GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יעל סימן טוב: קרוב ל-10% לומדים מקצועות עזר רפואיים, והיתר לומדים את יתר המקצועות.
<יעל סימן טוב: יש כ-360 סטודנטים לתואר שני וכ-20 סטודנטים בלבד לתואר שלישי.
<יעל סימן טוב: אם אני יכולה לסכם את החסמים שמיפינו עד כה להשתלבות במערכת ההשכלה הגבוהה, אנחנו מדברים על בחינות הבגרות, על הבחינה הפסיכומטרית, על פערי ידע בשפה העברית והאנגלית, על היעדר מידע, ייעוץ והכוונה להשכלה גבוהה.
<יעל סימן טוב: אנחנו רואים ירידה במספר תלמידי המכינות הקדם האקדמיות מקרב יוצאי אתיופיה, חסם כלכלי, שיעור נמוך מאוד, כמו שאמרתי, בתארים מתקדמים של סטודנטים יוצאי אתיופיה, ושיעור עוד יותר בקרב אנשי הסגל האקדמי במוסדות להשכלה גבוהה מקרב יוצאי אתיופיה, וקושי בהשתלבות בתעסוקה גם כבוגרי מערכת ההשכלה הגבוהה.
אברהם נגוסה: שיעור ההשכלה של הסגל ו - - -
<יעל סימן טוב: שיעור ההעסקה של הסגל – מדובר במספר בודד מאוד של אנשי סגל באקדמיה היום יוצאי אתיופיה, שיעור מזערי.
<יעל סימן טוב: שיעור תעסוקה של אקדמאים – אין לי את הנתון, אבל אנחנו יודעים שככל שרמת המיומנות וההכשרה עולה יותר קשה להם למצוא עבודה הרבה פעמים.
<יעל סימן טוב: לא, תמחקי את זה מהפרוטוקול.
<יעל סימן טוב: זה מתקשר למשהו אחר ושאני לא אטעה.
<יעל סימן טוב: יעדים ראשוניים שאנחנו רואים לתוכנית החומש ליוצאי אתיופיה: קודם כל, הגדלת מספר ושיעור הסטודנטים גם במכינות הקדם אקדמיות וגם בתואר הראשון, צמצום הנשירה במכינה וצמצום הנשירה בלימודים האקדמיים בתואר הראשון, גיוון תחומי הלימוד של הסטודנטים כך שנוכל לראות אותם יותר במקצועות ששיעור הייצוג שלהם כיום נמוך כמו רפואה, וכמו הנדסה ומדעים מדויקים ומדעים ביולוגיים ומדעים פיזיקאליים וכו', הגדלת מספר ושיעור הסטודנטים בתארים המתקדמים: בתואר שני, שלישי, ובקרב אנשי הסגל.
<יעל סימן טוב: יעד נוסף הוא טיפוח שכבת מצוינות.
<יעל סימן טוב: זה יעד נוסף שהוועדה החליטה עליו.
<יעל סימן טוב: עיקרי התוכנית שנבחנת כרגע: קודם כל עיקרון אחד, וכבר הבהרנו אותו למוסדות להשכלה גבוהה לגבי המכינות הקדם אקדמאיות, הוא הימנעות מיצירת מסגרות מבדלות במערכת ההשכלה הגבוהה ליוצאי אתיופיה.
<יעל סימן טוב: אם עד היום היו גם מסלולי לימוד מבדלים במכינות, החל מתשע"ח זה לא יהיה יותר.
<יעל סימן טוב: אנחנו רוצים להנגיש את המידע על השכלה גבוהה לצעירים.
<יעל סימן טוב: דרך הפעולה - עדיין לא הוסכם לגביה, או שזה יהיה ביישובים או שזה יהיה בתיכונים.
<יעל סימן טוב: אבל ברור לנו שזה מרכיב מאוד מחיוני להנגיש את המידע ולסייע בבחירת תחום לימודים לצעירים יוצאי אתיופיה.
<יעל סימן טוב: מעטפת לתלמידי המכינה - מעטפת לימודית קיימת כבר היום והיא כמובן תישאר.
<יעל סימן טוב: אנחנו רוצים להוסיף מעטפת לתלמידי התואר הראשון, לסטודנטים בתואר הראשון לתת תמיכה לימודית ככל שנדרש כדי לצמצם שיעורי נשירה ולהגדיל את שיעור הבוגרים בתואר הראשון.
<יעל סימן טוב: מלגות לסטודנטים בתואר הראשון ניתנות כיום על-ידי מינהל סטודנטים.
<יעל סימן טוב: יש מערך מלגות, שכר לימוד ודמי קיום לכלל הסטודנטים יוצאי אתיופיה בתואר הראשון עד גיל 28, אם אני לא טועה.
<יעל סימן טוב: ומי שלא יכול לקבל משם, יכול לקבל מקרן הסיוע של הסטודנטים של המל"ג.
<יעל סימן טוב: גם תואר שני מינהל הסטודנטים מעניק מלגות שכר לימוד.
<יעל סימן טוב: אנחנו רוצים להיכנס עם מרכיב של הכנה לתעסוקה לקראת סיום התואר הראשון עם סדנאות הכנה לתעסוקה לסטודנטים.
<יעל סימן טוב: אנחנו רוצים לוודא שקיים מערך, ואיפה שלא קיים אנחנו נשלים מלגות לתארים מתקדמים בסגל, לתואר שני מחקרי, לתואר שלישי, לפוסט דוקטורט ולהעסקת סגל אקדמי.
