GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהודה גליק: איך יכול להיות שבאים לפה עולים מדרום אמריקה.
<קריאה: אתה לא בא מספיק, יהודה.
<קריאה: החבר'ה באמת משתתפים בכל מיני הצעות שאנחנו מציעים להם, לומדים באולפן, עובדים, רוב העולים דוברי ספרדית ופורטוגזית גם בבאר שבע.
<קריאה: הם אוהבים להיות ביחד ואפשר להגיד שזו קבוצה מאוד מגובשת שהולכת איתנו לקונצרטים, שהם מכירים היטב, עד היום וימשיכו ככה, את חיי התרבות בבאר שבע.
<קריאה: כשאני מדבר על חיי תרבות אני מדבר על הכול, כולל חיי לילה.
<קריאה: אנחנו הולכים למועדונים, הכול ביחד, אנחנו עדיין לא במאה אחוז שולחים אותם, אבל לאט לאט הם מתקדמים.
<קריאה: פתחנו להם דרך מחלקת קליטה עירונית מועדון מאוד מיוחד, עם השתתפות די רצינית של עולים ביחד, דוברי ספרדית ופורטוגזית, שם הם לומדים עברית איתנו, בשיטה מאוד מעניינת, אולי חדשנית, שזה לימודי עברית דרך תיאטרון, כדי לדבר את השפה, עברית מדוברת.
<קריאה: הם באים למועדון מכל הגילאים ומכל הארצות.
<קריאה: אתם יודעים שדוברי ספרדית הם הרבה ארצות, זה לא אחת או שתיים.
<קריאה: אתמול הודיעו לי שאמורים להגיע קבוצה גדולה מפרו כבר ביולי.
<קריאה: בקיצור, אני כפרויקטור שלהם, אני מאוד מחובר אליהם.
<קריאה: אנחנו מלווים אותם לכל מקום, הם המציאו גם שיטה מאוד מיוחדת וחדשנית, שזה דרך הטלפון והספיקר שלהם, בכל שעה, בכל יום, כולל שבתות, ואנחנו נדבר על זה, מתקשרים אליי, מבקשים תרגום, 'אלון, אנחנו נוסעים לתל אביב, הקופאית פה, דבר'.
<קריאה: אז אנחנו עושים את העבודה, גם זה, אני לא היחיד.
<קריאה: נראה לי שזה משותף לכולם, אנחנו נותנים, תאמינו לי, את החיים בשבילם, וזה אני יודע מכל השפות גם.
<קריאה: חוץ מזה פתחנו גם וכבר בשנה שנייה קבוצת תיאטרון של כל העולים החדשים בבאר שבע, ילדים קטנים עד בני נוער משתתפים, הם לומדים עברית דרך תיאטרון.
<קריאה: זו עברית מדוברת, למידה חווייתית לעברית מדוברת דרך תיאטרון.
<קריאה: התוצאות הן מדהימות.
<קריאה: הייתי מאוד רוצה לראות אתכם גם באים ולראות את התוצאות כי זה חשוב.
<קריאה: אז זה קורה בבאר שבע אצלנו, לפחות במה שנוגע לי.
<קריאה: שיתוף הפעולה עם המשרד לקליטת עלייה הוא רצוף, הוא מאוד מקצועי, יש דאגה יומיומית לכל עולה ועולה, כל משפחה ומשפחה ואני רוצה לראות אותם באמת מצטרפים לחברה.
<קריאה: זו המטרה שלנו בסופו של דבר.
<קריאה: לאט לאט מדברים עברית, אף על פי שזה מביא קושי לכולם, למצוא עבודה יותר טובה וכו', זה ידוע, אבל הם מקבלים את המנה החשובה ביותר שזה דרך מחלקת הקליטה העירונית והעזרה של כל אחד מאיתנו, למצוא עבודה ולהתקדם, למצוא מקום לימוד עברית ולהתקדם.
<קריאה: אני אומר לכם, 80%, הייתי אומר, הם בתוך מעגל תעסוקה, בין דוברי הספרדית והפורטוגזית, ולאט לאט הם יוצאים לקליטה ישירה, שוכרים דירה פה בבאר שבע.
<קריאה: הם נשארים, עובדים, הילדים הולכים לבתי ספר, גם דתיים, גם לא דתיים, ממלכתיים וכו'.
<קריאה: אני חושב שאפשר להגיד שאיתם יש לנו הצלחה גדולה ושהם ימשיכו להגיע, זה אני בטוח.
<קריאה: יש לנו, לכולנו, דף רשמי בשפה של כל אחד מהם, גם ברוסית, גם באנגלית, גם בספרדית, אבל לגבי הדף שבספרדית, כי כל אחד יספר על שלו, הוא הביא עולים דוברי ספרדית ופורטוגזית מערים אחרות בארץ.
<קריאה: דרך הדף, דרך הקשר הזה, והם בבאר שבע.
<קריאה: הם גם במרכזי קליטה, יש כאלה שישר לקליטה ישירה, ממקסיקו לרעננה, מרעננה לבאר שבע והם פה.
<קריאה: הם לומדים, עובדים, לאורה למשל, בגן החיות בבאר שבע, שזה היה חלום שלה, היא הגשימה חלום, היא עובדת שם.
<אליסה ז'לודקוב: ובגן החיות יש גם דוברי שפות אחרות.
<אליסה ז'לודקוב: נכון.
