GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלי פלוסקוב: אני שוב מציינת שהתכנית הזאת קיימת אך ורק למשפחות עם ילדים כששני בני הזוג עובדים.
טלי פלוסקוב: שכר שונה, כי בסך הכול מחשבים הכנסה משפחתית כוללת של שני בני הזוג.
טלי פלוסקוב: אנחנו מדברים על הטבות במיסים עכשיו: פטור ממס לרכישת נעליים, לבגדים, לטלפונים סלולריים.
טלי פלוסקוב: למי כל זה?
טלי פלוסקוב: אז אני באמת גאה להגיד ולספר כך כחלק מהמצע של מפלגת כולנו, על זה שאנחנו עושים המון היום לזוגות הצעירים, לאותם האנשים שמסיבה ששנים אחורה לא עשו שום דבר עבורם – היום יש צעדים.
טלי פלוסקוב: בוודאי שאנחנו בבת אחת לא נתקן את מה שלא נעשה, אבל כשאני קוראת בפייסבוק הודעה: אולי כך תגרמו לי לחזור ארצה, אני מבינה שאנחנו בדרך הנכונה.
טלי פלוסקוב: ואנחנו נמשיך בצעדים האלה, ואתה יודע שזו גם המדיניות של כל הממשלה.
טלי פלוסקוב: ואתה, כאחד מחברי מפלגות הקואליציה, ואנחנו שותפים בצעדים האלה – אנחנו כרגע בתכנית מאוד רחבה לטובת אותם זוגות צעירים שעוזבים את הארץ מסיבות שונות, ואני יודעת שדיברתם מאיזה סיבות הם עוזבים.
טלי פלוסקוב: אז לכן יש לנו עוד הרבה עבודה, אבל אני באמת גאה להגיד שיש לא מעט צעדים שכבר אנחנו עושים.
טלי פלוסקוב: שמעתי את משרד העלייה והקליטה שמוכן גם לקחת על עצמו טיפול באותם האנשים שהרבה שנים לא טיפלו בהם.
טלי פלוסקוב: זאת אומרת, ברגע שהגיעו לעשר שנים בארץ - - - המשרד הזה - - -
אברהם נגוסה: לגבי הטיפול בחוץ הוא רוצה לקבל מנדט, - -
טלי פלוסקוב: כן, אני שמעתי - - -
אברהם נגוסה: - - אבל מה שהם עושים, העבודה – באמת צריך לברך אותם שהם עושים עכשיו מחקר מעמיק שהם הולכים להציג לנו פה, ואחר כך אנחנו ניתן להם את המנדט לטפל.
טלי פלוסקוב: שמעתי.
טלי פלוסקוב: בסדר.
טלי פלוסקוב: נדע את - - - המשרד הזה הוא לא רק משרד של עלייה, זה גם משרד של קליטה, ומתי הקליטה הזאת קרתה?
טלי פלוסקוב: זה לא לפי חמש שנים, עשר שנים או 15 שנים, אלא איך האנשים האלה מרגישים במדינה הזאת.
טלי פלוסקוב: האם הם מרגישים חלק מהחברה?
טלי פלוסקוב: החברה הישראלית כמובן.
טלי פלוסקוב: האם הם מרגישים חלק מהמדינה הזאת?
טלי פלוסקוב: וזה מה שצריך לקבוע כמה צריך לטפל בהם ומתי להפסיק את הטיפול על ידי המדינה.
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לסיים ב-11:00, אז חבר הכנסת מוטי יוגב.
מרדכי יוגב: אני שואל, ברשותך, מה הבעיות המרכזיות שעלו שמשפיעות על ירידתן של אותן משפחות?
מרדכי יוגב: גיור זה סיפור אחד.
מרדכי יוגב: האם היו בעיות אחרות?
יואל רזבוזוב: דיור, דת ומדינה, הנתק של ההורים בסוף שנשארים בלי פנסיות.
יואל רזבוזוב: יש פה מגוון.
אברהם נגוסה: תעסוקה ודיור כמובן.
יואל רזבוזוב: אנחנו - - - תקרת זכוכית.