<יעל סימן טוב: בנוסף, לצאת עם תוכנית מצטיינים כשמדובר על איתור תלמידי תיכון מצטיינים.
<יעל סימן טוב: התוכנית תלווה אותם דרך שירות צבאי משמעותי, דרך תואר ראשון, ועד לתארים מתקדמים.
<יעל סימן טוב: אנחנו מדברים כאן על תפיסה הוליסטית שמתחילה מהשלבים הטרום אקדמיים, עוברת דרך התואר הראשון ומתפצלת לשני כיוונים: כיוון אחד הוא הכנה לתעסוקה, והכיוון השני הוא תמרוץ תארים מתקדמים ואנשי סגל במערכת ההשכלה הגבוהה.
אברהם נגוסה: תודה לנציגת המל"ג שעדכנה אותנו לגבי היעדים שלהם.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע כרגע את נציגת משרד החינוך.
אברהם נגוסה: הגברת אורנה, בבקשה.
<אורנה שץ אופנהיימר: שלום, תודה על השיתוף.
<אורנה שץ אופנהיימר: המכללות האקדמיות לחינוך הן מכללות שתוכניות הלימוד שלהן מאושרות על-ידי המל"ג, עובדות עם המל"ג.
<אורנה שץ אופנהיימר: בימים אלה חלק מהמכללות עוברות להיות גם חלק מהוות"ת.
<אורנה שץ אופנהיימר: קודם כל, לפני שאספר על התוכנית, אנחנו מבקשים להיות שותפים בתוכניות המל"ג.
<אורנה שץ אופנהיימר: אין לנו שם נציגות שלנו.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו מנהלים תוכנית קרוב לעשר שנים להכשרת מורים לבני הקהילה האתיופית.
<אורנה שץ אופנהיימר: זו לא תוכנית מבדלת , זו תוכנית משותפת.
<אורנה שץ אופנהיימר: הסטודנטים לומדים להוראה יחד עם כל המסלולים וההתמחויות.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו נותנים - מה שהמל"ג היום רוצה לעשות, אנחנו עושים את זה כבר הרבה שנים - מעטפת של תמיכה חברתית, תרבות ואקדמית.
<אורנה שץ אופנהיימר: יש לנו ניסיון רב בתחום הזה היום.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו גם עוסקים בהשמה.
<אורנה שץ אופנהיימר: בשלוש השנים האחרונות באמצעות הדרך החדשה אנחנו עוסקים בהשמה של בני הקהילה האתיופית בבתי-ספר ובגנים במדינת ישראל, מתוך מטרה לא רק למצב מחדש את מקומם של בני הקהילה, אלא להיפך – גם לשנות את החברה הישראלית שתקבל את בני הקהילה כחלק אינטגרלי בתוך החברה הישראלית.
<אורנה שץ אופנהיימר: יש לנו ניסיון בזה.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו עסוקים גם בשאלת הגיוס.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו מנסים לגייס יותר בוגרים שיש להם איכויות ראויות מבחינת מנהיגות ויכולת להיות מורים.
<אורנה שץ אופנהיימר: לצורך העניין הזה בזכות ד"ר פוריה קלעי פתחנו מכינה עם השירות הלאומי.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו מתקשים לנהל אותה מבחינה תקציבית, אבל בינתיים אנחנו לא מוותרים.
<אורנה שץ אופנהיימר: אם נוכל ליצור שיתופי פעולה עם המל"ג אנחנו נמצא דרך לבסס את הערוץ הזה שפתחנו לגייס יותר מבני הקהילה: מורים וגננות, כי זה חלק מהחובה הלאומית שלנו שנראה אותם בכל מקום - - -
אברהם נגוסה: גברתי, אני לא מבין.
אברהם נגוסה: למה את מדברת על הבעיה של התקציב?
אברהם נגוסה: קיבלתם תקציב.
<אורנה שץ אופנהיימר: לא למכינה.
אברהם נגוסה: להכשרת מורים קיבלתם תקציב.
<אורנה שץ אופנהיימר: מכינה היא לא חלק אינטגרלי מתהליכי ההכשרה.
<פוריה קלעי: אנחנו פתחנו תוכנית - - - לאקדמיה.
אברהם נגוסה: אנחנו לא דנים היום על גן ילדים או על בית-ספר, אלא על השכלה גבוהה.
אברהם נגוסה: אם המכינה נפלה בין הכיסאות, ולא שמעתי שמישהו העלה את העניין הזה בוועדת השרים, אני מבין שבוועדת השרים היתה דרישה ובקשה של משרד החינוך בתוכנית שהוא הגיש אותה להכשיר 300 מורים תוך ארבע שנים.
אברהם נגוסה: לזה קיבלתם תקציב.
<אורנה שץ אופנהיימר: נכון.
אברהם נגוסה: האם אתם כבר מכשירים 300?
אברהם נגוסה: יש להם 300 מורים עכשיו?
אברהם נגוסה: אני לוקח את זה כחלק מההשכלה הגבוהה .
אברהם נגוסה: תעדכנו אותנו האם יש היום 300 מורים בהכשרה כפי שהתחייבתם.
אברהם נגוסה: בואו נדבר על זה.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו נעמוד ביעד.
