GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: אבל כשאני למדתי עבודה סוציאלית, לא היה.
אברהם נגוסה: אני חושב שגם היום, אם אין שינוי, אז העובדים הסוציאליים שעובדים היום ברשויות המקומיות בלשכות סוציאליות בכל עיר ועיר, אין להם כל כך ידע על זכויות וחובות של העולים.
אברהם נגוסה: האם אתם, משרד העובדה והרווחה, עושים הכשרה מיוחדת לעובדים סוציאליים, בעיקר אלה שעובדים עם העולים החדשים?
אברהם נגוסה: יש יוזמה כזו?
<דפני מושיוב: אני חייבת להגיד לך שזה לא רק לעולים חדשים.
<דפני מושיוב: בוא נפריד בין התהליך שהמל"ג אחראי עליו באוניברסיטאות שמכשיר עובדים סוציאליים לבריאות, לחנוך, לרווחה.
<דפני מושיוב: אתה יודע, להרבה תחומים.
<דפני מושיוב: ברגע שהם נכנסים למחלקות לשירותים חברתיים, יש מה שנקרא תהליך הכשרה לתפקיד.
<דפני מושיוב: בהכשרה לתפקיד בבית הספר המרכזי ב"די-מול", אם אתה זוכר, שם יש הכשרה לפקיד, וכל עו"ס משפחה מקבל את ההכשרה.
<דפני מושיוב: היום יש גם, כמו שאתה מכיר, את תכנית "עוצמה" – מרכזי עוצמה שהדברים המרכזיים שלהם זה להנגיש את המידע ומיצוי זכויות.
<דפני מושיוב: זה תהליך שנעשה בין העו"ס משפחה לבין העבודה הקהילתית כדי לראות תופעות ולנסות ולזהות מקומות בהם אפשר לשפר את איכות השירות ומיצוי זכויות בראייה מערכתית ברשות המקומית בנוגע לאותם אנשים שמגיעים למערכת הרווחה.
אברהם נגוסה: אנחנו עוברים עכשיו למשרד הבינוי והשיכון.
אברהם נגוסה: שמעתם על העניין של מיצוי זכויות בדיור ציבורי וגם סיוע לשכר דירה - - -
טלי פלוסקוב: סיוע למשלמי משכנתה.
אברהם נגוסה: לא הרבה יודעים על הזכויות שלהם.
אברהם נגוסה: האם המהלך שאתם עושים, האם יש יוזמה, האם אתם מפעילים איזושהי תכנית בנושא הזה, האם אתם מכשירים את העובדים שלכם בנושא הזה להעביר את הזכויות לעולים חדשים?
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע, בבקשה.
<אסנת רחמים: אני מנהלת תחום פניות סיוע במשרד השיכון.
<אסנת רחמים: דיברו פה על כמה נושאים: דיור ציבורי, שכר דירה, הנגשת מידע.
אברהם נגוסה: זכות למשכנתה גם.
טלי פלוסקוב: החזר לקשישים.
<אסנת רחמים: בנושא של הדיור הציבורי – הדיור הציבורי לעולים חדשים, 15 שנה בארץ, הוא באחריות משרד הקליטה.
<אסנת רחמים: מי שאמור להנגיש את המידע לעולים החדשים זה משרד הקליטה.
<אסנת רחמים: הוא קובע את הקריטריונים והוא אמור להנגיש את המידע, לומר להם מה הזכויות שלהם, מי זכאי, מי לא זכאי.
טלי פלוסקוב: האם את יודעת שאנחנו פה לא פעם אחת מדברים על כך שלא יכול להיות שאדם מבוגר, קשיש, נשאר בתור של משרד הקליטה גם אם הוא מעל 15 שנה בארץ?
טלי פלוסקוב: עד שהוא הולך לעולמו הוא נשאר בתור של משרד הקליטה עם אותם 24 אלף קשישים שממתינים לדיור ציבורי.
אברהם נגוסה: 27 אלף.
טלי פלוסקוב: 24 אלף קשישים בסך הכול.
אברהם נגוסה: 20 אלף קשישים.
<אסנת רחמים: זה לא צריך להיות ככה.
<אסנת רחמים: אם הוא קשיש הוא נשאר בתור של משרד הקליטה.
טלי פלוסקוב: זה אומר שאין לו סיכוי לקבל דיור ציבורי.
<אסנת רחמים: אם הוא לא קשיש, הוא עובר לתור של משרד השיכון וזה מה שקורה.
<אסנת רחמים: אני יכולה לבדוק את הנושא הזה ולאות אם אפשר לשנות.
<אסנת רחמים: לגבי סיוע בשכר דירה – יש לנו במשרד מחלקה, מחלקת קצבאות, שהעובדים שלה דוברי רוסית והיא אחראית על כל הנושא של סיוע בשכר דירה למי ש-5 שנים בארץ מיום עליית העולה החדש לארץ.
<אסנת רחמים: הם נותנים את כל המידע, הם נותנים את כל השירות בשפה הרוסית.
<אסנת רחמים: האתר של משרד השיכון נותן מידע בכמה שפות.
<אסנת רחמים: הוא נותן מידע בשפה הרוסית, בשפה האנגלית המוקד הטלפוני שלנו שנותן מידע על סיוע בדיור גם נותן מידע בכמה שפות וגם בשפה הרוסית.
טלי פלוסקוב: אם אנחנו כבר מדברים פה בוועדה, יש מוקד שנותן מענה בשפה הרוסית.