<אליסה ז'לודקוב: הם גם קולטים שם עולים וזה חשוב, וזה עירוני.
<אליסה ז'לודקוב: אני אוהב את העבודה.
יהודה גליק: רואים, מרגישים שאתה אוהב את העבודה.
יהודה גליק: אני יודע שאתה קרוב לסיפור של הוונצואליים, אז אתה יודע על מה אני מדבר.
יהודה גליק: הם מטופלים במאה אחוז ויותר איתנו.
אברהם נגוסה: הם עכשיו בבאר שבע?
<אלין אבוהרון: כן, במרכז קליטה נורית.
אברהם נגוסה: איך הם מסתדרים?
<אלין אבוהרון: נהדר והם מקסימים, תענוג איתם.
מרדכי יוגב: שאלה קטנה לגבי הדרום אמריקאים.
מרדכי יוגב: מהיכרות שלהם ברמלה, ברמלה גם הגיעו רבים ואני יודע שהקהילה ברעננה מסייעת להם.
מרדכי יוגב: רבים מהם, עם הבעיה של יהדות, חלק חצי חצי, חלק כל מיני.
מרדכי יוגב: אנחנו מדברים על גיור שעברו שם, מאוד קשה, עד שהגיעו לבאר שבע או לישראל בכלל, זה נכון.
מרדכי יוגב: השאלה האם ניתן היה או האם התקיים, כדרך אצל חלק מהעדה האתיופית או אצל בני המנשה, הם נקלטים היום דרך כפר נוער בכפר חסידים ושם בשלושה חודשים מעין אולפן ואוריינטציה הם עושים גם אולפן גיור.
<אלין אבוהרון: אני חושבת שזה שכן משהו שצריך לתת עליו את הדעת, כי למשל העולים מוונצואלה שהגיעו, גם כן הגיור שלהם עדיין לא מוכר ואין להם מעמד של עולה במדינת ישראל.
אברהם נגוסה: אבל מצאנו פתרון.
<אלין אבוהרון: הם במעמד א'5.
אברהם נגוסה: הפתרון שאנחנו בוועדה קיבלנו, שמעלים אותם ומשלימים את הגיור פה.
<קריאה: יש איזה שהוא מרכז שמשלימים?
מרדכי יוגב: זה מה שאני שואל, האם אנחנו כוועדה, השאלה שלי היא כל הזמן מופנית בשביל להבין מה המציאות ואם אנחנו כוועדה יכולים לדחוף אותה.
מרדכי יוגב: אנחנו מתכננים ועדה, גם עם הרבנות, אז השאלה היא, אם היינו יכולים לדבר על העולים מדרום אמריקה, שלהבנתי זו בעיה רחבה.
מרדכי יוגב: אני יודע על גורמים ברמלה שממש עוסקים בזה הרבה, כדי לעזור להם, גם אם אחד מבני הזוג איננו יהודי ברישומו, איך לגייר, איך לסייע.
מרדכי יוגב: אני שואל האם אנחנו נוכל להכניס את זה גם בסדר יומנו בכדי שגם באולפן נוכל לתת אינפוטים נוספים של כיתות גיור כמו שעושים עם יהודי אתיופיה לחומרה, עושים עם בני מנשה ל חומרה, נוכל לתת להם את זה כבר מרגע ראשון באולפן.
<קריאה: זה יעזור מאוד אם זה יהיה במקום אחד באופן מרוכז.
<אלין אבוהרון: זה מאוד יעזור.
מרדכי יוגב: אני יודע שבעולי דרום אמריקה, על הארצות השונות, ההיכרות שלי היא מרמלה, ואחר כך זה גורר לכל - - - פחות תעסוקה, מצב סוציואקונומי יותר קשה.
<אלין אבוהרון: גם אצלנו אנחנו רואים את הבעייתיות וזה לא מסודר, זה פרטני צריך לפתור את הבעיה.
אברהם נגוסה: הנושא של ונצואלה זה נושא מיוחד.
אברהם נגוסה: הגיור שנעשה לא היה מספיק לצורך חוק השבות ולכן כל הדיון שעשינו, שפשוט הם נמצאים בסכנה, קודם כל בואו נציל אותם, את החיים, וישלימו מה שחסר בעניין הגיור.
אברהם נגוסה: דהיינו שהם עוברים עוד פעם פה, בארץ.
מרדכי יוגב: בוא נמצא דרך.
מרדכי יוגב: אני יודע שכרגע זה נעשה בהתנדבות ובדרך לא ממלכתית.
מרדכי יוגב: יש רב ברעננה שמסייע ברמלה, לא זוכר את שמו, אבל נכחתי שם בשנה שעברה, פעמיים, גם בחתונות חוזרות, כי התגיירו וחיתנו מחדש.
מרדכי יוגב: אמרתי להם 'תעזבו, מה אתם צריכים את זה?' אז ממש בתרגום הם אמרו 'זו ההשתלבות שלנו, כך אנחנו מרגישים שיהיה לנו פה יותר כוח להתחבר'.
<קריאה: זה גם קבלת מעמד.
<קריאה: בבאר שבע יש את הרב וורצמן, אבא של אבי וורצמן.
<קריאה: הוא שכן שלי, המקלט שליד הבית שלי הוא כולו אולפן גיור.
מרדכי יוגב: השאלה אם אנחנו יכולים לתת לזה כוח באמצעות תשאול ולשקף?
אברהם נגוסה: בהחלט, אני חושב שאנחנו יכולים לעשות את זה.