<אורנה שץ אופנהיימר: יש לנו היום בשעה הזו, בתשע"ז, כ-250 סטודנטים בני הקהילה שהם מיועדים בתוכניות "טספה" שלנו להיות מורים.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו נעמוד ביעד שנקבע ל-600 מורים בסך הכול.
<אורנה שץ אופנהיימר: כבר היום יש לנו קרוב ל-500.
<אורנה שץ אופנהיימר: בשנה האחרונה היתה השמה של 84 מורים.
<אורנה שץ אופנהיימר: אנחנו נעמוד ביעד הזה.
<אורנה שץ אופנהיימר: לצורך חלק מהתכנון כדי לעמוד ביעד הזה אנחנו מנסים לגייס יותר מורים ויותר איכותיים.
<אורנה שץ אופנהיימר: לצורך העניין הזה, אנחנו פתחנו מכינה שהיא הכנה לכניסה להוראה לאור הנתונים שנאמרו פה שאנחנו מכירים אותם.
<אורנה שץ אופנהיימר: אגב, כדאי שנדע, בתחילת חודש מאי יצא פרסום ממכון "מופ"ת" על סקירת מידע מה שקורה בכל הנושא של הכשרה, סקירה מידע שמתבססת על נתונים.
<אורנה שץ אופנהיימר: חלקם שמענו כאן.
<אורנה שץ אופנהיימר: חשוב לקרוא את הנתונים האלה.
<אורנה שץ אופנהיימר: הדבר שאני בעיקר רוצה לעמוד עליו כאן זה שיהיה לנו גיבוי להתחברות עם המל"ג והוות"ת כי הכשרת מורים היום היא אקדמית, היא חלק מהאקדמיה.
אברהם נגוסה: מה הבעיה יש להם להתחבר?
אברהם נגוסה: איזה חסם יש?
<אורנה שץ אופנהיימר: הם לא יודעים שאנחנו קיימים.
אברהם נגוסה: מה, הם לא יודעים?
אברהם נגוסה: מל"ג לא יודעים שמשרד החינוך קיים?
<אורנה שץ אופנהיימר: הם חושבים שההכשרה ניתנת על-ידי משרד החינוך, אבל לא זה.
אברהם נגוסה: אחזור בעניין הזה.
אברהם נגוסה: איך לא הזמנתם את משרד החינוך?
אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הכנסת קסניה סבטלובה שהיא גם חברת ועדה.
אברהם נגוסה: תרשמי לך את זה בסוף.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחסי ביחד כי במהלך הדיון יעלו כמה דברים שאת צריכה להתייחס.
<יפה ליבה: אני ממשרד החינוך, מהאגף לחינוך העל יסודי.
אברהם נגוסה: אז מה את רוצה לחדש לנו?
אברהם נגוסה: אני לא רוצה להיגרר לנושא של החינוך היסודי והעל-יסודי, אנחנו רוצים להתמקד בנושא ההשכלה הגבוהה.
אברהם נגוסה: אם את לא מדברת על ההשכלה הגבוהה אז בואי נשאיר את זה.
<יפה ליבה: אין בעיה.
<יפה ליבה: אני פשוט רציתי להשיב לעניין תעודת בהגרות ותעודת הבגרות האיכותית.
אברהם נגוסה: אוקי, אז בואי תעדכני אותנו כי זה קצת מכוון אותנו.
<יפה ליבה: ראשית, יש לנו מספר תוכניות לתעודת בגרות לזכאות רגילה.
<יפה ליבה: זאת אומרת, כבר מחטיבת הביניים – תוכנית אל"ה – שמאפשרת לתלמידים אוריינות וקריאה וכתיבה והכנה לכל הבגרויות שצפויות להם בחטיבה העליונה.
<יפה ליבה: יש לנו תוכניות אד-הוק לתגבור לבגרויות שזה לב"ם במחצית שלישית.
<יפה ליבה: אפשרנו לב"ם לתלמידים בכיתות אתגר מה שבדרך כלל פתחנו רק ב- - -.
<יפה ליבה: יש לנו את הפרויקט הלאומי שעובד אתנו ב- - -.
<יפה ליבה: אנחנו עובדים איתם ביחד, נכנסים לבתי-הספר ועושים עבודה משותפת.
<יפה ליבה: יש את קדם עתידים, נחשון, ופסגות, הכנה לתעודת בגרות איכותית, ואני אומרת ברפרוף.
<יפה ליבה: אנחנו עובדים לכוון את התלמידים לחמש יחידות מתמטיקה שזה בעיקר תעודת בגרות איכותית, וארבע אנגלית, על מנת שיוכלו להיכנס למוסדות להשכלה גבוהה.
<יפה ליבה: זה ממש ברפרוף.
<רוני מוהר מגדן: רק שהנתון הוא שיש בירידה בכמות הבגרויות ואיכות הבגרויות בין הדור הראשון לדור השני למרות התוכניות.
אברהם נגוסה: אין לך מחלוקת על הנתון שהיא נתנה לנו בעניין אחוזים של הזכאות לבגרות וגם איכותית וכו'.
<יפה ליבה: אני רואה שיש עלייה מתונה כשאנחנו בשאיפה מאוד גדולה לקדם את אחוז הזכאות, גם תעודת בגרות איכותית וגם תעודת בגרות רגילה לתשע"ח, - - - שנה הבאה.
<יפה ליבה: יש לנו עוד תוכניות של עבודה.
