GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<הרב חיים אמסלם: אנחנו עוסקים היום בנושא יהדות התפוצות וחיזוק הזהות היהודית ואני חושב שישנו נושא שלא שמנו לב אליו, ולדעתי הוא חשוב מאוד ומועיל מאוד.
<הרב חיים אמסלם: המדיה המודרנית, האינטרנט וכל סביבתו פתחו אפיקים חדשים.
<הרב חיים אמסלם: אם משפחה הייתה נמצאת היום בקהילה מבודדת בצפון אמריקה, באירופה או בדרום אמריקה, והיא רצתה יהדות, לא הייתה לה שום דרך.
<הרב חיים אמסלם: היום, דרך המדיה המודרנית, אנחנו נחשפים לקהילות עצומות וגדולות במספרן.
<הרב חיים אמסלם: כדי לסבר את האוזן, אני אתן את המספרים.
<הרב חיים אמסלם: יושב כאן המדען הראשי והוא ודאי מכירים את הנתונים האלה.
<הרב חיים אמסלם: אלה מספרים שיכולים לשנות את פניה של היהדות ושל מדינת ישראל.
<הרב חיים אמסלם: למה אני מתכוון?
<הרב חיים אמסלם: אני מתכוון במיוחד לצאצאי יהודים, בני אנוסים, שנמצאים בעיקר בדרום אמריקה ולפי כל המחקרים המדויקים, מדובר במספרים שהם מעל 10 מיליון ועד 30 מיליון.
<הרב חיים אמסלם: למרביתם, בבדיקות DNA נמצא DNA יהודי מובהק, למרביתם יש גם יכולת גנאולוגית להוכיח את שורש המשפחה שלהם מגירוש ספרד ומיתר התפוצות.
<הרב חיים אמסלם: אם פעם הם חשבו שהם השרידים האחרונים – כל קהילה של 30 משפחות חשבה: אנחנו האחרונים שנותרנו אחרי המבול – פתאום מתברר שיש עוד קהילה ועוד קהילה ועוד קהילה.
<הרב חיים אמסלם: ולא רק זאת, היום הם לומדים יהדות.
<הרב חיים אמסלם: אני יכול להראות סרטונים שאני מקבל ומראים איך הם מתפללים, איך הם לומדים תורה והכול דרך האינטרנט.
<הרב חיים אמסלם: השליחות, שפעם הדמות שלה הייתה בתנועות הנוער, יכולה להחליף את פניה דרך המדיה המודרנית.
<הרב חיים אמסלם: מה יקרה במקרה כזה?
<הרב חיים אמסלם: מה יקרה אם פתאום מיליונים יחליטו שהם מצאו את השורשים שלהם?
<הרב חיים אמסלם: חובתנו ליזום איזושהי חקיקה ולעזור להם, אבל אז מתברר שהם יגיעו לכאן לעברי פי פחת.
<הרב חיים אמסלם: למה?
<הרב חיים אמסלם: מפני שלא פתרנו את יהדותם כהלכה.
<הרב חיים אמסלם: ומה אז ניצור?
<הרב חיים אמסלם: עוד חברה אחרת?
<הרב חיים אמסלם: הזעקה הזו היא הזעקה הדוממת מפני שבסופו של יום יש קבוצה שמסיבותיה היא, ההלכתיות, הרבניות והפוליטיות, אוחזת את המושכות בידיה, מחזיקה את מדינת ישראל בגרונה בלפיתת צבת, ואין מה לעשות, אבל ההשלכות של זה הן שזה בסופו של יום מתנקם בנו.
<הרב חיים אמסלם: אדוני היושב-ראש, אני מברך אותך על היום הזה ואני מקווה שהדברים האלה יהדהדו הלאה.
<הרב חיים אמסלם: תודה רבה.
<הרב חיים אמסלם: סליחה, לפרוטוקול, אני ישבתי עם פרופ' סרג'יו דלה פרגולה לפני כחודש ושאלתי אותו מה הסיפור של בני האנוסים.
<הרב חיים אמסלם: קיימתי דיון בכנסת לפני כעשר שנים ואז דובר על כעשרה מיליון.
<הרב חיים אמסלם: הוא אמר לי: תלוי בפילוחים, כי לפי כל הנתונים שיש לו, בספרד ובפורטוגל לבד יש 6 מיליון.
<הרב חיים אמסלם: בואו לא נשלה את עצמנו כי לא מדובר על מספרים כאלה שיבואו ויתדפקו על דלתותינו, אבל אם הם רצו לדעת על השורשים שלהם, רצו לגלות את היהדות וללמוד, הם לא צריכים להתנייד.
<הרב חיים אמסלם: הם צריכים מכשיר סלולרי קטן והם מתחברים.
<הרב חיים אמסלם: הם מתקדמים והם עובדים ללא מדינת ישראל, ללא עזרת הסוכנות היהודית וללא עזרת אף גורם.
<הרב חיים אמסלם: הם פשוט עובדים וחוזרים במספרים גדולים ליהדות.
<ילנה איזנשטיין: אני רוצה להתייחס.
<ילנה איזנשטיין: אני ממשרד התפוצות ובשנה שעברה הקמנו ועדה ציבורית לנושא הזה.
<הרב חיים אמסלם: אני באתי בפני הוועדה הציבורית ואמרתי את האמירה שלי.