אברהם נגוסה: בעניין הזה, מה שהגיע אלינו לוועדה זה עניין ונצואלה, לא הגיעו אלינו הבעיות שאתה מתאר בעניין הדרום אמריקאים, אבל אני חושב שאפשר לדון בוועדה ולקדם ולתת כוח לנושא.
מרדכי יוגב: לשמוע מהם, אם יש להם בזה קשיים או רצון שיסייעו ממלכתית, להביא משרד דתות, להביא רבנות, להביא רמלה.
מרדכי יוגב: אני יודע שברמלה יש אותה בעיה.
אברהם נגוסה: אוקיי, נשמח לשמוע את הניסיון שלהם בנושא וגם להוסיף.
אברהם נגוסה: מרגש לראות אותם ואני אומר לך בעצמי, כי אני הולך לבקר גם את אמא באותו יום, בימי שישי, הולכים ביחד ברגל הרבה רחובות כדי להגיע לבית הכנסת כדי לחגוג ביחד שבת.
אברהם נגוסה: ילדים, יש נשים חולות, יש מקרה מאוד מיוחד שם, הולכים ביחד.
אברהם נגוסה: כמה זה מנורית עד שכונה ט' בבאר שבע?
אברהם נגוסה: זה לא צחוק.
<אלין אבוהרון: זה מרצון, כי יש בית כנסת במרכז הקליטה נורית.
<אלין אבוהרון: הם מאוד מחוברים לקהילה, מאוד חשוב להם להיות מחוברים לקהילה.
<אלין אבוהרון: והם עושים את זה והולכים ביחד והולכים ברגל וחוזרים ברגל.
<אלין אבוהרון: גם בחורף, גם בקיץ ואני ראיתי אותם בימים ש - - - ואני חושב שצריכים בהחלט לברך את העניין, שצריכים להכיר בהם כבני אדם שמגיע להם להיות עולים פה.
<אלין אבוהרון: אני אומר לך מהלב, זה כבר אני חושב בקול, להכיר בהם כבני אדם יהודים והרבה פעמים אני יכול גם להגיד שהרבה יותר יהודים עוד הרבה יותר כמונו, כולל אותי.
<אלין אבוהרון: אני לא רק מוריד את הכובע, אני רואה את המציאות, זה לא שאני חולם וחושב את זה, אני רואה את זה ואני מעריך את זה מאוד.
<אלין אבוהרון: זה לא אני, אני חושב שכל בן אדם עם קצת - - - צריך להתחשב.
<אלין אבוהרון: העולם מוונצואלה ספציפית משובצים באולפן, הם התחילו ולומדים באולפן.
<אלין אבוהרון: ביטוח רפואי הם גם כן מבוטחים.
<אלין אבוהרון: הסוכנות היהודית, בגלל שהם לא מוכרים כעולים, נותנת להם כל חודש מעמד קליטה.
<קריאה: אבל זה לא מקדם אותם במעמד.
<אלין אבוהרון: זה לא מקדם אותם.
אברהם נגוסה: אנחנו עוד לא סיימנו.
אברהם נגוסה: קודם כל היה חשוב לנו שהם יהיו בארץ, להציל אותםם, שיהיו בארץ, ואז אנחנו נמשיך.
<קריאה: נכון, אז עכשיו צריך לטפל.
אברהם נגוסה: נמשיך, שיקבלו את כל הזכויות.
אברהם נגוסה: אנחנו מטפלים בזה מול הסוכנות היהודית ומול משרד הפנים.
אברהם נגוסה: הנושא נמצא בטיפול, אבל זה חשוב לשמוע.
אברהם נגוסה: נשמע את האחרים, בבקשה, מי עוד רוצה לשתף אותנו?
<אליסה ז'לודקוב: עכשיו אולי תור אמריקה.
<מייגן-פרויקטורית: קורים לי מייגן, אני הפרויקטורית של דוברי אנגלית בבאר שבע.
<מייגן-פרויקטורית: אני בעצמי עולה חדשה, אז תבינו את זה.
<מייגן-פרויקטורית: עברתי קליטה מאוד מוצלחת פה ואז איכשהו נפלתי לתפקיד הזה.
<מייגן-פרויקטורית: הקהילה של דוברי אנגלית זה כולל אנשים מבערך 14 מדינות, בעיקר מארצות הברית אבל קנדה, אנגליה, יש לנו זוג מאירלנד, אוסטרליה, ניו זילנד, דרום אפריקה, הודו, יש לנו קהילה די גדולה מהודו פה בבאר שבע.
<מייגן-פרויקטורית: זה המון זמן העלייה של דוברי אנגלית לבאר שבע לא הייתה משהו, היו כמה בודדים, החלוצים יותר, בואו נגיד את האמת, וזה היה בין 70 ל-80 עולים כל שנה.
<מייגן-פרויקטורית: אבל בין 2015 עד 2016 יש גידול של 30% מהעולים ואנחנו הגענו לסוף 2016 עם 140 עולים שהגיעו בשנה הזו, שזה הבדל משמעותי.
<מייגן-פרויקטורית: אני חושבת שיהיו אותן תוצאות ואפילו תוצאות יותר גבוהות בשנה הזו.
<קריאה: את מתכוונת שיש לך צפי עתידי?
<קריאה: את כבר יודעת?