אברהם נגוסה: אני חושב שנדון על זה במסגרת הדיון על יישומה של התוכנית הממשלתית.
אברהם נגוסה: לא נדון על זה היום.
אברהם נגוסה: נשמח מאוד לראות מה התוכנית שלהם כדי לשנות את המגמה.
קסניה סבטלובה: קודם כל, אפתח ואומר שאני מפללת ליום שבו לא נזדקק ליום מיוחד למען שוויון בין שאר הישראלים לבני הקהילה האתיופית כי פשוט נגיע לשוויון ולא נצטרך ליום הזה, וכל יום יהיה יום שוויון בין כל העדות והקהילות שנמצאות כאן במדינת ישראל.
קסניה סבטלובה: אבל מכיוון שהמצב עדיין לא כך, אנחנו צריכים באמת לפתוח קצת את הראש שלנו ולחשוב בצורה רחבה איך באמת נוכל לגרום לכך שבני כל העדות וכל מי שעשה את הדרך הקשה של העלייה, ואני כעולה בעצמי יודעת, וגם חברתי יוליה תוכל להעיד על כך, שעלייה זה עניין שנמשך כל החיים.
קסניה סבטלובה: זה לא משנה אם העולה הגיע ברגל מסודן או הגיע ממוסקבה, אבל הדרך רק מתחילה אז להשגת היעדים ולהטמעה ולשוויון.
קסניה סבטלובה: רציתי להוסיף בקצרה שחוץ מהעניין היבש וכמובן החשוב מאוד של תקציבים ונתונים שאנחנו מתעדכנים בהם פה על כיצד מכינים את המורים, כיצד מכינים את הסגל, כיצד עובדים על זה שיהיה קאדר איכותי של נשים וגברים שהם ישראלים לכל דבר ושהם ישתלבו במערכת האקדמית, יש דבר שאני כעולה בעצמי יכולה להגיד על כך שעד שאנחנו לא טיפלנו בכל העניין - המערכת היא מאוד מאוד בלתי נראית, היא שקופה, אבל היא קיימת שם.
קסניה סבטלובה: זה כמו קיר ברזל שאי-אפשר לעבור אותו.
קסניה סבטלובה: אני מדברת כמובן על כל המערכת של הפרוטקציות שזה עניין שהוא ישנו, הוא יהיה.
קסניה סבטלובה: אנחנו באמת צריכים להפעיל פה לחץ בלתי רגיל כדי לפורר איכשהו את הגדרות הבלתי נראות האלה.
קסניה סבטלובה: כי כאשר מגיעים אנשים שהם אפילו מוכשרים ככל שיהיו, אבל הם נתקלים במערכת שהיא מקבלת רק את אלה שהם משלהם, רק את האנשים שבאים בצורה של חבר מביא חבר, ואנחנו גדלנו ביחד, ואתה למדת אתי בחטיבה ואחרי זה הלכנו לצבא ביחד, ואלה שנפלטים מהמערכת הזו, אלה שלעולם לא היו שם, הם אלה שלא תהיה להם גישה מבחינה זו שהם לא ישמעו.
קסניה סבטלובה: יש נתון מאוד מעניין שהתעדכנתי בו רק לפני כמה ימים על כך שרוב המשרות בתחום האקדמיה זה לא דברים שמתפרסמים.
קסניה סבטלובה: מדברים מפה לאוזן.
קסניה סבטלובה: זה פורסם בדה-מרקר.
קסניה סבטלובה: המערכת מפה לאוזן עובדת רק בין המקורבים, רק בין אלה שהם כבר בתוך המעגל הזה של המיוחסים, בעוד שכל השאר שאפילו שנולדו כאן, אני לא כבר מדברת על עולים חדשים, הם פשוט נמצאים מחוץ למעגל הזה של המיוחסים.
קסניה סבטלובה: השאלה היא כיצד המערכת מתאימה את עצמה, כיצד היא משתנה, כיצד אנחנו פה בוועדת העלייה והקליטה של הכנסת גורמים לכך שהאנשים שנמצאים הכי רחוק מהמעגל של המיוחסים האלה נכנסים אליו בצורה שוויונית ומתברגים לא בגלל שנותנים להם איזה העדפה ואומרים: טוב, בסדר - אתה לא אתנו אז אנחנו נותנים לך העדפה, אלא שזה יהיה באופן טבעי שהמערכת הזו תקבל אותם.
קסניה סבטלובה: עד שזה לא נמצא, עם כל הכבוד, אני פשוט רואה שכל הכשרה שתיתנו לא תשיג את מטרתה.
קסניה סבטלובה: ראיתי את זה פעם אחר פעם, ויש את חבר הכנסת האתיופי הראשון שאתה זוכר בוודאי את שמו.
אברהם נגוסה: אדיסו מסאלה.
קסניה סבטלובה: זו היתה כתבה קורעת לב, צפינו בה בערוץ 2 לפני מספר חודשים.
קסניה סבטלובה: היא היתה על כך שבחור מוכשר שכבר עבר את המערכת הזו וכביכול כבר היה שם, היה כבר בכנסת ישראל, נאלץ לחזור לאתיופיה כי לא הצליח לחדור את הגדרות הבלתי נראות האלה.
קסניה סבטלובה: אני קוראת לכולכם פה לשתף פעולה - וכבוד היושב-ראש, אתה יודע היטב במה מדובר - כדי שנוכל לעשות באמת את הכול על מנת שנוכל למען אותם אנשים שהם כבר לא עולים.
