגב, רציתי לדעת כעובד העירייה וגם מבני הקהילה, כששאלתי אותך.
אברהם נגוסה: דינה, תסבירי לנו את האתגרים הקיימים, כמגשרת, תכניסי אותנו לאתגרים הקיימים.
אברהם נגוסה: אדוני ראש העיר אמר שצריך תמריץ פה לעירייה בתחום קליטת העלייה, אנחנו רוצים להבין איזה אתגרים קיימים, בעיקר בקליטת העולים ובפרט בתחום שבו את עובדת, בני המנשה.
<דינה שרון: ברוך ה' כולם נקלטו טוב, האנשים שהגיעו לפה ב-2014.
<דינה שרון: אני בעיקר מטפלת צמוד, אחד על אחד, ממש ככה, עם כל המשפחה, אני מכירה כל פרט ופרט, כל משפחה מה המצב המשפחתי שלו, אם הוא עובד או לא עובד.
<דינה שרון: ברוך ה', 99% כאן עובדים.
<דינה שרון: מי שלא, זה יכול להיות מבחינת בעיות בריאותיות, שגם אותם אני מלווה צמוד אחד על אחד, אם זה ללכת לביטוח לאומי, בין אם זה בשילוב בגנים, שגם בזה אני מעורבת עם הגננות.
<דינה שרון: בבתי הספר כולם משולבים, ברוך ה', הילדים.
<דינה שרון: מבחינת קושי, כולם משתלבים.
<דינה שרון: אני חושבת שבעיקר צריך הרבה את הטיפול השפתי מבחינת בתי הספר.
<דינה שרון: מבחינת על יסודי, קשה לי קצת לציין את זה בגלל שאצלנו כל הילדים שנמצאים בעל יסודי הם מחוץ לעיר ובהם אני פחות נוגעת, אבל אני יודעת מה קורה עם כל אחד ואחד ואיפה כל אחד נמצא.
<דינה שרון: כמובן שיש לנו נערים שנמצאים בצבא ועוד כמה ילדים שצריכים להתגייס.
<דינה שרון: מבחינת הקושי שאני הכי רואה, זה בבתי הספר, מבחינת הלימוד, שהם צריכים את שעות התגבור, שיחזקו אותם מבחינה שפתית, שייתנו לנו, לא יודעת אם זה תקציב או את הכוח, שיהיו לנו מורים שיבואו ויעזרו, ליסודי בעיקר, שזה העתיד של הקהילה, או של נצרת עלית גם.
<רונן פלוט: יש לי משפט אחד על העלייה מבני מנשה.
<רונן פלוט: אני הופתעתי מאוד, מאוד הופתעתי מהאנשים האלה.
<רונן פלוט: אנחנו קלטנו בחברה הכלכלית מספר אנשים.
<רונן פלוט: עם השפה יש להם בעיה, אבל אני עוד לא ראיתי עם חרוץ כזה, לא ראיתי אנשים שכל כך אוהבים לעבוד.
<רונן פלוט: אין אצלם חארטה, לוקחים עבודה, עושים אותה.
<רונן פלוט: לא פעם אומר לי המנכ"ל של החברה, 'רונן, אם יש לך אנשים מבני המנשה, אני מאוד אשמח לקלוט אותם לעבודה', כי אלה אנשים מאוד מאוד מאוד חרוצים, אנשים שבאו, שאחוז האבטלה, דינה, תקני אותי, כמעט לא קיים ביניהם.
<דינה שרון: לא.
<רונן פלוט: כולם עובדים.
<רונן פלוט: כשאני רואה עולים לשעבר מאתיופיה עובדים על יד עולים מבני המנשה ובאמצע עומדים אלה מאוקראינה ורוסיה, חברים, אין תענוג יותר מלראות את הפסיפס היפה הזה כאן בנצרת עלית.
<רונן פלוט: אני אמרתי, באו 110 תביאו עוד 110, רק תביאו, נקלוט אותם ברצון רב.
<מירה זילברמן: אם יורשה לי שתי מילים להוסיף על בני המנשה.
<מירה זילברמן: לא ציינו כאן, לא דינה ולא החבר'ה מהעדה, בנצרת עלית הגיעו 29 משפחות, מתוכן 13 גרים כבר בדירות קבע של עמידר.