יואל רזבוזוב: מנינו פה כמה בעיות, ועכשיו כל משרד, בסוף, אחרי שמשרד העלייה והקליטה לקח על עצמו לעשות מחקר עומק ולזהות את הבעיות, ואז הם יכולים לכוון את המשרדים האחרים, מה הם יכולים לעשות בשביל לתקן את המצב, בשביל איכשהו לעצור את המגמה.
מרדכי יוגב: נושא הדיור והתעסוקה, קו נטוי לימודים-קהילה, הם רלבנטיים לא רק לדור השני, הם רלבנטיים גם לדור הראשון.
מרדכי יוגב: אותה תופעה יכולה להיות גם בדור הראשון.
מרדכי יוגב: אתה מצפה - - -
יואל רזבוזוב: בדיור, אני אגיד לך מה, אני נתתי פה נתונים: המשפחות של העולים – 50% יש בבעלותן דירה; ובתוך ה-50%, רובם משלמים עדיין משכנתה, כי הם לא לקחו את המשכנתא ל-30 שנה.
יואל רזבוזוב: נגיד במשפחות ותיקות – 75% יש בבעלותן דירה.
יואל רזבוזוב: זאת אומרת שאין סבתא שתוכל להוריש נכס לנכדים.
יואל רזבוזוב: הפלטפורמה שהם מתחילים, היא מתחילה עדיין, הקו - - -
מרדכי יוגב: נמוך יותר.
יואל רזבוזוב: נמוך יותר.
טלי פלוסקוב: חיים חדשים.
טלי פלוסקוב: - - -
יואל רזבוזוב: אז זה בנושא הדיור, אבל בכל נושא נצלול לתוכו: אם זה דת ומדינה, זה גיור, זה נישואין.
יואל רזבוזוב: כמעט בכל נושא שנצלול ישנה בעיה, וכל הבעיות, המכלול של כל הבעיות בסוף גורם לתופעה - - -
מרדכי יוגב: אז אני עדיין בשאלות, לא בתשובות.
מרדכי יוגב: אני שואל את מנכ"ל משרד העלייה והקליטה מתי כונס בפעם האחרונה ובאיזו תדירות מכונס קבינט הקליטה?
מרדכי יוגב: יש דבר כזה?
אלכס קושניר: כמובן שיש דבר כזה.
מרדכי יוגב: נו.
אלכס קושניר: בפעם האחרונה הוא כונס, אם אני לא טועה, לפני שבעה חודשים, שמונה חודשים.
אלכס קושניר: מי זוכר.
מרדכי יוגב: רק זה - - - כשלעצמו אומר שזה בתקלה.
אלכס קושניר: לא.
מרדכי יוגב: בשנים שכאלה, של ממוצע של 30-25 אלף עולים, הוא צריך להיות מכונס פעם בחודש.
מרדכי יוגב: תגיד פעם בשלושה חודשים, גג.
מרדכי יוגב: ארבע פעמים בשנה.
מרדכי יוגב: אני לא מאשים אותך - - -
אלכס קושניר: אני יודע שאתה לא מאשים אותי.
אברהם נגוסה: הוא לא הכתובת.
מרדכי יוגב: אני אומר שצריך לפטר את פראוור, אני אומר את זה כל הזמן, כל - - - סליחה על הביטוי, ואני מדבר קשה על בני אדם ואני לא אוהב לדבר ככה.
מרדכי יוגב: יש תקן.
מרדכי יוגב: מנכ"ל משרד ראש הממשלה צריך לטפל בצדדים החברתיים, בצדדי העלייה – הוא לא שם.
מרדכי יוגב: אתם חייבים לקחת את המקל לידיים, לראות שכל חודשיים כל שלושה חודשים מכונסים עם כל הגורמים: עם משרד הבינוי והשיכון, עם משרד החינוך, עם משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, עם משרד הבריאות, כשאתם מתכללים את זה, כי אל תצפו ממשרד אחר, ומעלים את הסוגיות, עם המשרד לשירותי דת, עם משרד האוצר.
אלכס קושניר: אתה שואל, אני רוצה לענות לך.
אלכס קושניר: עוד פעם, לשים את הדברים במקומות הנכונים.
אלכס קושניר: בני דור אחד וחצי, נכון להיום הם לא בטיפול של משרד העלייה והקליטה, ולכן אנחנו באנו לדיון הזה כי אנחנו מזהים את הבעיה.