<הרב חיים אמסלם: כבר אמרתי שאני יודע שלא ייצא כלום ואני מצטער לומר, מדוע?
<ילנה איזנשטיין: רגע, זה לא נכון.
<ילנה איזנשטיין: אנחנו רוצים להציג את התוצאות בפני הוועדה הזאת.
<ילנה איזנשטיין: אנחנו עובדים על זה.
<ילנה איזנשטיין: אני רוצה לתקן אותך ולומר שכבר היום אנחנו יודעים שמיליון צאצאי אנוסים, אם תהיה להם אפשרות הם יעלו לישראל.
<ילנה איזנשטיין: כבר היום הם מוכנים לזה.
<ילנה איזנשטיין: מבחינת מספרים, במחקר שלנו הגענו לכ-50 מיליון בכל העולם שיש להם איזשהו קשר ליהדות, כולל שבטים אבודים וכולל כולם.
<הרב חיים אמסלם: זה לא מצחיק, זה נתון מחקרי.
<הרב חיים אמסלם: אני רק אשלים את הדברים ואסיים.
<הרב חיים אמסלם: מכיוון שכבר דיברת על כך, אני מאוד שמח שמשרד התפוצות ייקח את זה עליו.
<הרב חיים אמסלם: כשמו כן הוא וזאת עבודת התפוצות.
<הרב חיים אמסלם: אני מוכן לשיתוף פעולה.
<הרב חיים אמסלם: ב-9 ביולי אני נוסע לשלושה שבועות לדרום אמריקה בליווי צוות רבנים לפעולה גדולה שאני לא רוצה לפרט את מספרה ולהקמת שלוש קהילות.
<הרב חיים אמסלם: עומדות אצלי בתור קרוב ל-40 קהילות.
<הרב חיים אמסלם: לא מדובר באנשים בודדים וקהילות פירושן בין 50 ל-100 אנשים שכבר מוכנים ומחכים לבית כנסת ומחכים לקהילה, לנשיא קהילה וכולי.
<הרב חיים אמסלם: זו יכולה להיות הבשורה האדירה והמהפכה האמיתית.
<הרב חיים אמסלם: אגב, באחד המפגשים לא מזמן אמרתי לנתן שרנסקי, יושב-ראש הסוכנות, שבעיניי אם יש היום הצדקה לסוכנות היהודית ולתפקידה הגדול לעשורים הבאים, זה הסיפור.
אברהם נגוסה: אני רק רוצה להגיד שזה לא במסגרת הוועדה, אבל הייתה נציגות מכובדת מדרום אמריקה.
<הרב חיים אמסלם: הם היו אצלי.
אברהם נגוסה: הם היו אצלי, נפגשו אתי וסיפרו לי שהם מקיימים חיים יהודיים.
אברהם נגוסה: הם חזרו לשורשיהם, יש להם קהילות וזה פשוט מאוד מאוד משמח.
אברהם נגוסה: כמי שנלחם הרבה שנים להביא, אני מתקשה להביא 9,000 כי אומרים שזה הרבה.
אברהם נגוסה: אתה מדבר על 50 מיליון ואני מפחד שאנשים לא ייפלו מהכיסא.
אברהם נגוסה: אני אתך ויישר כוח על מה שאתה עושה.
אברהם נגוסה: אני חושב שאתה צודק וכך אנחנו צריכים להתחזק ולחזק את מדינת ישראל.
אברהם נגוסה: מי שמפחד – יפחד.
אברהם נגוסה: אני חושב שזה כיוון טוב ואני אשמח שאחרי שתחזור מהשליחות המבורכת הזאת אולי ניפגש ונקיים דיון בנושא הזה בצורה יותר רחבה.
אברהם נגוסה: נשמע את הרב אנדרו סאקס, מהתנועה הקונסרבטיבית, בבקשה.
אברהם נגוסה: יכול להיות שבאמצע דבריך ייכנס יושב-ראש הכנסת, אבל אתה תמשיך.
<הרב אנדרו סאקס: אין בעיה.
<הרב אנדרו סאקס: יש לי כמה דברים להגיד, אבל אני רוצה להתייחס למה שאמר הרב אמסלם.
<הרב אנדרו סאקס: בכל הכבוד, חזרתי לפני חודש ממדינת קולומביה והייתי שם כמה פעמים בתקופה האחרונה.
<הרב אנדרו סאקס: בקולומביה יש למעלה מ-30 קהילות מתפתחות, אבל צריכים להיזהר מאוד מאוד.
<הרב אנדרו סאקס: נכון שהרבה מהם לומדים יהדות, אבל נפגשתי עם רבנים בקהילות וחלק די מוכר מהם מתבלבל בין היהדות לנצרות ויש עניין של משיחיות.
<הרב אנדרו סאקס: זה עניין מאוד מאוד מסוכן והייתי מציין את ארגון "שבי ישראל" שמכשיר רבנים בתקופה של תשעה חודשים בישיבת התפוצות ושולח אותם לשם לגיור.
<הרב אנדרו סאקס: אלה אנשים שיודעים מעט מאוד.
<הרב אנדרו סאקס: אין לי התנגדות למה שאתה מציע, אבל צריכים להיזהר מאוד.
<הרב אנדרו סאקס: אני רוצה להגיד שהייתי גם במקומות באפריקה ויש שם מצב דומה, כאשר אנשים ממש מתבלבלים ומחפשים שורשים יהודיים, אבל עדיין מאוד מאוד קשורים לנצרות.