טלי פלוסקוב: אני יודעת שמי שעובד במוקד הזה, אלה עובדי קבלן שהם כבר 8 שנים עובדים כעובדי קבלן ולא כעובדי המשרד וכל פעם אתם צריכים לעשות מכרז, אז לפחות תשמרו על האנשים האלה כי האנשים האלה כבר יודעים לתת שירות.
טלי פלוסקוב: שלא ייקחו אנשים חדשים שצריך ללמד אותם 5 שנים מהתחלה.
<אסנת רחמים: נכון שיוצא מכרז כל 5 שנים עם אפשרות להארכת התקשרות.
<אסנת רחמים: העובדים באלה עוברים הכשרה בכמה שפות והם נותנים את המידע.
<אסנת רחמים: החזרי משכנתה – יש תכנית במשרד השיכון של החזרי משכנתה לקשישים שעלו עד שנה מסוימת שמשלמים סכום מסוים והדירה עלתה סכום מסוים - - -
טלי פלוסקוב: רק זכאים להשלמת הכנסה.
<אסנת רחמים: כן, קשישים שמתקיימים מהשלמת הכנסה, מהבטחת הכנסה, זכאים להחזרי משכנתה בסכום מסוים.
<אסנת רחמים: גם בנושא הזה מטפלת חברה חיצונית בהתקשרות אתנו, שהעובדים שלה הוכשרו והם דוברי השפה הרוסית.
<אסנת רחמים: אני יכולה להגיד שבתקופה האחרונה היה חוסר מידע.
<אסנת רחמים: הרבה קשישים לא ידעו שמגיע להם - - -
טלי פלוסקוב: ולמה הם עכשיו יודעים?
טלי פלוסקוב: כי אנחנו פה התחלנו לדבר על זה.
<אסנת רחמים: גם נכון.
<אסנת רחמים: כל הפניות האלה טופלו וכל האנשים שלא היה מגיע להם כשהם פנו אלינו, טופלו וקיבלו את מה שמגיע להם.
טלי פלוסקוב: אני רוצה להגיד לך, אני חייבת להגיד את זה.
טלי פלוסקוב: נגעת בנושא של החזר למשכנתה.
טלי פלוסקוב: אחד, אנחנו כאן העלינו את הנושא הזה, כאשר גם קודם, כשהתחלתי לטפל בזה, אמרו לי כל הזמן במשרד השיכון: הכול עובד אוטומטית, לא צריך לפנות לאף אחד, הכול עובד אוטומטית.
טלי פלוסקוב: ואני אומרת לך שאחרי שאנחנו העלינו את הנושא הזה לסדר-היום, עשרות משפחות קיבלו החזרי כספים – וכל הכבוד, פה אני אומרת יישר כוח על ההחזר הרטרואקטיבי כי יש אנשים שהחזירו להם עשרות אלפי שקלים על כל השנים אחורה.
טלי פלוסקוב: אבל שוב, אם לא היינו מעלים את הסוגיה הזאת כאן, אף אחד לא היה מתעורר.
טלי פלוסקוב: איך אי אפשר לשלב את הנתונים?
טלי פלוסקוב: קשיש שזכאי להשלמת הכנסה ויש לו משכנתה, איך אתם משרדי הממשלה, לא יודעים לדבר זה עם זה?
<אסנת רחמים: זה נכון.
<אסנת רחמים: הקשיש לא אמור לפנות אלינו בנושא הזה.
<אסנת רחמים: המידע אמור לעבור אלינו - - -
טלי פלוסקוב: מהבנקים.
טלי פלוסקוב: אבל אם זה לא קורה?
<אסנת רחמים: בשביל זה אנחנו טיפלנו בנושא הזה וכל מי שפה ולא קיבל – קיבל החזר רטרואקטיבי.
טלי פלוסקוב: אבל אני חושבת על אנשים שלא שמעו אותנו ברדיו ולא שמעו אותנו בטלוויזיה ואילי יש עוד נושאים כאלה.
<אסנת רחמים: - - - נהלים ואנחנו - - -
לכם כאן: אתם חייבים ללמוד לדבר זה עם זה.
לכם כאן: אתם חייבים לחבר את הנתונים ביניכם כדי למצות את הזכויות.
לכם כאן: זה הנושא של הדיון היום: מיצוי זכויות.
לכם כאן: אתם חייבים להפנות את תשומת לבם של אותם אנשים שזכאים להטבות ואז הם יקבלו אותן.
לכם כאן: אם אנחנו לא עושים את זה, האנשים האלה נשארים מעבר לגדר, וזה נורא חבל.
לכם כאן: עם תקציב כזה גדול ששמנו לנושא הזה וכמעט – ראיתי נתונים, ניצלו פחות מחצי מהתקציב הזה.
לכם כאן: מה זה אומר?
לכם כאן: זה אומר שאנשים פשוט לא ידעו לקבל את מה שמגיע להם מהמדינה.
לכם כאן: פה אתם צריכים לעבור למצב אקטיבי ולא פסיבי.
לכם כאן: אתם מחכים שאנשים יבואו וישאלו.
לכם כאן: זאת הטעות.
לכם כאן: אתם צריכים לבוא לאנשים ולהגיד להם: מגיע לך.
לכם כאן: איך אנחנו עושים את זה?
לכם כאן: זה מה שצריך לשנות פה בין המשרדים.