קסניה סבטלובה: אני לא יכולה להשתמש בשם "עולים" כל הזמן כי מדובר בצברים ישראלים לכל דבר שאנחנו צריכים לעזור להם ולפורר את הגדרות האלה.
אברהם נגוסה: הגברת רוני מוהר מגדן, בבקשה.
<רוני מוהר מגדן: שלום, אני מנהלת תוכנית "יואל" שעוסקת בהפצת מידע ליוצאי אתיופיה על השכלה גבוהה וקידום שלהם בהשכלה גבוהה.
<רוני מוהר מגדן: בהרבה דברים אחזור על דברים שנאמרו כאן לפניי בגלל שהתוכנית הזו מיישמת את אותם רעיונות וכללים.
<רוני מוהר מגדן: קודם כל, זו תוכנית משלימה בתוך מכינה.
<רוני מוהר מגדן: אף אחד לא חייב להיות בתוכנית הזו, ולכן זו לא תוכנית מבדלת.
<רוני מוהר מגדן: תהליך ההפצה, בניגוד לתהליך הנגשת מידע, מגדיל באופן משמעותי את מספר הסטודנטים שמגיעים למכינה.
<רוני מוהר מגדן: מתוכם 90% מסיימים בהצלחה את המכינה, 70% מגיעים לאקדמיה.
<רוני מוהר מגדן: זה אחוז שהוא כפול מיוצאי אתיופיה בכלל המכינות.
<רוני מוהר מגדן: הם מגיעים לאקדמיה בכל המוסדות, בכל החוגים.
<רוני מוהר מגדן: אנחנו מדברים על שלושה רופאים, תחום של פרא-רפואי, חינוך, משפטים, סיעוד, כל התחומים האלה בכל המוסדות בארץ.
<רוני מוהר מגדן: זאת אומרת, זו מקפצה ללימודים אקדמיים.
<רוני מוהר מגדן: הדבר הכי חשוב שעליו כבר דיברה חברת הכנסת – 80% ממסיימי התואר מגיעים לתעסוקה הולמת.
<רוני מוהר מגדן: זאת אומרת, בנקודה הזו אם מישהו למד עבודה סוציאלית הוא עוסק בתחומו.
<רוני מוהר מגדן: לכל אורך הדרך אנחנו מסייעים.
<רוני מוהר מגדן: בשלב המכינה הסיוע הוא כמו שפירטת, יעל, סיוע לימודי, ליווי אישי, הרבה מאוד סדנאות של מיומנות, ותוספת לתקציב שנותן היום משרד הביטחון, נותנת המדינה, למלגת קיום.
<רוני מוהר מגדן: אנחנו נותנים עוד מימון לסיוע במגורים, במעונות, כדי שהסטודנט שמגיע מכל מקום בארץ, וגם אם הוא גר קרוב תנאי הלימוד שלו פחות טובים בבית, הוא יוכל ללמוד בצורה מיטבית.
<רוני מוהר מגדן: זאת אומרת, זו תוכנית מעטפת.
<רוני מוהר מגדן: לסיום, אני חושבת שאפשר לשכפל את המודל הזה בעוד מקומות.
<רוני מוהר מגדן: אני מציעה אותו לשימוש כדרך לפתרון חלק מהבעיה.
<רוני מוהר מגדן: תודה רבה.
אברהם נגוסה: פנטהון אספה-דוויט, מנכ"ל "טבקה", בבקשה.
אברהם נגוסה: אני מבקש לקצר כי הזמן שלנו מוגבל.
<פנטהון אספה-דוויט: אדוני היושב-ראש, תודה על ההזדמנות.
<פנטהון אספה-דוויט: אני אקצר.
<פנטהון אספה-דוויט: קודם כל, אני מפנה שאלה לעניין של מורים יוצאי אתיופיה.
<פנטהון אספה-דוויט: נאמר כאן שיש כרגע כ-500 מורים יוצאי אתיופיה.
<פנטהון אספה-דוויט: גם התווסף לפי המספר 200 למספר שהיה קיים – 300 – שדווח עליו לפני שנתיים לערך.
<פנטהון אספה-דוויט: זה תוספת נכבדה.
<פנטהון אספה-דוויט: יחד עם זאת, כפי שטענתי גם בעבר על ה-300, יש לי סימן שאלה על ה-500.
<פנטהון אספה-דוויט: אני שואל, האם כל המורים מועסקים כמורים מן המניין?
<פנטהון אספה-דוויט: אם כן, איפה הם מועסקים?
<פנטהון אספה-דוויט: דיברתם על הכשרה.
<פנטהון אספה-דוויט: כמה מהמורים שאתם מכשירים אותם מקבלים הכשרה להיות מורים מן המניין והחינוך הפורמלי ולא לחינוך בלתי פורמלי?
<פנטהון אספה-דוויט: אשמח לקבל תשובות בעניין הזה.
<פנטהון אספה-דוויט: לגבי המל"ג - אני מאוד מקווה, אדוני היושב-ראש, שהחששות שלנו לא מתגשמים.
<פנטהון אספה-דוויט: זאת אומרת, אני רואה פה עכשיו במעבר, מה שדיברתי גם בעבר, המעבר הזה של סטודנטים יוצאי אתיופיה למל"ג ולהתייחס אליהם כמו סטודנט אחר, פוגע קשות בתנאים של אותם יוצאי אתיופיה שהיו מקבלים אותם עד עכשיו שהיו במשרד הקליטה.