<מייגן-פרויקטורית: אני עובדת ממש קרוב עם 'נפש בנפש', הם ארגון עידוד עלייה מצפון אמריקה, אז יש להם באוגוסט - - -
<אלין אבוהרון: יש כוונה לקלוט עולים בנורית מ'נפש בנפש'.
<אלין אבוהרון: לקראת תחילת ספטמבר, כרגע רשומים הרבה עולים.
<מייגן-פרויקטורית: מאות עולים.
<אלין אבוהרון: בסדר, נשמח.
<מייגן-פרויקטורית: תכנית מאוד חשובה.
<אליסה ז'לודקוב: תספרי להם על מועדון הנוער.
<אליסה ז'לודקוב: אני פשוט רוצה להגיד שכמו שאלון, הוא פרויקטור, נכון?
<אליסה ז'לודקוב: הוא עובד עם דוברי ספרדית, אבל מה הוא עושה?
<אליסה ז'לודקוב: תיאטרון, מפני שהוא במאי במקצוע.
<אליסה ז'לודקוב: הוא תורם ללימודי עברית דרך תיאטרון.
<אליסה ז'לודקוב: אתם ראיתם את התמונה, צריך לשלוח לכם.
<אליסה ז'לודקוב: היא פסיכולוגית במקצוע וגם עובדת סוציאלית עכשיו, אז היא התחילה עם מועדון נוער ובמועדון הנוער שפות שונות, זה לא רק לאתיופים או רק לרוסים או רק לזה, כולם ביחד.
<אליסה ז'לודקוב: אז כמה מילים על זה, בבקשה.
<מייגן-פרויקטורית: אוקיי.
<מייגן-פרויקטורית: ילד ממקיף א' בא אליי בקיץ שעבר והוא אמר 'אני צבר, אבל אני רוצה לעזור לעולים חדשים'.
<מייגן-פרויקטורית: זה ממש החלום שלו, הוא מסיים עכשיו כיתה י"ב ועוד מעט מתגייס, אבל איתו ועם מקיף א' וגם עם העזרה ממשרד הקליטה ומהמחלקה שלנו, אז הקמנו מועדון נוער לעולים חדשים, קוראים לזה 'עולים לקהילה'.
<מייגן-פרויקטורית: היום יש לנו בין 20 ל-25 נערים מגיל 11 עד 16 שבאים כל שבוע לקבל עזרה בשיעורי בית בימי ראשון ובימי שלישי הם מקבלים יותר כיף ופעילויות חברתיות איתנו.
<מייגן-פרויקטורית: יש לנו מאגר של מתנדבים מהתיכון, לא רק מקיף א', מכל באר שבע, וגם יש לנו סטודנטים מאוניברסיטת בן גוריון ומכללת סמי שמעון, שהם באים גם לעזור ולתמוך.
<מייגן-פרויקטורית: הם ממשיכים את זה בקיץ עם יציאות והמשך של עזרה בעברית, כי הם צריכים להמשיך לחזק את השפה.
<מייגן-פרויקטורית: ויש לנו באמת ילדים מכל העולם שם, יש לנו מהודו, מארגנטינה, הילדים מוונצואלה באים גם, מרוסיה, מאוקראינה, מצרפת.
<מייגן-פרויקטורית: אני לא יכולה לתאר את הכול וזה הבייבי שלי, אני חייבת להגיד, זו נקודת האור.
<מייגן-פרויקטורית: אנחנו גם עובדים עם אנשים, אנחנו איתם בהצלחות וגם בקושי, אז לצאת למועדון זה מאוד כיף, כי אני יודעת ששם - - -
<אליסה ז'לודקוב: ברשות
<אליסה ז'לודקוב: כם אני רק אוסיף שעידוד עלייה זה גם חלק שלנו בלתי נפרד.
<אליסה ז'לודקוב: מייגן הייתה באנגליה וגם באמריקה וזה גם חלק מהתפקידים.
<אליסה ז'לודקוב: בהזדמנות הזו אני עוברת עכשיו לצרפתייה, כי אני לפעמים קוראת לה שרת החוץ, כי היא כל הזמן בקשר עם זה, שבוע-שבועיים לפני היא הביאה לכאן כ-35 רופאים מצרפת, שהם עדיין לא עלו, הם הגיעו לבדוק אותנו, קוראים לזה גישוש.
<אליסה ז'לודקוב: רות, בבקשה.
<רות חדד-פרויקטורית: קוראים לי רות חדד, אני פרויקטורית לדוברי צרפתית וגם ערבית.
<רות חדד-פרויקטורית: התחלתי עם העולים מטוניסיה, שהגיעו לפני שלוש שנים, ליווינו אותם, הם היו כולם מרוכזים במרכז קליטה יעלים.
<רות חדד-פרויקטורית: היום כל אחד בדירה שלו, כל אחד עם העסק שלו, עלייה מאוד מאוד מוצלחת, ילדים מוצלחים.
<רות חדד-פרויקטורית: המשכתי עם דוברי צרפתית, אני עוסקת הרבה בעידוד עלייה, נסעתי גם אני ליריד בפריז, ליוויתי את ראש העיר בחודש דצמבר לליון ואני בקשר הדוק עם כל מיני ארגונים שקשורים לעלייה מצרפת, גם בארץ וגם בחו"ל.
<רות חדד-פרויקטורית: העלייה מצרפת פה היא לא ממש גבוהה, אבל אנחנו רואים יותר ויותר מתעניינים, אם זה מחו"ל, אם זה כאן.