<הרב אנדרו סאקס: אני חושב שזאת אמירה מאוד יפה שיש לנו קהל רחב וגדול שרוצה להגיע לארץ ולכן אני רוצה לציין שלפני כשלושה חודשים, בג"ץ נתן למשרד הפנים שישה חודשים לנסות לנסח קריטריונים חדשים לקליטת עלייה מהקהילות המתפתחות.
<הרב אנדרו סאקס: חשוב מאוד שבמשרד הפנים, במשרד המשפטים ובסוכנות יגיעו להסכמות ולהבנות מי הם האנשים האלה ומה בדיוק יש לעשות אתם.
<הרב אנדרו סאקס: דבר שני שרציתי להגיד הוא הבעיות במשרד הפנים.
<הרב אנדרו סאקס: לדעתי זה מאוד בעייתי ואנחנו מביאים את הבעיה הזאת פעם אחרי פעם בפני הוועדה הזאת.
<הרב אנדרו סאקס: לפני חודשים רבים ביקשנו מהם, ממזל כהן, מבתיה כהן נתונים על ועדת חריגים – מי נכנס, מאיזה מדינות, באיזה תנאים.
<הרב אנדרו סאקס: נכון להיום לא ראינו מאומה ואנחנו לא מקבלים תשובות, לא בכתב ולא בטלפון.
<הרב אנדרו סאקס: אני מאוד שמח גם לדווח שהודות לוועדה הזאת הגיעו תשעה אנשים מוונצואלה, אבל לצערי אחד מהנשים האלה לא קיבלה שם טיפול לסרטן השד במשך שמונה חודשים כי אין שם תרופות.
<הרב אנדרו סאקס: עכשיו היא בארץ ומקבלת טיפול, אבל זה כבר התפשט לכבד ולעצמות כי במשרד הפנים יש עקשנות ואין עם מי לדבר.
<הרב אנדרו סאקס: אני רוצה לסיים בעניין צבע עורו של בן אדם.
<הרב אנדרו סאקס: אחרי כל המאבק להביא חמישה סטודנטים, אתה צריך להוכיח שאתה יהודי אם אתה רוצה אשרת סטודנט ממוסד שאינו מנפיק תעודה אקדמית.
<הרב אנדרו סאקס: יש עכשיו יהודים שביקשו לבוא באשרת תייר ובאשרת סטודנטים, גם מקניה וגם מאוגנדה, והם פשוט נתקלים בדלת סגורה בקונסוליות.
<הרב אנדרו סאקס: מעבירים אותם למשרד פה בירושלים אבל כאן אין שום התעניינות ושום התקדמות.
<הרב אנדרו סאקס: לכן, היהודים על פי החוק – אני לא מדבר על אלה שחושבים שיש להם שורשים כאלה ואחרים – אלא על קהילת אבאיודאיה באוגנדה, קהילת קניה ואחרים, הדלתות במשרד הפנים סגורות.
<הרב אנדרו סאקס: בכל פעם שאנחנו מבקשים את הנתונים, כולל מהוועדה הזאת, מעולם לא קיבלנו.
<הרב אנדרו סאקס: אני חושב שחייבים להזמין לכאן את מזל כהן ואת בתיה כהן ולהגיד להן להפסיק עם התירוצים.
<הרב אנדרו סאקס: אנחנו רוצים את הנתונים ואנחנו רוצים התנהגות בהתאם לחוק, כדי שלא נצטרך ללכת לבג"ץ בכל פעם, על כל אדם שמגיע לעבוד בהתאם לחוק השבות.
<הרב אנדרו סאקס: זה שצבע עורו איננו לבן, לא יכול להיות מניע לסירוב.
אברהם נגוסה: אנחנו שמחים שתשעת היהודים מוונצואלה הגיעו.
אברהם נגוסה: הוועדה קיימה ביום ראשון דיון וגם סיור בבאר שבע וקיבלנו דיווח מהשטח על קליטתם שם.
אברהם נגוסה: יישר כוח לתנועה שלך שעשתה הרבה בנושא הזה.
אברהם נגוסה: כמובן, אנחנו נשמח לתאר בכתב את מה שתיארת עכשיו בנוגע לקשיים של הקהילה היהודית מאוגנדה או מקניה, כפי שתיארת.
אברהם נגוסה: תשלח לנו ואנחנו נקיים שיח עם משרד הפנים.
<הרב אנדרו סאקס: שלחתי לאחד מחברי הכנסת של הוועדה הזאת ואני אשמח לשלוח אליך אישית את הנתונים ב-24 השעות הקרובות.
אברהם נגוסה: <שזה יגיע לוועדה.
אברהם נגוסה: הסוכנות היהודית, בבקשה, בני לידסקי.
אברהם נגוסה: >
<בני לידסקי: שלום לכולם, אני אגיד כמה נקודות על העלייה מברית המועצות לשעבר, אבל אני חושב שחלק מהדברים מתייחס גם לקהילות אחרות.
<בני לידסקי: אנחנו מדברים על העלייה במאה ה-21 וצריך לציין שלפחות לגבי כמה, המאה ה-21 היא חלון ההזדמנויות האחרון שהולך ונסגר.
<בני לידסקי: אחוז ההתבוללות בקרב יהודים שם נע בין 80% ל-90%.