אברהם נגוסה: אין מעבר, זה פשוט בנוסף.
אברהם נגוסה: מינהל הסטודנט נשאר במשרד הקליטה.
<פנטהון אספה- דוויט: כן, אבל זה העניין.
<מהרטה ברוך: עם אותו תקציב.
אברהם נגוסה: אני רוצה להבהיר פה.
אברהם נגוסה: מינהל הסטודנט נשאר כמו שהיה, יפעל כמו שהיה.
אברהם נגוסה: למיטב ידיעתי, אין שום קיצוצים.
אברהם נגוסה: לא שמעתי אחרת.
אברהם נגוסה: אין שינוי.
אברהם נגוסה: מה שהוסף - יוצאי אתיופיה לא היו נכללים לתוכנית החומש של מל"ג, היו עד עכשיו לאוכלוסיות אחרות, והפעם הראשונה שמל"ג עכשיו משלב גם את יוצאי אתיופיה בנוסף, לא במקום.
<פנטהון אספה- דוויט: אז אני רוצה לשאול את השאלה איך זה שהמכינות נופלות בין הכיסאות ולא ממומנות כפי שצוין פה כרגע.
<יעל סימן טוב: הן ממומנות.
<פנטהון אספה- דוויט: אבל נאמר כאן שהמכינות לא ממומנות.
<יעל סימן טוב: הן בהחלטת ממומנות בהכשרה.
<יעל סימן טוב: משרד החינוך מתקצב מעטפת ליוצאי אתיופיה במכללות לחינוך.
<קריאה: המכינה של מורים לא ממומנת.
<פנטהון אספה- דוויט: נכון.
אברהם נגוסה: פנטהון, כמו שיש פוליטיקה בכנסת יש גם פוליטיקה בין משרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: זה רק ביניהם בעניין של בחינות בעניין של המכינה בעניין הכשרת מורים.
אברהם נגוסה: לזה היא התייחסה.
אברהם נגוסה: אבל גם זה לא נראה לי קשור למל"ג.
אברהם נגוסה: אני לא רוצה להיכנס לזה.
אברהם נגוסה: נדון בנושא הזה, יש לזה פתרון.
אברהם נגוסה: אבל זה לא פוגע במכינות שמינהל הסטודנט מממן.
<פנטהון אספה- דוויט: אז אני שמח על ההבטחה הזו.
<פנטהון אספה- דוויט: אני מאוד מאוד מקווה שזה אכן נכון.
<פנטהון אספה- דוויט: אני לוקח את המילים שלך.
<פנטהון אספה- דוויט: בגדול, אני חושב שאנחנו רואים גידול של יוצאי אתיופיה שהולכים לאקדמיה.
<פנטהון אספה- דוויט: יש הרבה מאוד הצלחות, וגם התחומים הולכים ומתרחבים.
<פנטהון אספה- דוויט: לדעתי, יש כאן עניין של לעודד את אותם הסטודנטים ללכת ולהשתלב במקצועות יוקרה.
<פנטהון אספה- דוויט: לדעתי, גם המל"ג צריך להשתדל בעניין הזה ולהוביל מהלך של עידוד יוצאי אתיופיה להשתלב במגמות היוקרתיות ביותר.
<פנטהון אספה- דוויט: תודה רבה.
אברהם נגוסה: הצטרף אלינו גם חבר הכנסת דב חנין שיזם את ציון היום הזה בכנסת וגם סגנית ראש העיר של תל אביב-יפו.
אברהם נגוסה: אני רוצה להדגיש שוב שהזמן שלנו מוגבל כך שכל דובר ידבר בקצרה.
אברהם נגוסה: רשות הדיבור לחברת הכנסת יוליה מלינובסקי, בבקשה.
יוליה מלינובסקי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.
יוליה מלינובסקי: שמעתי פה עכשיו משהו שאנחנו שומעים אותו מדי פעם בישיבות ועדות כאלו ואחרות בכנסת.
יוליה מלינובסקי: כל ארגון וכל גוף עושה כמיטבו, אבל אין שילוב בינכם.
יוליה מלינובסקי: אין שיתוף פעולה.
יוליה מלינובסקי: כל אחד עושה מה שהוא חושב לנכון מבלי להתחשב ומבלי לקחת בחשבון שיש עוד גופים שמתעסקים באותו דבר.
יוליה מלינובסקי: זה מצער כי המטרה היא ראויה.
יוליה מלינובסקי: אימא שלי תמיד אמרה לי כשהייתי ילדה: קודם תלמדי ואחר כך תעבדי.
יוליה מלינובסקי: אין חוכמה, זה הפתרון להצלחה בחיים.
יוליה מלינובסקי: זה לא שעבודה אחרת היא לא ראויה, אבל אם אנחנו רוצים שאנשים יתקדמו, זה הפתרון.
יוליה מלינובסקי: או שאתה גאון באופן טבעי או שאתה צריך ללמוד.
יוליה מלינובסקי: אין פה חוכמות, אין קיצורי דרך.
יוליה מלינובסקי: ברור שלכל אוכלוסייה, גם ליוצאי אתיופיה, וגם לחבר העמים וגם לצברים, חינוך זה המפתח למשהו אחר בחיים.