<רות חדד-פרויקטורית: גם משפחות שהגיעו למרכז ואחרי שנה, שנתיים, שלוש שנים שומעים על באר שבע, יש הזדמנויות פה של תעסוקה, אז עוברים לכאן ומקבלים גם מענה מאיתנו, מכולנו, ממחלקת הקליטה העירונית.
<רות חדד-פרויקטורית: בגדול זהו.
<רות חדד-פרויקטורית: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם כל הפרויקטורים, עושים פרויקטים משותפים, אין משהו מוגדר רק לצרפתים, או רק לדוברי אנגלית או רק לדוברי רוסית, המטרה היא ממש לשלב אותם וזה משהו שמאוד ייחודי כאן.
<רות חדד-פרויקטורית: אם אני שומעת בירושלים או בנתניה או באשדוד דברים שרק קבוצות של צרפתים, פה זה אחרת.
<רות חדד-פרויקטורית: אז אני מאוד מברכת על שיתוף הפעולה עם שאר הפרויקטורים.
<אליסה ז'לודקוב: יש עוד שתי פרויקטורית שהן עובדות עם רוסית והיא גם עם אנגלית, אבל הפרויקטורית הזאת עובדת במיוחד בתכנית למהנדסי חשמל ביחד עם נורית ומה שאני רוצה להגיד, שאם כל אחד רוצה משהו בנוסף היא מלמדת עברית.
<אליסה ז'לודקוב: היא מלמדת עברית בקבוצות בערב.
מרדכי יוגב: לפני שאתה מסכם, אני מודה, ויודעים פה גם חברי הוועדה, שאני חושב שאנחנו מבורכים בשנות עלייה מדהימות וידענו על 2015, מעל 32,000 או קרוב ל-32,000 עולים, ב-2016 ידענו ירידה, לאזור 26,000 ואנחנו יודעים גם עכשיו על ממוצעים של 25,000, לא ברור עוד, יש עוד זמן, והירידה היא קצת מקשיים של קליטה.
מרדכי יוגב: שם יש התעוררות מדהימה וזה רבע רוסיה, אוקראינה, רבע צרפת ו-50% כל העולם, דרום אמריקה, תימן, טוניס, צפון אפריקה והכול ואנחנו בוועדה עושים את כל המאמץ, יושב ראש הוועדה, המנהלת, כדי ללחוץ על הדברים שלנו נראים כבעיות.
מרדכי יוגב: ישבנו בעירייה, אז על דיפלומות, לא רק לרופאים ולא רק לרופאי שיניים מצרפת, אלא לכל הרופאים, רופאי שיניים מאוקראינה ומדרום אמריקה ורופאי עיניים ואורתופדים, למה רק ורק ורק?
מרדכי יוגב: וללחוץ על כל משרדי הממשלה, חינוך ורווחה, שההיערכות תהיה הרבה יותר בראייה כוללת.
מרדכי יוגב: אני גם רוצה שמשרד ראש הממשלה ייכנס לעניין והוא עוד לא שם, בתכלול גדול.
מרדכי יוגב: הקליטה כן, אבל עוד אין לה מספיק תקציבים כדי לראות שהפרויקטורים והמגשרים ו - - -
<קריאה: ובמיוחד אחיות.
<קריאה: גם אחיות להוסיף לרופאים, זה נורא חשוב.
<קריאה: מקצועות רפואיים ופרא רפואיים.
<קריאה: משוועים לרופאים ויש בעיה של רישוי קשה ביותר.
<קריאה: משרד הבריאות החליט שהוא רוצה רק אחיות אקדמיות ויש לנו פלח של אחיות מצרפת ומרוסיה שכבר 15-20 שנות ותק, הן מקצועיות ביותר ובגלל המחסום של הרישוי הן לא יכולות לעשות שום דבר.
מרדכי יוגב: אני לא מכיר הכול, אבל את ציינת את אחוזי ההשמה הגבוהים שלכם, אז בנושא הזה אני רוצה לציין שנחשפתי בחצי השנה האחרונה למכון טל בירושלים, ליד מכון לב, שדואג לסדרי גודל של 96% השמה, גם לעולים מאתיופיה וגם בנושא סיעוד, גם גברים וגם נשים.
מרדכי יוגב: אברהם נחשף יחד איתי.
מרדכי יוגב: ואני רוצה לציין, בסוף, לא רוצה להאריך, שהתרשמנו פה היום מאוד לטובה, גם מהמעורבות של העירייה ולקיחת האחריות.
מרדכי יוגב: זה מדהים, יש מקומות אחרים שמחכים לממשלה שתבוא, וגם מהאכפתיות וגם מהצוות המשותף שמתכלל ביחד את כל העולים מכל הסוגים וכל אחד והייחוד שלו דווקא, ולא ערבוב של לעשות מכולם ישראלים, אלא שהשורשים יישארו ויהיו חזקים יותר וגם מהיחס והשילוב של כל הגורמים.
מרדכי יוגב: אז אני אומר לכם באמת בהערכה גדולה, נמשיך להיות השליחים שלכם, לתת עוד מנופים מהממשלה לדבר הזה.
אברהם נגוסה: אנחנו גם בדיון הקודם סיכמנו דברים ונושאים שצריך לחזק את העשייה שאתם עושים פה.
אברהם נגוסה: באופן כללי אנחנו התרשמנו לטובה ויש פה עשייה בקליטת העלייה ממש מודל לחיקוי, מראש העיר עד הפרויקטורים וכל העוסקים במלאכה.