<בני לידסקי: כמובן, יישארו קהילות דתיות, מה שנקרא שארית נאמנה, בכל מקום בעולם, אבל היהדות באותן מסות שזאב תיאר, הולכת ונעלמת במהלך המאה ה-21.
<בני לידסקי: זה בעצם מכתיב לנו לפעול מידית.
<בני לידסקי: נאמר פה כבר, ואני מחזק את זה, שהגורם להצלחה זה קליטה ורציתי להדגיש שתי נקודות.
<בני לידסקי: אנחנו פועלים בקליטה באותם כלים, פחות או יותר, שפעלנו לפני שבעים שנה.
<בני לידסקי: מדינת ישראל עשתה כברת דרך עצומה בשבעים שנה מבחינת טכנולוגיה, התפתחות וכלכלה, אבל מה שאנחנו נותנים לעולים בגדול זה סל קליטה.
אברהם נגוסה: נכנס יושב-ראש הכנסת ותודה שהגעת אלינו.
אברהם נגוסה: זה נושא שאתה יזמת ואנחנו מקיימים היום דיון בכל הוועדות השונות בעניין יום האחדות.
אברהם נגוסה: איש הסוכנות נמצא באמצע דבריו.
אברהם נגוסה: בבקשה, תשלים ואחר כך היושב-ראש ידבר.
<בני לידסקי: אני אומר בקצרה שדיברנו על סגירת חלון ההזדמנויות ואמרתי שמבחינת הקליטה אנחנו פועלים בכלים שפעלנו בהם לפני שבעים שנה, פחות או יותר.
<בני לידסקי: מה שמדינת ישראל מציעה זה כסף, קורס עבודה וקורס עברית, ואנחנו פונים בעיקר לאוכלוסיות של הצווארון הכחול, שזה מה שיש לנו להציע.
<בני לידסקי: די מוזר לי שמשרד הקליטה לא מקבל סיוע מכלל משרדי הממשלה.
<בני לידסקי: אני קורא בעיתונות שחסרים במדינת ישראל 2,000 מתכנתים ומהנדסים, שמביאים מהודו וממקומות אחרים, ואין לנו תוכנית ממלכתית כדי להפנות את זה לזכאי עלייה ממדינות שונות בעולם.
<בני לידסקי: נקודה אחרונה נוגעת למה שנאמר פה על קליטה רוחנית וזהות יהודית.
<בני לידסקי: אני מזדהה באופן מלא עם מה שאמר שאול וגם עם מה שאמר הרב אמסלם.
<בני לידסקי: לראיה, הסוכנות הפעילה לפני שנה פיילוט של תוכנית מסלול.
<בני לידסקי: מדובר בקורס יהדות שמכין לגיור במתכונת של המכון המשותף לגיור.
<בני לידסקי: זה נעשה יחד אתו ובתמיכתו ובתמיכתה של קרן טריבובו.
<בני לידסקי: מוזר היה לי לראות איך יש ביקוש לפיילוט ולמדו בו כבר 200 איש, מתוכם יותר מ-30 עלו לארץ.
<בני לידסקי: 90% מהם ממשיכים באולפני גיור.
<בני לידסקי: יש כבר ארבעה סניפים פתוחים בבתי דין רבניים, אבל אני יודע שאם בתי הדין הרבניים יקבלו סירוב ותתחיל סחבת, כמו שקורה בדרך כלל, זה ישליך מיד על זה והתוכנית הזאת תמות.
<בני לידסקי: תודה.
<פרופ' זאב חנין: אתה צודק, אבל בגדול יש גם כלים אחרים.
<פרופ' זאב חנין: יש תוכניות ואתה יודע שיש תוכניות מקצועיות לקבוצות מוניציפליות, אבל זה דורש דיון אחר.
אברהם נגוסה: מכיוון שהיושב-ראש עובר מוועדה לוועדה, אנחנו נבקש את ברכתו.
יולי יואל אדלשטיין: תודה, יושב-ראש ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, לכל הנוכחים, תודה שאתה, כרגיל, משתלב בימים המיוחדים שעושה הכנסת יחד עם הוועדה ומוצא תמיד זווית ייחודית של ועדת העלייה והקליטה בנושאים האלה.
יולי יואל אדלשטיין: בדרך לכאן חשבתי שחוץ מלברך, לומר כל הכבוד ויישר כוח שבאתם ועד כמה שהאחדות חשובה, מה צריכה להיות הזווית.
יולי יואל אדלשטיין: אתם דנים, ובצדק, בנושא עידוד העלייה, קליטת העלייה ומהדברים הקצרים ששמעתי כאן ממר לידסקי, נציג הסוכנות והתגובה של המדען הראשי של משרד הקליטה, זה גם נכון.
יולי יואל אדלשטיין: הוועדה בכנסת אמורה לעסוק בסוגיות פרקטיות.
יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שאם אנחנו חושבים רגע במושגים יותר רחבים – לא הייתי אומר מופשטים – עלייה, עידוד העלייה וקליטת העלייה, גורמים לנו לרגעים מאוד יפים של אחדות וגם מאתגרים אותנו לפעמים עם השאלות המרכזיות ביותר של אחדות עם ישראל.
יולי יואל אדלשטיין: אני אקח את כולנו 28-27 שנים אחורה כשבו-זמנית, כמו שזה קורה תמיד בתולדות עם ישראל, בו-זמנית התחיל גל עלייה המוני ממה שאז היה עדיין ברית המועצות, ויחד עם זה מבצע שלמה ב-91' מאתיופיה.