יוליה מלינובסקי: מה שמצער אותי פה לשמוע כשהקשבתי לכל הדיון, וכל אחד מכם באמת רוצה ורוצה לעשות, אבל אין שיתוף פעולה.
יוליה מלינובסקי: זה מאוד חבל.
יוליה מלינובסקי: אני מציעה ליושב-ראש שבמסקנות הוועדה תהיה שורה שקוראת לכל המשרדים והגופים הרלוונטיים שיהיה להם איזשהו גוף מאחד שכל התוכניות הטובות, כולל משרד הקליטה, כולל מל"ג, חינוך, המכללות, ויש מכללות פרטיות וכאלו ואחרות.
יוליה מלינובסקי: שמעתי פה על תוכנית יוצאת מהכלל, ואולי גם משרד הביטחון גם כן חלק כי יש להם תוכניות יחודיות ליוצאי אתיופיה.
יוליה מלינובסקי: אני לא אוהבת את המילה "אתיופים", אלא יוצאי אתיופיה, עולים חדשים מאתיופיה כמו מרוסיה או מכל מקום אחר.
יוליה מלינובסקי: תשתפו פעולה.
יוליה מלינובסקי: לדעתי, זו הקריאה שצריכה לצאת מפה כי מאוד חבל שהם לא מכירים בך ואת לא מכירה בהם.
יוליה מלינובסקי: הגיע הזמן שאחרי כל כך הרבה שנים שתכירו.
דב חנין: תודה על קיום הדיון הזה.
דב חנין: אדוני היושב-ראש, לא צריך לומר שאתה מחויב לנושא הזה לאורך כל השנה, לא רק ביום הזה.
דב חנין: אני מביע תודה לך על המחויבות שלך באמת לנושא ולמאבק הזה.
דב חנין: את היום הזה של מאבק למען שוויון יוצאי אתיופיה בישראל אנחנו מציינים במלאת שנתיים למחאה הגדולה והמרשימה של צעירים יוצאי אתיופיה, הפגנה המונית, אדירה, עצומה, שהיתה ברחובות תל אביב, שהיתה ביטוי דמוקרטי של הרבה כעס, הרבה תסכול, על אפליה מאוד מקוממת ומאוד רבת פנים שהם סובלים ממנה בחברה הישראלית.
דב חנין: היום אנחנו מציינים אותו בכנסת בדיונים שמתקיימים במקביל ב-11 ועדות וגם בכנס גדול שיתקיים בשעה 14:00 באולם שפרינצק, ובמליאת הכנסת אחר-הצהריים.
דב חנין: כולכם כמובן מוזמנים להשתתף בכל הדברים האלה.
דב חנין: הדיון שאנחנו עוסקים בו היום כאן בוועדה הזו הוא מאוד חשוב כי איך אנחנו מתנהלים במערכת ההשכלה הגבוהה ומה הם המנגנונים שמאפשרים ליוצאי אתיופיה באמת למצות את עצמם ואת יכולותיהם במערכת ההשכלה גבוהה, זה דיון בעל חשיבות מאוד מאוד גדולה.
דב חנין: זה נכון שההתחלה האמיתית של הדיון הזה היא לא במערכת ההשכלה הגבוהה, ההתחלה האמיתית של הדיון הזה היא הרבה לפני זה.
דב חנין: בגילוי נאות אומר לכם ששני הבנים הגדולים שלי עשו שנות שירות: האחד בירושלים, האחד בלוד, ועבדו עם צעירים, עם נערים ונערות יוצאי אתיופיה.
דב חנין: פגשו שם נערים מדהימים, מוכשרים, אינטליגנטים, מבריקים, והם בקשר איתם עד היום.
דב חנין: אם אתם תשאלו כמה מאותם נערים אינטליגנטיים, מבריקים, מחוננים, שהם ראו ואהבו כל כך, כמה מהם הגיעו לאוניברסיטאות, התשובה האמיתית היא אפס.
דב חנין: הם לא הגיעו, יש רבים שבכלל לא מגיעים.
דב חנין: אבל בואו נדבר על אלה שכן מגיעים.
דב חנין: גם פה אנחנו רואים שהמערכת עדיין איננה נותנת תשובות מיטביות.
דב חנין: מבחינה זו היתה לנו עבודה עם התאחדות הסטודנטים, ואני גם מקווה שמשתתפים פה בדיון, כדי לחשוב באופן יותר ממוקד וקונקרטי איך אנחנו מתגברים על כשלים ועל מכשלות שקיימות במערכת ההשכלה הגבוהה בתחום הזה.
דב חנין: התשובה איננה בכל מיני מערכות מבדלות.
דב חנין: מערכות מבדלות הן לא התשובה.
דב חנין: התשובה היא באינטגרציה, אבל אינטגרציה תוך כדי כלים נוספים כאשר הם נדרשים וכאשר הם באמת מסוגלים לסייע.
דב חנין: הדיון הזה מאוד מאוד חשוב כי אם אנחנו רוצים באמת לפתח את הדור הצעיר של יוצאי אתיופיה עם יכולות ועם היכולת שלהם לתרום לחברה הישראלית, וכמובן למצות את עצמם כאזרחים בחברה שלנו, אז איך נראית ההשכלה הגבוהה זו שאלה מאוד מאוד קריטית וחיונית בהקשר הזה.