אלכס קושניר: היה פה ויכוח על מספרים, אבל בעיניי הוויכוח הזה לא חשוב.
אלכס קושניר: התופעה קיימת והבעיות קיימות.
אלכס קושניר: ואנחנו אמרנו שאנחנו ניקח על עצמנו לבצע את המחקר שממנו נבין את הממצאים, והממצאים האלה, נבנה אחרי זה את הכלים, ואז נפנה לכל המשרדים וננסה לתכלל את זה על מנת באמת לבנות פלטפורמה: גם כלכלית, גם חברתית, גם תרבותית וגם דתית, על מנת לנסות ולפתור את הבעיות האלה.
אלכס קושניר: לכן, אין לזה שום קשר לקבינט העלייה והקליטה.
מרדכי יוגב: אז באמת להגיד לך תודה על הדבר הזה ואני באמת מרגיש שאני סומך עליך בעניין, אדוני היושב הראש, ואני חושב שחובתנו אז לקבוע פה ישיבת מעקב ולשאול מה נעשה עם זה בעוד – תגיד.
מרדכי יוגב: מתי שאתה תגיד.
מרדכי יוגב: חודשיים-שלושה.
אלכס קושניר: - - - כמה זמן לקח לנו מכרז - - -
אברהם נגוסה: אנחנו הזמנו - - -
מרדכי יוגב: מה, בשביל פרויקטור?
מרדכי יוגב: בשביל מה?
מרדכי יוגב: בשביל המחקר?
אלכס קושניר: בטח.
אברהם נגוסה: הם הבטיחו לנו להציג לנו, ואז ברגע - - -
מרדכי יוגב: הנה, ראית שבקריית שמונה – בסוף אפשר היה להוציא מכרז.
מרדכי יוגב: אז רק תלוי כל כמה זמן אומרים לאנשים להגיע לפה.
אלכס קושניר: זה מכרז שונה.
אלכס קושניר: חבר כנסת - - - מכרז שונה.
מרדכי יוגב: אם נגיד שיש ועדה בשבוע הבא ביום שישי בבוקר ב-6:00 בבוקר או ב-12:00 בצהריים.
מרדכי יוגב: אתה מבין שיהיה מכרז עד יום שישי הבא?
מרדכי יוגב: אתה מבין שזה יהיה ככה?
מרדכי יוגב: יהיה.
מרדכי יוגב: כאן עדי והיושב ראש - - -
אלכס קושניר: כשאתה רוצה לבצע מחקר עומק, זה אומר שאתה צריך מדגם סטטיסטי נכון.
מרדכי יוגב: קודם, מי בכלל יעשה את המכרז.
מרדכי יוגב: מי יעשה אותו.
אלכס קושניר: תשאיר את זה לנו, אנחנו נעשה.
מרדכי יוגב: אז - - - תוך חודש.
מרדכי יוגב: תוציא לו מכרז תוך חודש, תאפיינו אותו.
אלכס קושניר: תלוי בגודל שלו.
טלי פלוסקוב: תלוי בגודל.
אלכס קושניר: תלוי בגודל.
אלכס קושניר: אני רוצה לעשות מחקר שהוא אמיתי, שבאמת - - -
מרדכי יוגב: אחרת, כנראה שקודם המשיח יבוא ויקבץ נדחי ישראל.
מרדכי יוגב: אנחנו צריכים בלי לסמוך על הנס.
אלכס קושניר: אנחנו נהיה לפני המשיח.
אלכס קושניר: אני מבטיח לך.
מרדכי יוגב: בתחום הגיור ובהנחה, ואני רואה שיש פה ארגונים שונים.
מרדכי יוגב: אני לא מכיר מספיק - - -
<יהודית ויינשטיין-גרוס: ארגון אחד.
<קריאה: עתים.
טלי פלוסקוב: מה השם של הארגון?
יואל רזבוזוב: עתים, עתים.
אברהם נגוסה: עתים.
<יהודית ויינשטיין-גרוס: אני מייצגת את הפרויקט שנקרא "גיור כהלכה" שעובד בשיתוף עם מספר ארגונים.
<יהודית ויינשטיין-גרוס: תחת החסות שלו עמותת עתים.
מרדכי יוגב: איזה רב עומד בראשו?
<יהודית ויינשטיין-גרוס: הרב רבינוביץ'.