יולי יואל אדלשטיין: אפשר היה לראות את שני הדברים על ציר זמן מאוד קצר, איך ב-91'-90', הישראלי הטיפוסי, אם יש דבר כזה, והציני – אני מתנצל – פתאום, בסגנון הישראלי הידוע לא היה מביע רגשות והתלהבות ולא היה אומר: וואוו, עולים יקרים.
יולי יואל אדלשטיין: הוא היה אומר: טוב, נו, אשתי לוחצת עליי שגם אנחנו נאמץ איזו משפחת עולים.
יולי יואל אדלשטיין: אני מדבר כמי שהיה אז מעורב בכל מיני ארגונים ציבוריים.
יולי יואל אדלשטיין: אשתי לוחצת ואם יש איזו משפחה בשכונה שלנו, אנחנו נשמח לעזור ונשמח לאמץ וכן הלאה.
יולי יואל אדלשטיין: הייתה אז פעילות במרכזי קליטה עם עולי ברית המועצות ועולי אתיופיה.
יולי יואל אדלשטיין: בואו נודה – אני יודע שיש כאן פרוטוקול אבל מה לעשות, צריך לומר את האמת – שנתיים-שלוש אחרי זה, זה מאוד התחלף והעולים היו מקור כל הצרות במדינה הזאת.
יולי יואל אדלשטיין: ברור שהמקצוע העתיק ביותר היה שייך לכל אישה עולה והגנבים ונציגי המאפיה היו כל הגברים וכן הלאה וכן הלאה.
יולי יואל אדלשטיין: זה הולך, כמו שאמרתי, בצורה מאתגרת.
יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שזה מציב בפנינו שאלה מאוד מאוד רחבה.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו יכולים לדבר על עידוד עלייה במושגים מאוד פרקטיים וגם אני מזדעזע, ואני מניח שלא רק אני, כשאני רואה אתמול ידיעה משמחת באחד מאתרי האינטרנט של החדשות, על כך שנפתח אחרי שנים רבות בית חולים חדש במדינת ישראל, הלוא הוא בית חולים באשדוד, ועל כך שיש קושי גדול בגיוס צוות רפואי לבית החולים החדש.
יולי יואל אדלשטיין: אתה אומר: אלוקים אדירים, כשהבת שלי שאלה בתחילת שנות התשעים אם ללכת ללמוד רפואה אמרתי לה: מה, את משוגעת?
יולי יואל אדלשטיין: יש פה יותר רופאים מתפוזים בפרדס.
יולי יואל אדלשטיין: איזה רפואה?
יולי יואל אדלשטיין: מי לומד רפואה בארץ?
יולי יואל אדלשטיין: ועכשיו אנחנו במצב שבעולם כולו רופאים יהודים הם שם דבר ואנחנו עם קושי לגייס רופאים.
יולי יואל אדלשטיין: יש כל מיני תוכניות, כמו שכבר הוזכר, ואולי נביא מאיזושהי מדינה, היכן שהתנאים בה פחות טובים.
יולי יואל אדלשטיין: זה ודאי נכון ואפשר לראות את זה כך.
יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שהנושא החשוב ביותר הוא אותו מכנה משותף של העם שלנו, האחדות.
יולי יואל אדלשטיין: אם זה יהיה רק במבצעים של קליטת צוות בבית חולים זה או אחר, או מתכנתים בחברה זו או אחרת, להצלחות רבות אנחנו לא נגיע.
יולי יואל אדלשטיין: אם אנחנו נראה את התמונה האמיתית שיש לנו עם אחד, שהוא עדיין מפוזר ברחבי העולם – נכון שאנחנו כבר, כנראה, הקהילה הגדולה, אבל אנחנו עדיין אפילו לא רוב העם כאן, במדינת ישראל, כלומר האתגרים עוד לפנינו.
יולי יואל אדלשטיין: לא יהיו פה פתרונות מהירים.
יולי יואל אדלשטיין: עם כל הכבוד שאני רוחש גם לכנסת בראשותי, גם למשרד הקליטה וגם לסוכנות היהודית, תוך חצי שנה לא נראה את כל יהודי העולם כאן, במדינת ישראל.
יולי יואל אדלשטיין: חוששני שגם לא תוך שנתיים.
יולי יואל אדלשטיין: אלה תהליכים ארוכי טווח ולא עלייה של אנטישמי זה או אחר היא שתעזור לנו בזה.
יולי יואל אדלשטיין: אז היא תעזור עם עוד 5,000 איש, אבל לא במונחים היסטוריים.
יולי יואל אדלשטיין: לכן, כשאנחנו מדברים על יום האחדות כאן בוועדה הזאת, כדאי לחשוב מה אנחנו יכולים לעשות ויש אלף ואחד דברים, וגם הם מאוד מעשיים, לחיזוק המכנה המשותף, לשבירת המחיצות, ליצירת הקשרים, להבנה שאנחנו שונים.
יולי יואל אדלשטיין: כמו שאמרתי, לא רק שלא נעלה כולנו תוך שנה, אלא גם לא נמחק את השוני ואני לא בטוח שאי פעם נמחק את השוני.
יולי יואל אדלשטיין: המגוון הזה לא צריך להיות אלטרנטיבה לאחדות.