אברהם נגוסה: זאת משימה לאומית ואני רואה שכולם מתגייסים.
אברהם נגוסה: אני חושב שזו גדולתו של עם ישראל, שבאמת מחבק את האחים והאחיות שחוזרים וחוזרות למדינה, לארץ שלנו.
אברהם נגוסה: זה חשוב מאוד שכולנו מתגייסים מתוך הלב, לקבל אותם ושישתלבו בתוכנו, בתוך החברה הישראלית.
אברהם נגוסה: זה מה שאתם עושים, לפי רצונם, לפי השפה שלהם, לפי המנהג שלהם, לפי התרבות שלהם וההתייחסות ממש יוצאת מן הכלל.
אברהם נגוסה: אני מאוד מודה לכם בשם הוועדה על מה שאתם עושים בנושא הזה.
אברהם נגוסה: נמשיך לעשות, נעודד את העלייה, נביא עוד עולים ועולים ואני חושב שחוסנה של מדינת ישראל זה קליטת העלייה.
אברהם נגוסה: ככל שאנחנו נקלוט את העולים כך גם מספר העולים יגדל ומדינת ישראל תתחזק כמדינה יהודית ודמוקרטית.
אברהם נגוסה: אנחנו מקיימים דיון היום בנושא יישום התכנית הממשלתית לשילובם המיטבי של יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: זה דיון המשך ומעקב על יישום, ואנחנו מצפים לקבל היום עדכון ודיווח לגבי הביצוע של התכניות מהמשרדים הראשונים.
אברהם נגוסה: בראש ובראשונה אנחנו נשמע ממשרד ראש הממשלה, שהוא המשרד המתכלל את כל התכניות, ולכן אנחנו רוצים לקבל קודם כל ממשרד ראש הממשלה.
אברהם נגוסה: לאחר מכן משרדי הממשלה, אם רוצים להוסיף או להגיב, כל משרד יכול גם להציג, ממבט המשרד שלו.
אברהם נגוסה: הנושאים שאנחנו נתמקד כמובן, אנחנו מצפים לקבל עדכון על כל התכניות, אבל אני מראש אומר שאנחנו ניכנס לדיון מעמיק בנושא חינוך רווחה, בריאות, צה"ל, כלכלה ודיור או שיכון.
אברהם נגוסה: בנושא בטחון פנים, והשכלה גבוהה, מל"ג, וגם ייצוג הולם יש דיונים נפרדים ובנושא בטחון פנים, לאחר הדיון הזה יש לנו דיון בנושא בנפרד, לכן אנחנו נקבל עדכון כללי, אבל מבחינת הדיון עדיף שנמשיך בעניין המשטרה ובטחון הפנים בנפרד.
אברהם נגוסה: בעניין ייצוג הולם, שילוב בתעסוקה, יש לנו בשבוע הבא דיון נפרד בנושא הזה, לכן נעמיק את הדיון בנושא תעסוקה בשבוע הבא.
אברהם נגוסה: נראה איך אנחנו מתקדמים.
אברהם נגוסה: אבל מבחינת משרד ראש הממשלה, אנחנו רוצים לקבל עדכון על כל המשרדים.
<טלל דולב: בוקר טוב לכולם, אני חושבת שכולם מכירים אותי, אני ממטה היישום במשרד ראש הממשלה.
<טלל דולב: חבר הכנסת נגוסה, נעשה את זה בדרך טיפה שונה, אני עומדת לתת עדכון קצר על כל התכנית, מה שיש לפניכם, לפני כולם, זה דיווח על מצב היישום של כל אחד ואחד מרכיבי התכנית.
<טלל דולב: הדיווח הזה מתעדכן באמצעות המשרדים השונים כל רבעון, אנחנו עכשיו בתהליך של להפוך אותו לדיווח ממוחשב שיהיה זמין באתר של משרד ראש הממשלה, אני מקווה שעד סוף השנה נצליח להגיע למצב זה, ובעצם כל מי שמתעניין באחד הסעיפים יכול לראות בדיווח הזה גם את המצב נכון להיום, וגם בהשוואה למצב שהיה בדצמבר 2016, כשקיימנו את הדיון בועדה הזאת.
<טלל דולב: מי שעוקב אחרי הדיווחים יכול גם לראות באיזה מידה עמדנו בהתחייבויות שלנו.
<טלל דולב: כל הנושאים שמטופלים, מטופלים באמת באחריות המשרדים ועם הרבה מאוד עבודה מאומצת מצד כל אחד ואחד מהאנשים, כשאנחנו באמת מגויסים גם כל משרד כנפרד, וגם כוועדה בין משרדית.
<טלל דולב: אני רוצה שנסתכל על הנושאים המרכזיים שהתקדמו.
<טלל דולב: אז אם תסתכלו על הדיווח כולו, במרבית המשרדים חלה התקדמות בהיערכות ובהיקף הפעילות המיושמת בשטח.
<טלל דולב: אם היינו במצב של בערך מחצית מהפעולות שהחלו ביישום בדצמבר, אנחנו היום במצב ש-75%, 80% מהפעילויות מיושמות במלואן על ידי כל המשדרים, בכל אחד מהמשרדים יש עדיין פעולות שלא מיושמות, ויש משרדים, ותיכף נדבר גם קצת על האתגרים, שהפעילויות מתעכבות.