לכם כאן: אגב, לא רק כלפי העולים אלא כלפי כל המדינה שלנו.
לכם כאן: תשנו את הגישה, תבואו אתם לאנשים ותגידו ואז האזרח ירגיש שמישהו פה דואג לו.
טלי פלוסקוב: סליחה שהתפרצתי ככה.
<אסנת רחמים: אני מסכימה עם הצעת חוק שיכולה לקדם את הנושא הזה.
אברהם נגוסה: אני חוזר לסוכנות היהודית, מר ג'ק קורקוס הוא מנהל תחום הזכאות.
אברהם נגוסה: אני חושב שכל מה שאנחנו מדברים, השורש צריך להיות אצלכם.
אברהם נגוסה: כי אתם בקשר עם העולה הפוטנציאלי כבר בארץ המוצא שלו ואתם בקשר אתו, אתם עוזרים לו לעלות לישראל ואני בטוח שאתם גם עושים שם הסברה ואוריינטציה.
אברהם נגוסה: האם אתם דואגים להבהיר לעולים מה מחכה להם פה במדינת ישראל בעניין של מיצוי זכויות וחובות?
אברהם נגוסה: האם יש לכם תכנית בסוכנות גם בתרגום לשפה שלהם וגם אוריינטציה לאנשים?
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים שתסביר לנו.
<ג'ק קורקוס: בוקר טוב.
<ג'ק קורקוס: אני אתן את השלבים שהעולה עובר אצלנו כך שהוא מקבל בסופו של דבר מידע.
<ג'ק קורקוס: אני לא מתיימר להגיד שעולה מקבל מאתנו את כל המידע ואני אסביר גם למה.
<ג'ק קורקוס: קודם כל, יש נציגי שירות במרכז הגלובלי שלנו שנמצאים בקשר טלפוני רצוף עם עולים.
<ג'ק קורקוס: עולים יכולים להתקשר 23 שעות ביממה ולקבל שם מידע.
טלי פלוסקוב: ומה עם - - -
<ג'ק קורקוס: 23 שעות מפני שהסבירות שבשעה הזאת מתקשרים, עם כל מה שיש לנו בעולם, יצא שלא צריך את השעה.
טלי פלוסקוב: רציתי להבין מה המשמעות של השעה - - -
אברהם נגוסה: תסביר לנו, תתאר לנו את האינטראקציה ואת התהליך.
אברהם נגוסה: אני נמצא ביו יורק, אני מתקשר לטלפון של הגלובל ואני אומר שהחלטתי לעלות למדינת ישראל.
אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת מה הזכויות שלי ומה החובות שלי.
אברהם נגוסה: תתחיל איך אתם מסבירים להם.
<ג'ק קורקוס: קודם כל, העולה שמתקשר נענה בשפה שלו.
<ג'ק קורקוס: יש לנו דוברי 5 שפות במרכז הגלובלי והוא נענה בשפה שלו.
<ג'ק קורקוס: אלה אנשים שבאו מאותה מדינה, בדרך כלל.
<ג'ק קורקוס: דבר שני, הם פתחים תיק עליה – זה נעשה באינטרנט בשיחה הזאת.
<ג'ק קורקוס: דבר שלישי, אם הוא רוצה מידע, הוא מקבל אתרי אינטרנט.
<ג'ק קורקוס: יש אתר אינטרנט של הסוכנות שבו יש כבר פירוט של הזכויות באופן כללי, כותרות.
<ג'ק קורקוס: אנחנו לא מתיימרים, אנחנו לא יכולים לייצג פה ולדבר בשם כל משרדי הממשלה ולתת פירוט לכל אחד.
<ג'ק קורקוס: אבל, יש מקרים פרטניים של אנשים שאנחנו יודעים, אנחנו בודקים את העבר הישראלי שלהם שהוא עשוי להשפיע על הזכויות שלהם ולכן אנחנו מסייגים, במקרים מסוימים, ואומרים: את זה תקבל, את זה לא תקבל, לזה תצטרך לעבור ועדת ערעורים במשרד הקליטה באמצעותנו.
<ג'ק קורקוס: כלומר, אנחנו יודעים לנתח את מצבו של העולה ועל פי זה להגיד לו פחות או יותר למה הוא יהיה זכאי.
<ג'ק קורקוס: אנחנו גם אומרים תמיד וגם כותבים את זה, שלא של הזכויות או כמעט הכול בעצם תלוי בהחלטות של משרדי הממשלה, בעיקר של משרד הקליטה.
<ג'ק קורקוס: כלומר, הזכאות נקבעת על ידם ועל ידי הסטטוס, אם זה גורר זכאות או קטין חוזר או אזרח עולה וכולי, יש סטטוסים שונים.
<ג'ק קורקוס: את אלה אנחנו יודעים להגיד.
<ג'ק קורקוס: הדבר השני, יש ראיון אישי לכל עולה.
<ג'ק קורקוס: אנחנו נפגשים עם כל עולה ועולה ושם מלבנים שוה את הנושא של הזכויות.
<ג'ק קורקוס: יש כאלה, אני מוכרח להגיד, שמגיעים לריאיון הזה ושוכחים לשאול את השאלות.
<ג'ק קורקוס: זה לא אומר שאנחנו בעצמנו לא אומרים לו את הדברים.
<ג'ק קורקוס: גם נותנים לפעמים חומר כתוב.
<ג'ק קורקוס: יש לנו חומר כתוב גם ב-5 שפות וזה בכותרות.