יולי יואל אדלשטיין: המגוון הזה צריך להיות סיבה לחשוב איך אנחנו יוצרים את המכנה המשותף והאחדות סביב המגוון הזה.
יולי יואל אדלשטיין: לכן אני חושב שהדיון בוועדה הזאת לא פחות ואולי אפילו יותר חשוב מאשר דיון בוועדת החינוך, נניח, איך מחנכים לאחדות, או בכל ועדה אחרת.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא אומר את זה בזלזול על מנת לומר שם בעוד דקה דברים הפוכים.
יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שאם אנחנו באמת חושבים על עם ישראל כמשהו שראוי לאחדות והאחדות ראויה לו, כאן מתחילה החשיבה.
יולי יואל אדלשטיין: גם הפתרונות כאן, גם האתגרים כאן וגם המשימה הגדולה היא כאן, בוועדה הזאת.
יולי יואל אדלשטיין: לכן, תודה לך ותודה לכל המשתתפים.
יולי יואל אדלשטיין: אני באמת מתנצל שאני רק אומר מספר מילים ובורח מבלי לשמוע דברים מעניינים אחרים, אבל זה סדר היום.
יולי יואל אדלשטיין: אם לא היה מספיק לנו יום האחדות והוועדות, יש לנו גם תרגיל רעידות אדמה וגם לזה צריך לשים לב.
יולי יואל אדלשטיין: שלא נדע ונישאר במסגרת התרגיל.
אברהם נגוסה: נמשיך עם הסוכנות, הגברת אריאל.
<אריאל דיפורטו: שלום, בני אחראי על המזרח ואני אחראית על כל המערב.
<אריאל דיפורטו: אני רוצה להתייחס קודם כל לצרפת.
<אריאל דיפורטו: אני חושבת שחוץ מהמזרח, צרפת היא הפוטנציאל הכי גדול היום בעולם המערבי לעלייה.
<אריאל דיפורטו: יבואו עולים וימשיכו לעלות עולים מצרפת והם עולים מתוך מניעים אידיאולוגיים.
<אריאל דיפורטו: נכון שיש כוחות דוחפים, אם זה אנטישמיות ואם זה מצב הטרור, אבל עולים ימשיכו להגיע.
<אריאל דיפורטו: אני לא מסכימה עם יצחק לגבי היהודים שהולכים ומתכנסים.
<אריאל דיפורטו: הסיבה לכך שיהודים נוהרים לתוך פריז היא מכיוון שהם חיים בפרברים, שם יש הרבה אוכלוסייה מוסלמית עוינת ליהודים ומי שיכול להרשות לעצמו, נכנס לרובעים כמו רובע 17 או רובעים אחרים ושם חי.
<אריאל דיפורטו: אבל יש אוכלוסייה גדולה שממשיכה לחיות בפרברי פריז.
<אריאל דיפורטו: שלחנו שליח לפני שבועיים לבקר זוג בתוך אחד מהפרברים של פריז, שחי שם.
<אריאל דיפורטו: הם סגורים בדירתם כי באותו בניין גרים סלפיסטים שמאיימים עליהם כל הזמן.
<אריאל דיפורטו: באמת מאיימים עליהם כל הזמן.
<אריאל דיפורטו: לאנשים האלה אין אפשרות ללכת לגור ברובע 17 או ברובע 16.
<אריאל דיפורטו: האנשים האלה גרים בדיור ציבורי צרפתי.
<אריאל דיפורטו: בנוסף למה שאמר בני לגבי נושא התעסוקה, יש לנו קצת יותר מזל בצרפת עם ארגון Qualita, שעכשיו מתחיל לטפל בנושא תעסוקת צרפת.
<אריאל דיפורטו: נושא מאוד משמעותי הוא נושא הדיור, אבל לא יכולים להיות פתרונות דיור רק במרכזי הקליטה.
<אריאל דיפורטו: חייב להיות פה פתרון של המדינה, אם זה בצורת משכנתאות מוגדלות לעולים או בתנאים אחרים.
<הרב חיים אמסלם: דיור ציבורי, כמו שהיה פעם.
<אריאל דיפורטו: או דיור ציבורי.
<אריאל דיפורטו: הבעיה היא שאתה יודע מה התור לדיור ציבורי ואין אפשרות לתת דיור ציבורי.
<אריאל דיפורטו: אני מסכימה עם המדען הראשי, שלא נראה עלייה גדולה בשנים הבאות מצפון אמריקה.
<קריאה: הלוואי והיינו טועים, כן?
<אריאל דיפורטו: נכון, בדיוק.
<אריאל דיפורטו: העלייה מצפון אמריקה נשארת תמיד יציבה, 3,500.
<אריאל דיפורטו: אני גם לא חושבת שמאנגליה, למרות הברקזיט, למרות איום הטרור, היהודים מאוד מאוד ממוסדים שם והם שוקלים.
<אריאל דיפורטו: אני חושבת ש-10,000 צרפתים ייתכן והם ישקלו לנסוע לארצות הברית ולא לישראל, אבל יש מאגר אחר בדרום אמריקה.
<אריאל דיפורטו: משם נוכל לראות אנשים שמגיעים לארץ.
<אריאל דיפורטו: אני רוצה להתייחס בסוף לרב סאקס בכמה נקודות.
<אריאל דיפורטו: תשעת המועמדים האלה בוונצואלה הגיעו בסיוע של הסוכנות היהודית מול משרד הפנים.