<טלל דולב: היקף המשתתפים בתכניות, בתחום התעסוקה, התגבור הלימודי, הכנה לצה"ל, שירותי הרווחה למשפחות ולנוער גדלו מעבר להתחייבויות המשרדים.
<טלל דולב: המשרדים התחייבו בדצמבר מה יהיה ב- - - ברוב המקרים המשרדים הצליחו לשרת יותר אנשים ממה שהתחייבנו עליהם.
<טלל דולב: אני חושבת שאחת הצורות הטובות זה התכנית לסבסוד משכנתאות שיצאה לדרך.
<טלל דולב: תהיה פה נציגת משרד השיכון ותדווח, אבל אני לא יכולה שלא לגנוב את הכותרת, אם אנחנו מדברים בתכנית הקודמת על ניצול מאוד מאוד קטן של - - - משכנתאות, אנחנו מדברים עכשיו קצת יותר מחודש וחצי אחרי הזכייה, שכבר כמחצית הזוכים פתחו תיקי משכנתאות בבנקים, ומה שאנחנו רואים זו הנגשה הרבה יותר טובה הפעם מאשר בסיבוב הקודם של התכנית הזאת לציבור, ואני חושבת שצוות משרד השיכון וועדת המעקב שכללה גם אנשי מקצוע וגם נציגי ציבור, שליוותה את המהלך הזה באמת עושים עבודה מאוד מעמיקה למימוש של הדבר הזה.
<טלל דולב: הושלמה היערכות לתמיכה במעסיקים להעסקת יוצאי אתיופיה בשכר גבוה, הושלמה היערכות להשקת קרן הלוואות לעסקים קטנים, אנחנו מקווים שבחודשים הקרובים אנחנו נראה את התוצאות, את הפירות של שני המהלכים האלה שהם מהלכים מאוד חשובים, כמו המהלך של הדיור בתחום של ביסוס שכבה חזקה בקרב קהילת יוצאי אתיופיה.
<טלל דולב: החל גיוס של מגשרי בריאות בקופות החולים ויהיה גם דיווח, כמובן של צה"ל, אבל אני חושבת שהחדשות עכשיו זה שכלל המסגרות ה- - - בצה"ל ובמערכת הביטחון נסגרו ויוצאי אתיופיה כיום מקבלים שירות מצה"ל בתחומים השונים ומשרתים כמו כל חייל אחר.
<טלל דולב: יש לנו גם עדיין כמה אתגרים ביישום, תכנית החוגים שנדחתה, כבר דיברנו על זה, בהסכמה של ועדת המעקב שפועלת במשרד החינוך וגם באופן סדיר, למעשה בהמלצתה של ועדת המעקב.
<טלל דולב: עדיין לא השקנו תכניות למניעת סכרת וקידום בריאות במשרד הבריאות, התכנית של השיכון נראית בכיוון טוב להצלחה אבל עד שלא יהיו לאנשים דירות אנחנו עדיין ממשיכים והצוות ממשיך לעבוד מאוד קשה.
<טלל דולב: אנחנו עומדים בפני העברת התמיכה האקדמית בסטודנטים למל"ג בשנת הלימודים הקרובה, היה על זה דיון לפני כמה שבועות, והתכניות במינהל התרבות והספורט שלצערנו הרב עדיין לא יצאו לדרך ואפילו לא הושלמה - - -
<טלל דולב: בירוקרטיה.
אברהם נגוסה: מה זאת אומרת בירוקרטיה?
<טלל דולב: יש מבחן תמיכה - - -
אברהם נגוסה: אני שואל למה, כי אתם במקום כדי להתמודד עם הנושאים האלה, ולכן אנחנו רוצים לשמוע איזו בירוקרטיה, האם ניסיתם למנוע את זה, להתגבר על זה, איפה הבעיה, אצל המנכ"ל, אצל השרה, איפה הבעיה?
<טלל דולב: אני חושבת שחלק מהבעיה היא בסדרי העדיפויות, חלק מהבעיה היא בתהליך, זה תהליך של מבחני תמיכה, יש פה עוד מבחני תמיכה בתכנית.
<טלל דולב: אנחנו יודעים שמבחני תמיכה זה סיפור שלוקח הרבה מאוד זמן, הוא בא והולך וחוזר, ומשרד המשפטים, זה כשלעצמו תהליך ארוך.
<טלל דולב: יחד עם זה, זה מאוד תלוי בסדר העדיפות שנותן המשרד לנושא.
<טלל דולב: הוא יכול לעבוד יותר מהר, והוא יכול לעבוד גם יותר לאט.
אברהם נגוסה: אני בכוונה מתעקש.
אברהם נגוסה: לכל המשרדים שהציגו לנו, אם זה לשביעות רצוננו או לא זו שאלה אחרת.
אברהם נגוסה: אבל לפחות הציגו לנו הכנה, התחלה, כל זה.
אברהם נגוסה: המשרד הזה בכלל לא במפה.
אברהם נגוסה: כי אנחנו יודעים שאושרו 19 מיליון שקל לארבע שנים.
אברהם נגוסה: אני שואל, אם יש הכנה, אם הוקמה ועדת היגוי, למה זה לא בכלל במפה, המשרד הזה?
<טלל דולב: למה הוא לא במפה, אני לא יודעת, אנחנו נוסיף אותם למצגת.