<ג'ק קורקוס: אנחנו לא יכולים לתת בדיוק פירוט של מה המשרד עצמו נותן.
<ג'ק קורקוס: ואתרי אינטרנט גם לאן לגשת, כולל קווי חינם למרכז הגלובלי שלנו.
<ג'ק קורקוס: בנוסף, משרדי הסוכנות והשליחים והעובדים שלנו בחו"ל נמצאים כל הזמן לרשות אותם אנשים ששואלים שאלות.
<ג'ק קורקוס: גם המטה בארץ.
<ג'ק קורקוס: זה מבחינת אינפורמציה.
<ג'ק קורקוס: יש לנו חומר כתוב שאנחנו נותנים אותו לא רק באינטרנט.
<ג'ק קורקוס: יש לנו גם חומר שאנחנו נותנים ממש קשיח.
<ג'ק קורקוס: מעט, אבל אנחנו נותנים, מפני שאנחנו לא יכולים – למשל, פעם היה מדריך לעולה שהיה מוציא אותו משרד הקליטה יחד אתנו וזה הופסק.
<ג'ק קורקוס: אנחנו משתדלים לעדכן את הרשימה לפחות, את רשימת הזכויות בכותרות שאנחנו נותנים.
<ג'ק קורקוס: אני מוכרח להגיד שהעובדים אצלנו והשליחים עוברים הכשרה בנושא הזה של הזכויות.
<ג'ק קורקוס: רכזי השירות בגלובל עוברים אצלי באופן אישי כל חודש וחצי ריענון שבו מלבנים כל מיני נושאים, בין השאר גם על הזכויות ועל השינויים ועל העדכונים שיש.
טלי פלוסקוב: אתם מזמינים את משרדי הממשלה האלה כדי שיבואו וירצו להם?
<ג'ק קורקוס: אנחנו לא מזמינים אותם כי הם אנשי המקצוע שנותנים לנו את המידע.
<ג'ק קורקוס: אנחנו שואבים מהם את המידע.
<ג'ק קורקוס: היתרון שלנו הוא שאנחנו יודעים לעשות אינטגרציה ואנחנו מדברים גם על שיכון וגם על קליטה וגם על ביטוח לאומי.
<ג'ק קורקוס: על הכול.
<ג'ק קורקוס: אבל להגיד שלמקרה ספציפי נוכל לתת את התשובות – לא.
<ג'ק קורקוס: אנחנו לא תמיד יודעים.
<ג'ק קורקוס: יש גם עולים שלא תמיד בעצמם יודעים מה מצבם מבחינת חובות וכולי ולכן זה קצת יותר מורכב.
<ג'ק קורקוס: אבל אנחנו יודעים לעשות את האינטגרציה בין כל הזכויות כדי להגיד בסטטוס מסוים מה יקבל העולה.
<ג'ק קורקוס: אני מוכרח להגיד שהנושא של המידע הוא בעייתי כשאתה נותן אותו בחו"ל.
<ג'ק קורקוס: העולה בחו"ל מוטרד מהרבה דברים: החינוך של הילדים, איך המטען ילך ומתי הוא יטוס בדיוק.
<ג'ק קורקוס: הוא מאוד מוטרד.
<ג'ק קורקוס: כשאנחנו נותנים לו את המידע, לא תמיד זה נשאר בזיכרון.
<ג'ק קורקוס: אז אם נותנים לו משהו כתוב, זה בכותרות.
<ג'ק קורקוס: לצערי, הרבה פעמים לא שומרים את זה.
טלי פלוסקוב: טעימה, טעימה.
טלי פלוסקוב: אתה לא צריך להיכנס לפרטים קטנים, אבל טעימה אתה חייב לתת להם.
טלי פלוסקוב: עצם העובדה שהוא צריך לדעת שיש לו אתר אינטרנט ב-5 שפות והוא יכול - - -
<ג'ק קורקוס: אנחנו עושים את זה.
<ג'ק קורקוס: גם כל עולה מחויב אצלנו להגיע לערב מידע.
<ג'ק קורקוס: לפחות במשלחות הגדולות מגיע לערב מידע שבו מדברים כמעט אך ורק על הזכויות, על הסטטוסים וכולי ועל השלבים בתהליך העלייה.
<ג'ק קורקוס: כך שמבחינה זו אין אדם שהיה אצלנו שלא יודע שיהיה לו משהו.
<ג'ק קורקוס: אנחנו גם אומרים לו שיהיה עליו לשאול.
<ג'ק קורקוס: לצערי, יש לנו משפט שאומר: בישראל אף אחד לא יגיד לך מה הזכויות שלך, אתה צריך ללכת בעצמך למצות אותן.
טלי פלוסקוב: זה בדיוק מה שאמרנו.
<ג'ק קורקוס: זאת המציאות.
<ג'ק קורקוס: צריך להילחם במציאות הזאת ולשנות אותה הגיע הזמן, לזה אני מסכים.
<ג'ק קורקוס: בנוסף לזה, כאשר העולה מגיע לארץ, שוב, יש לו פה טרדות של בית ספר וילדים וקייטנה וכולי וכולי, כך שללכת ולהתעסק בזכאויות שלו, זה לא תמיד בראש סדר העדיפויות.
<ג'ק קורקוס: לכן, פה אני הייתי מצפה שתהיה התזכורת של הגופים הקולטים.
<ג'ק קורקוס: שוב תהיה תזכורת.