<אריאל דיפורטו: הם משוכנים במרכזי קליטה של הסוכנות היהודית מבלי לשלם שכר דירה.
<אריאל דיפורטו: הם לא קיבלו סל קליטה ואנחנו מממנים אותם.
<אריאל דיפורטו: סידרנו להם גם ביטוח בריאות.
<אריאל דיפורטו: כפי שידוע לכם, יש קריטריונים לגיור שנכתבו בתיאום עם כל הזרמים ואנחנו פועלים לפי קריטריוני הגיור.
<הרב אנדרו סאקס: סליחה, סליחה, הבה נעמיד דברים על דיוקם.
<הרב אנדרו סאקס: אתם הייתם כל הזמן במאבק דוברי משרד הפנים, התירוצים.
<אריאל דיפורטו: אנחנו - - -
<הרב אנדרו סאקס: סליחה, סליחה.
<הרב אנדרו סאקס: האנשים האלה עברו גיור כדת וכדין וזאת בדיוק הסיבה - - -
<אריאל דיפורטו: אני לא אמרתי שהם לא עברו גיור.
<אריאל דיפורטו: אני לא חושבת שזה המקום.
אברהם נגוסה: התווכחנו פה מספיק והחלטנו באותו זמן - - -
<הרב אנדרו סאקס: אבל לשמוע שהם עשו את הכול?
<הרב אנדרו סאקס: אני לא יכול - - - זה שקר וכזב.
אברהם נגוסה: לא משנה, אבל ההבנה שיגיעו לפה לא לפי חוק השבות אלא לפי חוק הכניסה.
<הרב אנדרו סאקס: כן, אבל רק אחרי מאבק של שנה, שאתם התנגדתם.
<אריאל דיפורטו: אנחנו לא התנגדנו.
<הרב אנדרו סאקס: יש לי בכתב התנגדות - - - אתם התנגדתם ולכן הגענו לוועדה הזאת.
<אריאל דיפורטו: הרב סאקס, הם לא ענו על קריטריוני הגיור ולכן בסיום התשעה חודשים הם אמורים לקבל מעמד עולה.
<אריאל דיפורטו: עשינו ככל יכולתנו כדי לעזור.
<אריאל דיפורטו: הדבר האחרון, ואני כן מתייחסת למה שהוא אמר, הוא שיש הרבה קהילות מתחדשות בעולם ויש באמת גיורים שלא נעשים מתוך כוונה באמת להיות יהודי, כמו שאמר הרב סאקס.
<אריאל דיפורטו: צריך לבדוק את הקהילות האלה.
<אריאל דיפורטו: לא כל האנשים שהולכים ומתגיירים ורוצים לעלות לארץ, התגיירו באמת מתוך כוונה לגיור.
<הרב חיים אמסלם: רוב המתגיירים לא מעוניינים לעלות לארץ.
<הרב חיים אמסלם: הם לא מחפשים לעלות לארץ.
<הרב חיים אמסלם: אתם משלים את עצמכם.
<הרב חיים אמסלם: הרוב לא מעוניינים.
<הרב חיים אמסלם: הם מעוניינים לחזור ליהדות.
<הרב אנדרו סאקס: הרב אליהו בירנבאום מגיע לשם דווקא דווקא לגייר אנשים בתנאי שהם יעלו ארצה.
<הרב אנדרו סאקס: זה כתוב בהסכם שלהם.
<הרב חיים אמסלם: מה אתה שואל אותי?
<הרב חיים אמסלם: אני קשור לרב בירנבאום?
אברהם נגוסה: בואו ניתן לגברת אריאל להשלים את דבריה.
<אריאל דיפורטו: אני לא התייחסתי לשמות, אבל אני כן אומרת שהרב סאקס צודק בזה שצריך לבדוק את כל הדברים האלה.
<אריאל דיפורטו: באמת, הקריטריונים לגיור נועדו כדי לבדוק את הכנות של המתגייר לחיות חיים יהודיים ולא רק כדי לקחת את זה כדי לעלות לארץ.
<אריאל דיפורטו: אני לא אומרת שמות של רבנים ושל אחרים.
אברהם נגוסה: לא צריך להיכנס לזה.
אברהם נגוסה: זה לא הדיון.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו את הגברת מרים לסר, סמנכ"לית Qualita.
<מרים לסר: למי שלא מכיר, Qualita הוא ארגון גג של העמותות הפעילות למען העלייה מצרפת, שקם לפני שנתיים.
<מרים לסר: אני רוצה לחזק את הדברים של הסוכנות היהודית, אתם אנחנו עובדים בשיתוף פעולה בקשר לתחום התעסוקה.
<מרים לסר: אכן, הפוטנציאל הכי גדול שקיים היום בתחום העלייה מארצות המערב, ואני לא מדברת על דרום אמריקה, שזה באמת עוד משהו שרק מתפתח ואנחנו עוד לא יודעים לאן הוא יגיע, הוא העלייה מצרפת.
<מרים לסר: הפוטנציאל הוא גדול, המספרים הם גדולים והם באים מכמה סיבות.
<מרים לסר: גם המצב הכלכלי הצרפתי בצרפת, שהוא לא מזהיר.
<מרים לסר: הצעירים הצרפתים הלא-יהודים עוזבים את המדינה וכמובן, גם היהודים בתוכם.
<מרים לסר: יש עלייה באיום של האסלאם הקיצוני והיהודים בעצמם, כמו שאמר פרופ' דהן, לא רואים בצרפת תחנה סופית.