<מירה זילברמן: אני חושבת שזה הישג גדול מאוד, גם למשרד, גם לרשות וגם למשרד השיכון.
<מירה זילברמן: כל השאר ירכשו או יקבלו דירות, גם דרך משרד הקליטה.
אברהם נגוסה: האם משרד הקליטה התחיל להפעיל את הזכויות בעניין המשכנתאות למשפחות של עולי אתיופיה גם למשפחות בני המנשה, בעניין רכישת דירה?
<מירה זילברמן: עניין הפעלת המשכנתאות, זה לא בדיוק דרך משרד הקליטה.
<מירה זילברמן: אמנם התכנית נבנתה בשיתוף עם משרד הקליטה, הזכויות זה בבנקים.
אברהם נגוסה: לא, לא, הזכויות, מי שקובע מי זכאי ומי לא זכאי זה משרד הקליטה.
<מירה זילברמן: הכוונה היא ל-15 שנה.
אברהם נגוסה: בוודאי, אנחנו מדברים על מי שמוגדר כעולה חדש ב-15 השנים האחרונות, זה מה שאנחנו מדברים.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לדעת אם החלטות שהתקבלו בכנסת, האם ירדו לשטח.
אברהם נגוסה: זה מה שאנחנו רוצים להבין.
<מירה זילברמן: יצא נוהל במשרד הקליטה.
אברהם נגוסה: יצא נוהל.
אברהם נגוסה: המשפחות יודעות?
אברהם נגוסה: משפחות עולות חדשות יודעות שיש להם את הזכויות האלה?
<מירה זילברמן: המשפחות יודעות דרך הפרויקטורים.
<מירה זילברמן: אני עושה אצלי במרחב, דינה השתתפה לפני חודש, יום הסברה, יום מידע לפרויקטורים.
<מירה זילברמן: כל הזכויות שמגיעות לעולים חדשים ולא משנה מאיזה מדינה הם הגיעו, אם זה בני מנשה, עולי אתיופיה או עולי חמ"ע.
<מירה זילברמן: אנחנו מעבירים את זה בכדי לתת להם את המידע.
<מירה זילברמן: מעבירים יום מידע, להעביר מידע הלאה.
<דינה שרון: בתכנון זה שכן, בגלל שכמובן, אני חייבת לציין, אנחנו קצת מוגבלים בתקציבים אז אין לנו - - - אני מקווה שכן נוכל לעשות את זה, אני כן רוצה להזמין סדנה, לרכז את העולים שנמצאים כבר כאן ולהעביר להם את כל הזכויות שלהם.
<דינה שרון: זה בתהליך.
אברהם נגוסה: אני שואל את השאלות האלה מכיוון שאנחנו יודעים שהעירייה פועלת, ראש העיר פועל, הכול בסדר גמור, אבל אנחנו באים לפה, אנחנו דווקא מחפשים את האתגרים, כי אנחנו רוצים לעזור מהכנסת למערכת שפועלת בשטח.
אברהם נגוסה: אני שואל את השאלות האלה כי היו נציגים מבני המנשה שהגיעו להשתתף בוועדה ואמרו לי 'כן, קיבלתם את ההחלטה, אבל אף אחד לא הסביר לנו, אני לא יודע אם יש לי זכות לקבל משכנתא, את הזכויות של 15 שנה וגם לקנות דירה'.
אברהם נגוסה: היו נציגים שם שאמרו לי, לכן אני אומר, לקבל החלטה זה לא מספיק, האם העולה יודע שיש לו זכות כזו ואז הוא יכול להשתמש בזה.
אברהם נגוסה: זה מה שאני שואל את משרד הקליטה.
<דלי אלי: אני רוצה להסביר.
<דלי אלי: הזכויות לגבי 15 שנה לעולי בני המנשה הושוו כמו לעולי אתיופיה, אבל הזכות לרכישת דירה שהם מקבלים, 660,000 שקל וכו', זה הנוהל החדש שיצא בעקבות 'הדרך החדשה' וזה נותן תנאים עוד יותר טובים - - -
אברהם נגוסה: לא, בואו לא נתבלבל.