<יהודית ויינשטיין-גרוס: ראש ישיבת מעלה אדומים.
מרדכי יוגב: יש צורך.
מרדכי יוגב: אני לא יודע אם הוועדה היא הכלי הנכון – אני רוצה להרהר בזה ולחזור אליך.
מרדכי יוגב: ואני אומר את זה פה יחד עם כולם – למצוא את הדרך, האם הוועדה היא זו שיכולה לזמן מרבנים ראשיים.
מרדכי יוגב: והיינו פעם.
מרדכי יוגב: היינו פעם עם חבר הכנסת יואל רזבוזוב.
<קריאה: היינו אצלם.
מרדכי יוגב: היינו אצלם.
מרדכי יוגב: לא משנה איך.
מרדכי יוגב: חבר הכנסת יואל רזבוזוב עשה את זה בחכמה.
מרדכי יוגב: אני אומר לזכותו.
מרדכי יוגב: וכשהיינו אצלם, בזכות הוועדה ההיא שחבר הכנסת יואל רזבוזוב אז זימן, קידמנו, אני חושב, את הנושא של בדיקת שורשים.
מרדכי יוגב: זה נגע מאוד לרב יצחק יוסף.
מרדכי יוגב: הוא הלך לאיש של צהר, הוא לחץ את ידו ואמר לו: אני רוצה לעבוד איתך.
מרדכי יוגב: זה היה בעיניי נקודה מרגשת בקצה הקדנציה הקודמת, ואני חושב שהוועדה תרמה לזה מאוד.
מרדכי יוגב: אני לא יודע כמה התקדם, אני לא יודע מה נעשה בדיוק - - -
<יהודית ויינשטיין-גרוס: לצערי, אין הרבה שינוי במדיניות, יש רק החמרה, חבר הכנסת מוטי יוגב.
<יהודית ויינשטיין-גרוס: אני מצטערת לאכזב אותך.
מרדכי יוגב: כן, אבל הישיבה של הוועדה יצרה מודעות.
מרדכי יוגב: אני חושב שיש צורך.
מרדכי יוגב: ואם צריך ללכת לשם נלך לשם בשביל.
מרדכי יוגב: לא משנה לנו הכבוד, משנה לנו התוצאה שתיעשה.
מרדכי יוגב: ועם ראש מערך הגיור כמובן ועם אולי נוספים - - - הראשיים שעושים את זה, ולהציף בפניהם את אותה הבעיה ואת אותם המספרים שנאמרו פה, שאנחנו מכירים אותם.
מרדכי יוגב: אבל כל פעם שמעלים אותם, אולי אנחנו נוכל לתרום את חלקנו בקידום הנושא.
מרדכי יוגב: יש הוראה של שר הביטחון לגייר הרבה יותר בצה"ל.
מרדכי יוגב: צריך גם אותה לצרף.
מרדכי יוגב: אולי נצטרך להביא לשם גם את הרב הראשי לצה"ל.
מרדכי יוגב: על הקונקרטיזציה הזו, על הבעיה הזו.
מרדכי יוגב: אני לא יודע אם נפתור הכול, אבל לפחות נצמצם את המשוואה הזאת במשהו ונעזור לעוד 1,000 איש, נעזור לעוד - - -
<יהודית ויינשטיין-גרוס: או שנוציא מהפח את חוק הגיור, למשל.
<יהודית ויינשטיין-גרוס: אפשר גם להוציא מהגניזה את חוק הגיור.
<יהודית ויינשטיין-גרוס: זו גם דרך.
אברהם נגוסה: תראו, הנושא צריך דיון באמת.
אברהם נגוסה: אני לא רוצה להרחיב עכשיו.
אברהם נגוסה: אנחנו חייבים לסיים ב-11:00.
אברהם נגוסה: אז אני חושב שעכשיו, כפי שקיבלנו קודם נתונים – 400 עברו דרך "גיור כהלכה".
מרדכי יוגב: אבל חייבים לבוא עם נתונים בשביל להציג כאן נתוני אמת.
אברהם נגוסה: "גיור כהלכה" – עברו את הגיור והרשויות לא מכירים: הרבנות הראשית לא מכירה, משרד הפנים לא מכיר בהם.
מרדכי יוגב: זו נקודה אחת.