<ג'ק קורקוס: כלומר, לא שהעולה יחפש אתכם אלא שהגופים צריכים חפש קצת את האנשים.
<ג'ק קורקוס: דובר פה על הביטוח הלאומי – הביטוח הלאומי יודע בדיוק מתי כל עולה הגיע מפני שהוא נותן לו את הקצבאות.
<ג'ק קורקוס: יש קצבאות ילדים, יש קצבאות זקנה והביטוח הלאומי יודע בדיוק.
<ג'ק קורקוס: זאת אומרת, כל גוף כאן יכול לדעת מתי העולה מגיע ויש לו גם כתובות.
<ג'ק קורקוס: למשרד הקליטה יש כתובות של כל עולה, כך שאפשר להנגיש מידע, שוב לשלוח אליו - - -
טלי פלוסקוב: יש טלפונים.
טלי פלוסקוב: לשלוח הודעת SMS לכל אחד מהיום הראשון שהוא נמצא פה.
<ג'ק קורקוס: גם זה.
<ג'ק קורקוס: הרי כל אחד מקבל היום נייד כבר בשדה התעופה.
<ג'ק קורקוס: אבל אני מוכרח להגיד שלא כל העולים עוברים דרך הסוכנות היהודית.
<ג'ק קורקוס: צריך לשים לב לזה.
<ג'ק קורקוס: לא כולם עוברים דרכנו, חלק עושים פה שינוי סטטוס.
<ג'ק קורקוס: היום זה גם באמצעותנו.
<ג'ק קורקוס: כלומר, אנחנו מסייעים למשרד הפנים, כך שאפשר גם שם לתת את המידע הזה.
<ג'ק קורקוס: מבחינת המידע, אנחנו משתדלים לתת כמה שיותר, תוך כדי יצירת האינטגרציה הזאת בין כל משרדי הממשלה.
<ג'ק קורקוס: להגיד שאנחנו יכולים לבוא במקומה?
<ג'ק קורקוס: זה יהיה יומרני מאוד.
<ג'ק קורקוס: תודה.
אברהם נגוסה: אנחנו עכשיו פונים למשרד החינוך.
אברהם נגוסה: במשרד החינוך, כמו ששמעתם עכשיו, יש דאגה לעולים, בעיקר לשילובם של הילדים שלהם במערכת החינוך.
אברהם נגוסה: השאלה שלנו היא, האם משרד החינוך דואג למיצוי זכויות והעברת המידע לגבי הילדים שלהם במערכת החינוך?
אברהם נגוסה: אנחנו נשמח לשמוע ממשרד החינוך.
אברהם נגוסה: מי עונה?
אברהם נגוסה: רויטל דותן או גל?
<דנה גורדון שושני: - - -
אברהם נגוסה: רויטל, בבקשה.
<רויטל דותן: תודה לכם.
<רויטל דותן: משרד החינוך, בהמשך לדברים שאמרת, מגיעים גם לירידים טרום עליה ונותנים שם את המידע למשפחות שמתכוונות לארץ כי באמת יש הרבה שאלות בנושא חינוך, זה מאוד חשוב להם.
<רויטל דותן: אנחנו כמובן פועלים על פי חוזר מנכ"ל.
<רויטל דותן: חוזר מנכ"ל נמצא בשקיפות באתר משרד החינוך וכמובן באתר האגף שלנו, אגף קליטת תלמידים עולים.
מידע בשפות: בימים אלה אנחנו מוציאים פליירים גם לרשויות וגם למשפחות עולים, זה נמצא עכשיו באגף פרסומים אצלנו.
מידע בשפות: לגבי מורים עולים, גם מורים עולים מקבלים מידע מהאתר של אגף התמחות וכניסה להוראה.
מידע בשפות: האגף הזה נמצא בקשר עם משרד הקליטה ועם האגף להכשרת תארים ודיפלומות.
מידע בשפות: מקבלים גם מידע בשפות, מידעון שממש עכשיו מודפס וייצא בעוד שבוע בצרפתית, ספרדית, רוסית, אנגלית ועברית כמובן.
מידע בשפות: יש מידע על כל השלבים שהמורה העולה צריך לעבור עד לקבלת רישיון הוראה קבוע.
מידע בשפות: אני רוצה לומר שמורים עולים מקבלים שעות תוספתיות עד 7 שנים מהיום שהם נכנסים להוראה.
מידע בשפות: ביסודי הם מקבלים 8 שעות, בעל-יסודי הם מקבלים 6 שעות.
מידע בשפות: כמובן שאנחנו ממליצים על הוראה בכיתות קטנות למורים עולים שמתחילים את דרכם בהוראה.
טלי פלוסקוב: עוד משפט אחד למשרד החינוך.
טלי פלוסקוב: אני פשוט חוויתי הרבה דברים על בשרי ולכן, אם הייתי יכולה לעשות את זה כשהגעתי לארץ, הייתי עושה, אבל עוד לא יכולתי.
טלי פלוסקוב: משרד החינוך, מה שחשוב כאן זה הקשר עם ההורים.
טלי פלוסקוב: הם מגיעים למדינה שונה מהמדינה ממנה באו.
טלי פלוסקוב: גם השיטה עצמה שונה, גם המנטליות אחרת, גם היחס של ההורים למערכת שונה.
טלי פלוסקוב: לצערי הרב, כשאני אימא לילדים בבית הספר, לא הבנתי.