<מרים לסר: כל הגורמים האלה מביאים אותנו לחשוב שהפוטנציאל שם מאוד גדול.
<מרים לסר: נעשה סקר בקרב היהודים בצרפת וסעיף אחד בתוך הסקר הזה נקרא תחום העלייה.
<מרים לסר: קראו לזה בשם עלייה ולא הגירה לישראל.
<מרים לסר: מתוך כל מי שנשאל, יוצא ש-40% מתוך 470,000 יהודים שחיים שם בקהילה, חושבים על עלייה ו-13% חושבים ברצינות לעלות לישראל.
<מרים לסר: כשמנתחים את המספרים מגיעים לכ-200,000 שהיו רוצים באמת לעשות את הצעד ולבוא לישראל.
<מרים לסר: אבל מה?
<מרים לסר: אנחנו רואים בשנים האחרונות ירידה במספרים.
<מרים לסר: אם בעשרים השנה האחרונות עלו לארץ בין 1,000 ל-2,000 עולים מצרפת, בשלוש-ארבע שנים האחרונות הגיעו לארץ מספרים הרבה יותר גדולים, של 7,000 ו-8,000.
<מרים לסר: בשנת 2016 אנחנו רואים רק 4,000.
<אריאל דיפורטו: 5,000.
<אריאל דיפורטו: אני רוצה להגיד שזה המספר הכי גדול מאז 69', בכל מקרה.
<אריאל דיפורטו: עדיין, אם את מורידה את 2014 ואת 2015.
<מרים לסר: המספרים עדיין מאוד מאוד מכובדים.
<מרים לסר: הנתונים שמראים שבשלוש האחרונות המספר ירד מ-8,000 ו-7,000 ל-4,000 אומר משהו, צריך להזהיר אותנו.
<מרים לסר: אנחנו באמת חיים בעולם פתוח עם תקשורת ואנשים כבר יודעים מה קורה שם, בישראל.
<מרים לסר: החיים פה קשים.
<מרים לסר: אין תוכנית מקיפה, כמו שאומר בני, של משרד הקליטה שאומר: יש לי תוכנית מקיפה לעולים מצרפת.
<בני לידסקי: דיברתי לא רק על תוכנית אלא על התגייסות של כלל משרדי הממשלה.
<מרים לסר: אם אין תוכנית ואין משאבים, לא בונים תוכנית ייחודית למדינה הזאת, כמו שיש תוכנית ייחודית לעולי אתיופיה ואפילו לעולים ממדינה מערבית אחרת, כמו ארצות הברית.
<מרים לסר: יש גוף מדהים שעובד בצורה נפלאה עבור 3,000 עולים בכל שנה.
<מרים לסר: יש לנו שם 100 עובדים, שעובדים רק בשביל 3,000 עולים בשנה, וקוראים לו נפש בנפש.
<מרים לסר: למה?
<מרים לסר: כי שם יש משאבים מאוד מאוד גדולים, אבל המשאבים שם, חצים מהמדינה.
<מרים לסר: חצי מהמשאבים שם הם מהמדינה.
<מרים לסר: אנחנו מדברים על 80,000 שקל עבור 3,000 יהודים מארצות הברית.
<מרים לסר: כי המדינה התגייסה וגם המגזר השלישי מגויס.
<מרים לסר: אנחנו באים למדינה ואומרים: אנחנו מוכנים לזה ובואו נעשה מצ'ינג כדי לקלוט את הפוטנציאל הזה.
<מרים לסר: אם נעשה תוכנית מקיפה שמושכת אותם לכאן, שאותם צעירים לא יברחו לאנגליה ולארצות הברית, אנשים בעלי תארים אקדמאים שהם נכס עצום למדינה.
<מרים לסר: למה שילכו לשם אם אנחנו לא יכולים לקלוט אותם כמו שצריך?
<מרים לסר: להקל בביורוקרטיה לגבי התארים, שגם בזה אנחנו עושים עבודה עם הוועדות בכנסת, וגם בתחום התעסוקה.
<מרים לסר: בתחום התעסוקה, כמו שאמרה אריאל, פתחנו בתעסוקה.
<מרים לסר: היושב-ראש היה שם וראה את העשייה.
<מרים לסר: אנחנו מצליחים יפה, אבל למה המדינה לא שותפה אתנו שם?
<מרים לסר: זאת השאלה הגדולה.
<מרים לסר: יש מגזר שלישי שכן מתגייס עבור הקליטה, למה המדינה לא משתפת פעולה?
אברהם נגוסה: תודה רבה לך, שאלה טובה.
אברהם נגוסה: אני חושב שאנחנו צריכים לקיים דיון בנושא ולהזמין את משרדי הממשלה הרלוונטיים ואת המגזר השלישי סביב השולחן הזה.
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לצאת עם הסכמה ומודל לשיתוף פעולה.
אברהם נגוסה: אני ראיתי, הייתי שם במקום.
אברהם נגוסה: תמשיכו ואנחנו נעשה מאמץ כדי שהממשלה תשתלב אתכם יחד.
אברהם נגוסה: משרד התפוצות, קודם הערת ועצרתי אותך.
אברהם נגוסה: האם את רוצה להשלים משהו?
אברהם נגוסה: הזמן שלנו רץ ואם יש לך משהו להשלים, בבקשה.