מרדכי יוגב: הנקודה האחרת היא אותו סקר שהיא אמרה, שזה מהווה בעיה וקושי של אנשים שכן רוצים, אבל בני המקום לא מעירים להם ולא מכבדים.
מרדכי יוגב: אז לכן אני חושב שלנסות ולחזור על מה שעשה חבר הכנסת יואל רזבוזוב בשעתו, בכיוון הזה, עם הצפת השאלות הנכונות – אפשר להתכתב ולנסח יחד את השלוש-ארבע השאלות הקשות ולדרוש שיגיעו האנשים - - - ולהציף בפני כולם את הנתונים ושיישברו את הראש.
מרדכי יוגב: אנחנו רוצים תשובות מוועדתך.
<זאב חנין: אם מותר לענות לחבר הכנסת מוטי יוגב: לפני שלוש שנים נעשה מחקר כזה והוא הוצג פה, בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, שהיושב ראש היה חבר הכנסת יואל רזבוזוב בקדנציה הקודמת.
<זאב חנין: אני לא בטוח שהמספרים השתנו דרמטית.
<זאב חנין: פחות או יותר אנחנו יודעים מה קורה.
<זאב חנין: השאלה עכשיו היא מה עושים?
מרדכי יוגב: כולל דרישה של דיון מחודש.
מרדכי יוגב: ואני אומר פה, על השולחן: בשעתו, אני מאוד רציתי להידבר עם הרבנים.
מרדכי יוגב: לא משנה.
מרדכי יוגב: הרב שלמה עמר הוא האיש שכמעט הלך כרב ראשי לתת את הגושפנקא לגיורי קטינים.
מרדכי יוגב: והסוגיה הזאת היא סוגיה חשובה מאוד ואנחנו צריכים.
מרדכי יוגב: ואני כן עובר דרך הרבנים הראשיים.
מרדכי יוגב: זאת אומרת, אני לא לא עובר דרך הרבנים הראשיים, אבל אני אומר: נשים את - - - על הכתפיים ועל הראש שלהם ולתבוע את התשובות מהם.
<יהודית ויינשטיין-גרוס: אם חבר הכנסת יעזור לנו להשפיע על המדיניות אצל הרבנים הראשיים, אני מחר שמה מפתחות על השולחן, סוגרת את הארגון.
מרדכי יוגב: אז אני אומר: - - - גם היום לעשות את זה, כמה שצריך.
אברהם נגוסה: אני צריך להודות לכל המשתתפים: כמובן ליוזם הדיון, חבר הכנסת יואל רזבוזוב, מנכ"ל משרד העלייה והקליטה, חבריי חברי הכנסת.
אברהם נגוסה: היה דיון מאוד חשוב ואנחנו צריכים לשים את מסקנות הדיון על שולחן הכנסת.
אברהם נגוסה: ואני מבקש ממנהלת הוועדה, הגברת דנה גורדון, שתקרא את המסקנות שלנו, ואז נסיים את הדיון.
<דנה גורדון: 1.
<דנה גורדון: הוועדה פונה למשרד החינוך בקריאה לכלול במערכת הלימודים את נושא תרומת העלייה והעולים למדינה מאז הקמתה ועד היום.
מרדכי יוגב: אני רוצה להיות יותר קיצון.
מרדכי יוגב: אני, בשנה שעברה, אמרתי את זה לשר נפתלי בנט, ונכנעתי רק בגלל שנת ה-50 שחגגנו אתמול, חגגנו לפני שבועיים – ששנת הלימודים הבאה תהיה שנת העלייה והקליטה למדינת ישראל.
מרדכי יוגב: - - - היה צריך להיות לפני שנה ולפני שנתיים, והכול יהיה סביב זה: גם שרת התרבות.
מרדכי יוגב: הכול יהיה סביב זה.
מרדכי יוגב: אנחנו מפגרים בשנתיים.
יואל רזבוזוב: שנתיים?
מרדכי יוגב: והמסות של העלייה - - -
אלכס קושניר: 25 שנה.
מרדכי יוגב: המסות של העלייה.
מרדכי יוגב: - - - עלייה וקליטה והאירועים על עלייה וקליטה.
מרדכי יוגב: השנה זה היה 50 - - -
טלי פלוסקוב: ואנחנו סיפור הרבה יותר גדול.