אברהם נגוסה: התכנית של 'הדרך החדשה' או השילוב המיטבי של ועדת השרים, זה לא נוגע לבני המנשה, אני אומר לכם את זה.
אברהם נגוסה: אני מדבר על הזכות כעולה חדש.
אברהם נגוסה: התכנית הממשלתית היא לא לעולים חדשים, היא לוותיקים, למי שנולד פה או לוותיקים, אני מדבר על עולה חדש במסגרת 15 שנים.
מרדכי יוגב: אפשר להשחיל שאלה, בהזדמנות שדלי ומירה פה?
מרדכי יוגב: באותו נושא או לא באותו נושא, פותח סוגריים או סוגר סוגריים, תגיד אחר, המגשר או מגשרת דובר קוקית ולא דובר רוסית בקרית שמונה.
<מירה זילברמן: מה אתה שואל?
<מירה זילברמן: קוקית או מיזו.
מרדכי יוגב: לא משנה, מגשר יוצא בני מנשה.
מרדכי יוגב: בקרית שמונה יש מגשרת יוצאת ברית המועצות.
<מירה זילברמן: וגם באשדוד וגם במעלות.
מרדכי יוגב: כאשר הכלל הראשון הוא שהוא יהיה דובר השפה.
מרדכי יוגב: נדבר אחר כך.
מרדכי יוגב: נתקדם לנצרת עלית, עכשיו אנחנו בנצרת עלית, אבל זה המחוז, לכן העלינו גם - - -
אברהם נגוסה: בסדר, אז אנחנו נתמקד בנצרת עלית.
<ברכה ברוב: אנחנו בנצרת עלית כבר הוכחנו שאנחנו יודעים לקלוט עלייה.
<ברכה ברוב: בשנים האחרונות זה לא היה ממש אישיו בנצרת עלית, מכל מיני סיבות.
<ברכה ברוב: עכשיו שאנחנו באמת מכל הלב ובכל המוסדות רוצים לקלוט עולים וכמה שיותר, ורונן הבהיר כמה שזה חשוב לעיר בכל התחומים, אני אישית הייתי ביריד עלייה במוסקבה וזה היה בדצמבר והייתה לי עוד תכנית, אני לא ידעתי שזה הסוף, אמרתי שאולי זה הסוף של תכנית נגב גליל ושזו הייתה תכנית מאוד מאוד טובה, אני מבינה שמאיזה שהיא סיבה התכנית לא מתאימה, זה היה בנגב והגליל דרך משרד הקליטה, משרד הקליטה מונה, אבל אני חושבת שאין - - -
אברהם נגוסה: רגע, תנו לה לסיים את זה ואז אני אתן לכם להרחיב.
<ברכה ברוב: אתמול במקרה או לא במקרה היו אצלנו מנגב וגליל ואמרו שהתכנית לא קיימת.
<ברכה ברוב: רציתי לשאול, אני יכולה להבין שזה לא קיים וזה לא היה אידיאלי בשבילנו, זה לא היה בדיוק נצרת עלית, אבל בכל זאת זה נגב וגליל, התחרות שלנו היא לא עם ראשון ולא עם פתח תקווה, עם הערים שבנגב ובגליל, אז יש תכנית?
<מירה זילברמן: ייתכן שאת מדברת על פרויקט של משרד נגב גליל.
<מירה זילברמן: לנו אין פרויקט של משרד נגב גליל, לנו יש פרויקט של משרד העלייה והקליטה שנקרא פרויקט נגב גליל ובמסגרתו אנחנו נותנים הטבות לעולים שיעלו לנגב וגליל שהפוטנציאל לסיוע יכול להגיע עד מעל 40,000 שקל למשפחה ממוצעת וזה נקרא פרויקט נגב גליל.
<מירה זילברמן: לנצרת עלית עלו במסגרת התכנית הזאת 18 משפחות ב-2016, וכפי שראש העיר ציין, ב-2017 כבר הגיעו 10 משפחות במסגרת הפרויקט הזה, זאת אומרת הם מקבלים מדרגה נוספת של הטבות מעבר למניפת ההטבות של כל עולה שמגיע לארץ.