<טלל דולב: מה שקרה בחודשים האחרונים זו הייתה היערכות של המשרד, כתבו את מבחני התמיכה, תיקנו את מבחני התמיכה, העבירו ליעוץ משפטי, החזירו מיעוץ משפטי, עכשיו זה עוד פעם ביעוץ משפטי.
<טלל דולב: אנחנו מאוד מקווים, אנחנו מאוד לוחצים גם אנחנו וגם האיש במשרד שעובד על זה, שמבחני התמיכה יפורסמו.
<טלל דולב: אני חושבת שצפויים להתפרסם תוך ממש השבוע-שבועיים הקרובים.
<טלל דולב: עוד פעם, בכפוף לאיפה זה בסדר העדיפות של המשרד.
אברהם נגוסה: נציג של המשרד נמצא פה?
אברהם נגוסה: הנה, אפילו לדיון לא מגיעים.
אברהם נגוסה: הם לא הגיעו.
<טלל דולב: אני חושבת שזה צריך להיות בסיכום של הועדה.
אברהם נגוסה: אנחנו יודעים מה אנחנו נסכם, אבל מה שאני רוצה לדעת, אתם כמשרד המתכלל, אתם כצוות שעושה מעקב, איך לפחות, פשוט אין אינפורמציה מינימלית, ממשרד שקיבל לבצע 19 מיליון שקל.
אברהם נגוסה: איך יכול להיות שאפילו לא מגיעים לדיון?
<טלל דולב: לא, יש לנו אינפורמציה, אנחנו בקשר עם האנשים.
אברהם נגוסה: אז למה לא מופיע פה?
<טלל דולב: בטעות.
אברהם נגוסה: טעות?
<טלל דולב: כן.
אברהם נגוסה: של מי?
<טלל דולב: שלי.
אברהם נגוסה: שלך?
<טלל דולב: ממש בטעות שלי.
<טלל דולב: אני אתקן ונוסיף.
אברהם נגוסה: אז אנחנו יכולים לקבל בכתב את מה שלא הוצג פה לוועדה?
אברהם נגוסה: את יכולה להעביר?
אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת עמר בר לב.
<טלל דולב: אנחנו נמשיך, אחד הדברים המרכזיים באמת, אנחנו מדברים על אתגרים להמשך, אז באמת - - - כלל המרכיבים, והמשך המעקב אחר המרכיבים שהתחילו לפעול.
<טלל דולב: כאשר אחד המרכיבים המרכזיים של הסיפור הזה, זה הסדרת העבודה ברשויות המקומיות.
<טלל דולב: יושבות פה שתי נשות מטה היישום, קסאי שבאמת עובדת קשה על כל הקשר עם המשרדים, הדיווחים האלה הם הרבה מאוד פרי עבודתה, וסיוון שעוסקת בקשר עם הרשויות המקומיות.
<טלל דולב: אנחנו באמצעות הועדה הארצית ששותפים בה כל המשרדים, פנינו - - - הרשויות המקומיות, 28 רשויות שבמיקוד, כל אחת מהרשויות מינתה בחודש וחצי האחרונים אדם מתכלל בתוך הרשות עצמה ולעקוב אחרי מה שקורה בתכנית, והרשויות פה נדרשות להרבה מאוד עבודה של ארגון ותכלול, אבל בעצם הם האנשים שלנו בשטח.
<טלל דולב: יש לנו קבוצת מתכללים, אנחנו עובדים איתם.
<טלל דולב: 28.
אברהם נגוסה: בכל הרשויות המקומיות?
<טלל דולב: כל רשות, אנחנו בחרנו 28 רשויות במיקוד, זה רשויות שיש בהן 960 ומעלה יוצאי אתיופיה.
<טלל דולב: רשויות שלהן המשרדים הקצו - - -
אברהם נגוסה: מה הקריטריון שלכם לכלול רשות?
<טלל דולב: בעיקר היקף יוצאי אתיופיה.
<טלל דולב: מספר יוצאי אתיופיה ברשות.
<טלל דולב: אחוזם של יוצאי אתיופיה ברשות.
אברהם נגוסה: מאיפה הבאתם את הקריטריון הזה?
<טלל דולב: הייתה הסכמה בין כל המשרדים.
<טלל דולב: בועדה הארצית שאנחנו מקיימים עם כל המשרדים.
<טלל דולב: ברשויות האלה, ב-28 רשויות שבמיקוד חיים 87% מיוצאי אתיופיה בארץ.
אברהם נגוסה: אבל החלטת הממשלה בוועדת השרים אין קריטריון כזה.
אברהם נגוסה: לא התקבל קריטריון בנושא הזה.
<טלל דולב: זה נכון, אבל כשיש רשות עם פחות מ-1,000 יוצאי אתיופיה, וכשיוצאי אתיופיה מהווים אחוזים מאוד קטנים מסך כל תושבי הרשות, מדברים על פחות מ-5%, גם המאמץ שנדרש מהרשות כדי להתארגן ולמפות הוא מאוד גדול, וגם מאמץ הבקרה אצלנו.
<טלל דולב: הקריטריון השני היה - - -
אברהם נגוסה: לא, אני רוצה להבין - - -
<טלל דולב: אני יודעת שאתה רוצה להבין, כי אתה רוצה להבין ביחס ליהוד.
אברהם נגוסה: כי מה שאני יודע, אני יושב בוועדת השרים.
אברהם נגוסה: מה שאני יודע, הקריטריון ש- - - לא גודל האוכלוסייה.