דב חנין: אני מתנצל שלא אוכל להישאר בדיון עד תומו בגלל הדיונים שיש במקביל בכל הוועדות.
דב חנין: אבל אני מאחל לדיון הזה הרבה הצלחה, ואני מקווה שהוא יהיה מעשי.
<קריאה: תודה על היוזמה.
יואל רזבוזוב: כבוד היושב-ראש, אני שמח על הדיון הזה היום.
יואל רזבוזוב: לא הייתי מתחילת הדיון ואני לא מכיר את המספרים.
יואל רזבוזוב: עכשיו ראיתי כמה סך הכול יוצאי אתיופיה נמצאים בהשכלה האקדמאית, נמצאים במערכת הזו, והאם אנחנו יכולים לראות שכל שנה יש מגמת עלייה, אם זה משתפר, לא משתפר?
יואל רזבוזוב: אני חושב שאנחנו צריכים להתייחס לנתונים.
יואל רזבוזוב: גם כאן אנחנו בוועדה לא פעם דיברנו.
יואל רזבוזוב: צריכה להיות גם קורלציה בין האנשים שמסיימים בסוף השכלה אקדמאית לבין זה שהם מתקבלים אחרי זה לעבודות.
יואל רזבוזוב: לא פעם שמענו חוק ייצוג הולם, העדפה מתקנת, שבסוף גם כשמשרדי הממשלה לא לוקחים אותם לעבודות המתאימות אז אנחנו מאבדים.
יואל רזבוזוב: אז מההתחלה הסטודנטים, לפני שהם סטודנטים, אומרים: למה אנחנו נלך ללמוד אם בסוף לא יקבלו אותנו?
יואל רזבוזוב: אנחנו באמת כאן בוועדה לא פעם, וגם אני בקדנציה הקודמת, קיימנו כמה דיונים, ועכשיו חבר הכנסת ממשיך את הדיונים האלה.
יואל רזבוזוב: אנחנו פשוט לוחצים את המשרדים וכל הזמן עם היד על הדופק בודקים עד כמה הם מקבלים.
יואל רזבוזוב: אני חושב שצריכה להיות כאן שבירת תקרת זכוכית.
יואל רזבוזוב: חשוב מאוד להסתכל על הנתונים.
יואל רזבוזוב: אין לי פה את כל הנתונים.
יואל רזבוזוב: אני לא יודע אם יש פה למישהו נתונים האם ביחס לשנה שעברה, לפני שנתיים, לפחות חמש שנים אחרונות.
<רוני מוהר מגדן: יש גידול ב - - -
יואל רזבוזוב: יש גידול, ועד כמה הגידול הוא טבעי או שזה - - -?
יואל רזבוזוב: כי יש המון תוכניות, יש תוכנית החומש, ו - - -
<קריאה: אטי.
<קריאה: אבל זה עדיין חצי ממה שצריך להיות.
<קריאה: יש גידול קטן וזה חצי ממה שצריך להיות.
יואל רזבוזוב: אז יכול להיות שאנחנו עושים משהו לא נכון בכל התוכניות.
יואל רזבוזוב: בסופו של דבר, יש פוטנציאל.
יואל רזבוזוב: כמובן כמו שאמרנו, יש בעיות אחרי זה בסוף בקליטה בעבודות הנכונות.
יואל רזבוזוב: זה התפקיד שלנו כאן בוועדה, וכמובן שנקבל את כל הנתונים.
אברהם נגוסה: מהרטה ברוך, בבקשה.
<מהרטה ברוך: שלום, אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת .
<מהרטה ברוך: זה יום באמת חשוב.
<מהרטה ברוך: אנחנו מדברים פה על יום השוויון, אבל שוויון לא יכול להתקיים אם אין שוויון בהזדמנויות.
<מהרטה ברוך: הנושא של השכלה גבוהה הוא בהחלט אחד הכלים שלי באופן אישי עזר להשתלב.
<מהרטה ברוך: אנחנו יכולים לדבר פה על קשיים ועל מחסומים, אבל אני חושבת שכל אחד מסוגל, יכול לרכוש השכלה, יכול להגיע לאקדמיה.
<מהרטה ברוך: אני התחלתי ללמוד בגיל עשר, לקרוא ולכתוב בשפה כלשהי, ועשר שנים אחרי זה הייתי באוניברסיטה.
<מהרטה ברוך: אני אומרת את זה מתוך ניסיון אישי והבנה שהאוניברסיטה היה מושג מאוד בלתי מושג בפנימיות שאני למדתי.
<מהרטה ברוך: העובדה שהגעתי לאוניברסיטה, והאוניברסיטה היא זו שעשתה בשבילי את השינוי הגדול, את ההבנה ביכולת שלי, את ההבנה בחשיבות של השכלה ולהיות חלק מהמגרש של מקבלי ההחלטות.
<מהרטה ברוך: אם יש כל כך הרבה תוכניות, איך זה שאין גידול ממש משמעותי שאנחנו יכולים להצביע עליו?
<מהרטה ברוך: יש ניסיון של הרבה שנים, יש הרבה מאוד משאבים שמושקעים, איך אנחנו לא רואים את התוצאות של זה?
<מהרטה ברוך: העובדה שגם עכשיו המל"ג נכנס לתמונה, ואני ופנטהון בכלל היינו מבולבלים לגבי העובדה אם מינהל הסטודנטים נשאר או לא נשאר, מעידה על כך שיש פה איזה בליל תוכניות.