טלי פלוסקוב: אני לא הבנתי מה החלק שלי היה יכול להיות בחינוך של הילדים שלי במערכת החינוך העירונית.
טלי פלוסקוב: רק אחר כך, עם הזמן, הבנתי עד כמה ההורים כאן יכולים להשפיע, עד כמה הם יכולים לקחת חלק.
טלי פלוסקוב: זה חשוב מאוד.
טלי פלוסקוב: את אמרת שיש מגשרים בין המשפחות – אתם חייבים פה לשתף אותן ולספר להן כמה שיותר על מערכת החינוך בארץ, לא רק את מה שמגיע אלא מה שונה כאן מאיפה שאתם באתם:
טלי פלוסקוב: פה אתם יכולים להיות פעילים, פה אתם יכולים לבוא ולא לפחד להגיד ולהביע עמדה.
טלי פלוסקוב: להרגיש שההורה יכול להגיע למורה ולהגיד שהוא לא מרוצה ממשהו.
טלי פלוסקוב: המנטליות היא שונה.
טלי פלוסקוב: גם היום, מי שמגיע, הם די מפחדים.
טלי פלוסקוב: אלה שמגיעים מאוקראינה לא יבואו ולא יגידו, הם מפחדים.
טלי פלוסקוב: צריכים לפתוח ולהראות להם שהם נכנסים למדינה אחרת ופה מותר ופה צריך לדבר כדי שלילד יהיה יותר טוב ויותר קל במערכת החינוך.
טלי פלוסקוב: תנו דגש גם לקשר.
טלי פלוסקוב: הילד איכשהו נכנס למערכת, זה טבעי.
טלי פלוסקוב: אבל ההורים, פה צריך לעזור להם להיכנס ולהפוך לחלק של ההוראה במדינה.
<רויטל דותן: את מעלה נקודה מאוד חשובה.
<רויטל דותן: אנחנו באמת כל הזמן לומדים באגף שלנו את מערכות החינוך שמהן באים העולים כדי לתווך להם, כדי לעשות את ההתאמות, כדי להסביר להם דברים שהיו כל כך ברורים.
<רויטל דותן: אנחנו רואים את זה בכל כך הרבה היבטים.
<רויטל דותן: אם זה דרך הציונים שהתלמידים מקבלים.
<רויטל דותן: אם יש ארצות שבהן הציון הוא מ-1 עד 20, ואצלנו הוא מ-1 עד 100, אז כמובן שהם צריכים לדעת מה אומר כל ציון שהילד שלהם מקבל.
טלי פלוסקוב: את זה למדנו מהר.
<רויטל דותן: בכל כך הרבה היבטים ההבדלים.
<רויטל דותן: בעניין המעורבות של ההורים כאן במערכת החינוך היא שונה לחלוטין ממרבית הארצות שמהן מגיעים העולים.
<רויטל דותן: המגשרים שלנו שעובדים עם המשפחות מקבלים הכשרה מקצועית.
<רויטל דותן: הם מקבלים הכשרה לנושא החינוך המיוחד.
<רויטל דותן: מה קורה בחינוך החברתי פה בארץ שהוא באמת שונה מאוד.
<רויטל דותן: כל החינוך הבלתי פורמלי.
<רויטל דותן: אנחנו מנסים לעודד אותם להשתלב, אם זה בתנועות נוער ואם זה בפעילויות חברתיות.
<רויטל דותן: התאמנו את תנאי ההיבחנות לתלמידים העולים.
<רויטל דותן: הנושא של מעורבות חברתית, אנחנו מתאימים אותו לעולים.
<רויטל דותן: אנחנו כל הזמן מנסים ללמוד ולתת מענה.
אברהם נגוסה: נעבור, גם במשרד החינוך, לחינוך מבוגרים בקשר לאולפן.
אברהם נגוסה: השבוע שעבר כשקיימנו דיון בעניין קליטת עולה מהודו, התברר לנו שהיו עולים שלא ידעו שמגיע להם אולפן.
אברהם נגוסה: אנחנו הופתענו פה איך יכול להיות שעולה חדש הגיע למדינת ישראל, הוא לא יודע שיש לו זכות ללמוד באולפן.
אברהם נגוסה: האם רק מי שבא אתם מלמדים או שאתם גם עושים מאמץ למיצוי זכויות ולהעברת המידע, למשל, לעולים קשישים וגם לעולים שמגיעים ומהר רצים לעבוד.
<גלי צדיק: בוקר טוב.
<גלי צדיק: האולפנים לעברית לעולים חדשים באגף לחינוך מבוגרים של משרד החינוך, קולטים את העולים באמצעות משרד הקליטה.
<גלי צדיק: כל עולה שרוצה ללמוד עברית מופנה לאולפנים באמצעות משרד הקליטה ולא יכול להגיע ישירות לאולפנים משום שהוא חייב לקבל את הזכאות ללימודי אולפן בחינם באמצעות משרד הקליטה.
<גלי צדיק: כל עולה שכבר מגיע אלינו מקבל מאתנו באולפנים את ההסברים על מסלולי הלימוד, רמות הלימוד וכן הלאה.
<גלי צדיק: את המידע לגבי פתיחת כיתות אולפן, תאריכי פתיחה, תאריכי מבחנים האגף מעביר לפני תחילת שנת לימודים בכל שנה למשרד הקליטה כדי שכל עולה שמגיע לשם כדי לקבל הפנייה לאולפן כבר יידע גם מה יהיו תאריכי הקורסים כדי שלא יקרה מצב שעולים לא יגיעו ללימודים כי הם לא ידעו מתי יתחיל קורס.