<ברכה ברוב: יופי, אז אתמול אנחנו שמענו.
<ברכה ברוב: טוב ששאלתי, אז לפחות אני מה-16% האלה שהגיעו לפה, 50% של העולים.
<ברכה ברוב: זה הרבה מאוד דברים, אבל ביניהם זו הקליטה שאנחנו, רונן, אני ועוד הרבה כמונו, שכתבנו, שביקשנו ושבכל משפחה עזרנו והיו לנו מתנדבים שליוו את אלפי העולים שהגיעו לנצרת עלית.
<ברכה ברוב: אני מקווה שאנחנו נחזור לתקופה כזאת.
אברהם נגוסה: משרד הקליטה, סיימתם?
<מירה זילברמן: לעת עתה.
<טניה מקרוב: אני ממש בקצרה רוצה להתייחס לקושי השפתי של קליטת בני המנשה וקצת לספר על תכניות לעידוד עלייה שהרשות מתכננת.
<טניה מקרוב: עולי בני המנשה הגיעו מאזור מסוים, מאזור מיזורם, שהם דוברי שפת מיזו ולא שפה אחרת.
<טניה מקרוב: הם הגיעו ממש בערב פסח בסטטוס תייר לעיר, העמותה העבירה אותם לעיר כשהם עדיין לא היו בסטטוס עולה חדש וזה עשה לנו קושי, גם מול משרד הקליטה, לפתוח להם כיתות אולפן.
<טניה מקרוב: בנוסף, ילדים של יסודי נרשמו לבית ספר מוכר שאינו רשמי, בהמלצה של העמותה שהביאה אותם, והילדים לא קיבלו את השעות שמגיעות להם מטעם משרד החינוך של עולים, שעות האולפן שלהם.
<טניה מקרוב: השנה הראשונה הייתה קריטית, גם הפרויקטורית, בגלל שזה הגיע באמצע השנה ולא קיבלנו ממשרד הקליטה אפשרות להעסיק פרויקטורית דוברת שפה ולא הייתה לנו דרך לתקשר והשנה הראשונה שהעולים היו בעיר, ממש הרגשנו אכזבה כי לא הייתה לנו שום דרך לתקשר איתם.
<טניה מקרוב: ברוך ה' יש לנו עכשיו פרויקטורית ואנחנו לומדים מהטעויות.
<טניה מקרוב: העלייה שתגיע בחודש מאי, אני מקווה שלא יהיו לנו את הבעיות האלה, במיוחד שאותו מוסד שהילדים לומדים בו עכשיו קיבלו סמל מוסד של משרד החינוך ואז יוכלו לקבל שעות עולה.
<טניה מקרוב: בנוסף, ראש העיר לא סתם אמר שהוא הכריז על שנת 2017 שנת עלייה, לזה נעשים דברים.
<טניה מקרוב: רק בחצי השנה האחרונה יצאו תשע משלחות, במימון מלא של הרשות המקומית, לערים באוקראינה, רוסיה, ארצות הברית וצרפת.
<טניה מקרוב: היו לנו כמה נסיעות משותפות עם קרן הידידות.
<טניה מקרוב: נכון לעכשיו פנינו למפעלים בעיר, מי מוכן לצאת לפרויקטים מיוחדים לעידוד תעסוקה.
<טניה מקרוב: קיבלנו הרבה פניות.
<טניה מקרוב: אמרנו שבשלב הראשון, ממש בחודש הקרוב, אנחנו יוצאים לפרסום ביחד עם הסוכנות והקרן לידידות, שני פרויקטים עם מפעל אינטר אלקטריק, חשמלאי מוסמך וכיתת מפעל ב-RH, זאת אומרת האנשים ילמדו אולפן רגיל ואחרי האולפן הרגיל חלק ילמדו במכללה, חלק יפתחו להם כיתת אולפן בתוך המפעל.
<טניה מקרוב: יש תכניות גם לפתוח תכניות תעסוקתיות לנהגי אוטובוס, עם אגד או חברה עירונית של נהגים, אבל אנחנו יוצאים במיידי בתכניות לעידוד תעסוקה ומקווים שבאמת נעלה את הרף כמו שנצרת עלית יודעת.