<גלי צדיק: כל התאריכים מפורסמים שנה מראש.
<גלי צדיק: בנוסף לזה, באתר של משרד החינוך מופיעה רשימת כל האולפנים עם הכתובות והטלפונים בכל עיר.
<גלי צדיק: המידע הזה עובר גם לסוכנות היהודית.
<גלי צדיק: לדעתי מתפרסם גם באתר הסוכנות.
<גלי צדיק: אנחנו בשלבי הכנה של איגרת מידע לעולה שכל עולה שיגיע לאולפן, בנוסף להסברים שהוא מקבל, יקבל גם דף מידע על מסלולי הלימוד והסילבוס של הקורסים השונים שיש באולפנים או באולפן הספציפי שלו.
<גלי צדיק: האיגרת הזו תתורגם ל-4 שפות ותופיע החל מספט
<גלי צדיק: מבר באתר מלווה הוראה באתר של משרד החינוך שנקרא מודל.
אברהם נגוסה: לא לכל העולים יש אפשרות לגשת ולהשתמש באינטרנט, באתרים של משרדים שונים.
אברהם נגוסה: את יודעת, אלה עולים שהגיעו מאתיופיה, עולים קשישים מארצות שונות שלא כל כך מתמצאים, זה לא בדור שלהם.
אברהם נגוסה: האם אתם משתמשים ברדיו "רקע"?
אברהם נגוסה: יש שפות שונות: גם ברוסית, גם באמהרית וגם בצרפתית.
אברהם נגוסה: יש שפות שונות של עולים חדשים שדווקא העולים המבוגרים הם יותר שומעים את רדיו "רקע" כי זו הדרך שלהם להתחבר או לשמוע מה קורה בעולם.
אברהם נגוסה: האם אתם משתמשים ברדיו "קרע" להעביר ודעות.
אברהם נגוסה: לא רק להסתמך על אתרי האינטרנט.
<גלי צדיק: אני חושבת שאני צריכה לבדוק את זה.
אברהם נגוסה: זה חבל.
אברהם נגוסה: זה פספוס.
<גלי צדיק: משרד החינוך, בתחום של האולפנים, העולים לא מגיעים אליו ישירות אלא אך ורק באמצעות משרד הקליטה ולכן כל המידע הרלוונטי לנושא לימודי האולפן שיש לנו, אנחנו מעבירים באמצעות המחוזות למשרד הקליטה על מנת שהעולים יקבלו אותו.
אברהם נגוסה: עניין הזכויות – משרד הקליטה מגדיר אותם כזכאים לאולפן, זה יכול להיות לחצי שנה, ובמקרה של עולה מאתיופיה, 10 חודשים.
אברהם נגוסה: אנחנו יודעים במציאות שהעולים לא מצליחים ללמוד את השפה בזמן קצר כל כך.
אברהם נגוסה: האם למשרד החינוך, למחלקת חינוך מבוגרים, יש יוזמה לאנשים שילמדו באזור המגורים שלהם אחרי העבודה?
אברהם נגוסה: האם יש יוזמה כזו?
אברהם נגוסה: האם אתם עושים מאמץ כדי להעמיק את הידע בשפה העברית?
<גלי צדיק: כן, בהחלט.
<גלי צדיק: בכל מקום בארץ שיש דרישה או אוכלוסייה פוטנציאלית ללימודי עברית, מעבר לאולפן הבסיסי הראשוני, האולפנים ומנהלי האולפנים מונחים להיענות לדרישות האלה באמצעות אולפני המשך, באמצעות אולפני ערב שהם פחות אינטנסיביים שמיועדים לאנשים שכבר עובדים.
<גלי צדיק: באמצעות מודולות יותר קצרות של אולפן, פחות אינטנסיביות שמתאימות לאנשים שלא יכולים לעמוד בדרישה האינטנסיבית של לימודים כל יום.
<גלי צדיק: ובאופן כללי, לגלות גם פדגוגית וגם אנושית לצרכים של האוכלוסיות הספציפיות שהאולפן הספציפי באזור מסוים נתקל בהם.
אברהם נגוסה: נשמח מאוד לקבל בכתב את הבירור בעניין השימוש ברדיו "רקע".
<גלי צדיק: מאה אחוז.
אברהם נגוסה: אני פונה לא רק למשרד החינוך.
אברהם נגוסה: אני פונה לכל משרדי הממשלה: אל תסתמכו רק על האינטרנט כי הדור המבוגר לא משתמש בזה ולכן הולך לאיבוד בעניין מיצוי זכויות.
אברהם נגוסה: אני חושב שרדיו "רקע" בשפות שונות הוא כלי חשוב מאוד להעביר מיד ואני מציע להשתמש בו.
אברהם נגוסה: אני מבין ששמענו את כל נציגי המשרדים שהגיעו, אבל האם יש מישהו שהגיע לפה ולא נתנו לדבר ורוצה לדבר לפני שאני מסכם את הדיון?
אברהם נגוסה: אני מבקש ממנהלת הוועדה לקרוא את הסיכומים ואז אני אברך את כולם בסיום הדיון.
העלייה והקליטה: ב', להקים ועדה – זו עדיין קריאה למשרד הקליטה – בין משרדית בשיתוף כל המשרדים בהובלתו ותכלולו לשם בחינת האופנים לסייע בהעברת המידע וליווי העולים החדשים והוותיקים שאינם דוברי עברית לשם מיצוי זכויותיהם וחובותיהם.
<קריאה: וארגוני העולים.
אברהם נגוסה: זה בין משרדי.
אברהם נגוסה: חשוב להכניס את השלטון המקומי.
<דנה גורדון שושני: אולי בשיתוף ארגוני העולים או נציגות מארגוני העולים.
<קריאה: - - - את האחריות.
<דנה גורדון שושני: מי רצה להוריד אחריות?
אברהם נגוסה: אני חושב שאנחנו נדבר על ארגוני העולים.
אברהם נגוסה: קודם כל, יהיה תיאום בין המשרדים.
אברהם נגוסה: זו המציאות שאנחנו מבינים עכשיו שאין כל כך תיאום בין המשרדים, אין כל כך תכלול חזק בעניין הזה.
אברהם נגוסה: ולכן חשוב מאוד שמשרד הקליטה כמשרד המתכלל ייקח את הנושא הזה, יוביל את הנושא הזה.
אברהם נגוסה: בשלב הבא אנחנו נתייחס לשיתוף הפעולה עם ארגוני העולים.
אברהם נגוסה: כרגע, אם נכניס אותם, אני יודע את הרגישות של משרדי הממשלה בנושא הזה.
<דנה גורדון שושני: ג', למשרד הקליטה – לשלוח לעולים מסרונים, כל אחד במועד הנכון לו, כדוגמת: בחודש הבא אתה שנה בארץ ועליך לפנות למוסד לביטוח לאומי לשלם דמי ביטוח לאומי.
<אידה בן שיטרית: את בטוחה שזה למשרד הקליטה?
<אידה בן שיטרית: לא היית רוצה שהביטוח הלאומי - - -
<דנה גורדון שושני: זה לא אני.
<דנה גורדון שושני: זה מה שנאמר בדיון.
<דנה גורדון שושני: מה שאתה מחליט.
אברהם נגוסה: אני אגיד לך - - -
<אידה בן שיטרית: - - - יותר ביטוח לאומי.
<אידה בן שיטרית: ביטוח לאומי יכול לעשות את הפעולה הזאת מול המבוטחים, זה נראה יותר הגיוני.
בן ישעיהו: כפי שאמרתי, אני אבדוק עם מינהל הביטוח והגבייה מה אפשר לעשות אצלנו.
<ג'ק קורקוס: אני חושב שמי שיודע בדיוק כמה זמן עבר מיום העלייה זה משרד הקליטה.
<ג'ק קורקוס: הביטוח הלאומי פחות יודע.
אברהם נגוסה: כמו שאמרתי בהתחלה - - -
<אידה בן שיטרית: שמשרד הקליטה יעביר הודעה בגין הביטוח הלאומי?
<אידה בן שיטרית: זה לא הגיוני.
<ג'ק קורקוס: זה לא רק ביטוח לאומי.
<ג'ק קורקוס: הרי בשנה הראשונה העולה נמצא תחת המטריה - - -
<אידה בן שיטרית: גם הביטוח הלאומי מסכים כאן שאם מישהו צריך להודיע - - -
<ג'ק קורקוס: אבל העולה נמצאה בשנה הראשונה תחת משרד הקליטה.
<אידה בן שיטרית: - - - גם יודעים.
אברהם נגוסה: נציגת משרד הקליטה, נציגת משרד הקליטה, הנושא לא נתון למשא ומתן.
אברהם נגוסה: לפי כוונתנו, מה שאנחנו הבנו וגם לפי המציאות של המבנה השלטוני במדינת ישראל, יש משרד עלייה וקליטה שהוא מתכלל את העניין של העלייה והקליטה.
<אידה בן שיטרית: הוא לא בא במקום משרדי הממשלה האחרים.
אברהם נגוסה: זה לא בא במקום, אבל זה תפקידו.
אברהם נגוסה: אני שוב אומר לך שאני לא מצפה שאת תעשי את העבודה של משרד החינוך, את העבודה של ביטוח לאומי, של בריאות.
אברהם נגוסה: אני מצפה שאת כמשרד המתכלל מטעם מדינת ישראל, תדאגי להפעיל את המשרדים האחרים למען העולים, ולכן את האחריות אנחנו נטיל על משרד הקליטה.
אברהם נגוסה: אני רוצה שאתם תתכללו.
<אידה בן שיטרית: אני מסכימה אתך.
<אידה בן שיטרית: אבל אני אומרת - - -
<אידה בן שיטרית: שקשורה למשרד ממשלתי אחר, מן הראוי שאותו משרד ממשלתי ידבר ישירות עם האוכלוסייה המבוטחת.
אברהם נגוסה: את ההובלה ניתן לכם.
אברהם נגוסה: אם תהיה להם תקלה, אתם תדברו עם אותו משרד.
אברהם נגוסה: אבל אני חושב שהאחריות וההובלה צריכות להיות במשרד הקליטה.
<דנה גורדון שושני: הוועדה קוראת למשרד לביטחון הפנים להצמיד באגף החקירות מלווה דובר את שפת הנחקר העולה או הנער העולה.
<דנה גורדון שושני: הוועדה קוראת לכל המשרדים לייחד בכל משרד אדם שיהיה אחראי לצורכי העולים החדשים הפונים אליו וליזום יידוע עולים בדבר זכויותיהם.