אלכס קושניר: אגב, יש - - -
אברהם נגוסה: 70 שנה לעצמאותה של מדינת ישראל.
מרדכי יוגב: השנה 70 שנה.
מרדכי יוגב: שכל ההשתלמויות יהיו כאלה, האירועים יהיה כאלה.
מרדכי יוגב: הכול.
<דנה גורדון: ולבקש מהשר ששנת הלימודים הבאה תהיה שנת העלייה.
מרדכי יוגב: והקליטה.
אברהם נגוסה: והקליטה.
מרדכי יוגב: ומשרת התרבות והספורט - - -
מרדכי יוגב: הדלקת משואות – 12 קבוצות ישראל.
מרדכי יוגב: הכול - - -
<קרן פישזון: - - - אינטגרציה - - -
<דנה גורדון: הוועדה פונה למשרדי האוצר, הכלכלה והתעשייה, הבינוי והשיכון, העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים בקריאה ליזום תכנית לאומית: לאפשר לצעירים בני דור אחד וחצי לרכוש דירות בישראל בהיעדר הון עצמי, לסייע לצעירים להשתלב בתעסוקה.
<דנה גורדון: הועדה קוראת למשרד התרבות והספורט להקצות תקציב ייעודי לתרבות ואומנות של עולים ובעיקר של בני דור אחד וחצי.
<דנה גורדון: הוועדה קוראת למשרד לשירותי דת למצוא דרכים להקל על בני דור אחד וחצי בבואם להינשא, בשיתוף הרבנות הראשית, וכן להקצות משאבים נוספים כדי לאפשר קבורה אזרחית; ולמערך הגיור הממלכתי – להיות יותר רגיש ומזמין לציבור העולים ובני דור אחד וחצי.
<דנה גורדון: הוועדה תיזום ישיבה עם הרבנים הראשיים.
<דנה גורדון: הוועדה קוראת לרשות האוכלוסין וההגירה לפתור את הבירוקרטיה בפני בני דור אחד וחצי בבואם להסדיר מעמד לבני זוגם, עימם באו בברית הנישואין בחוץ לארץ, כאשר הם בוחרים להצטרף לעם היהודי בישראל.
<דנה גורדון: אחרון חביב: הוועדה קוראת למשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים להגביר את המודעות לקשייהם של בני דור אחד וחצי שנאלצים לממן את מחייתם של הוריהם עם הגיעם לגיל פרישה בשל העובדה שעלו בגיל מבוגר ולא צברו די זכויות פנסיוניות ואינם מקבלים פנסיות מחוץ לארץ.
<דנה גורדון: ובנוסף, עליהם לשאת בתשלומי המשכנתאות וההלוואות שהוריהם נטלו ואינם מסוגלים לשלם עוד עם הגיעם לגיל פרישה.
יואל רזבוזוב: ההערה הכי חשובה – המחקר.
טלי פלוסקוב: אבל יש תכנית תמיכה - - -
<דנה גורדון: המחקר.
<דנה גורדון: סליחה.
<דנה גורדון: את המחקר שמתי בראש-בראש-בראש-בראש וכתבנו: הוועדה שמחה לשמוע ממנכ"ל משרד העלייה והקליטה כי משרדו עומד לקיים מחקר עומק בנושא, ועם סיומו יציג את ממצאיו בפני הוועדה.
מרדכי יוגב: הגברת דנה שושני, יש לי שם הסתייגות בחצי משפט.
מרדכי יוגב: אז תפרידי אותו עוד קצת, נצביע על הכול - - -
אברהם נגוסה: את מה?
מרדכי יוגב: לא זוכר.
מרדכי יוגב: זה בהתחלה, בשלישי אולי.
מרדכי יוגב: נושא שנוגע שם למצוא הסדרים.
מרדכי יוגב: אני רוצה את העניין הזה לשקול.
מרדכי יוגב: הסדרים חלופיים.
<דנה גורדון: "- - - למצוא דרכים להקל - - -"?
<דנה גורדון: מה?
מרדכי יוגב: זה ברור שצריך.
מרדכי יוגב: אני לא יודע להצביע על זה ככה.
מרדכי יוגב: ברור שצריך - - -
אברהם נגוסה: אמרנו: בשיתוף פעולה עם הרבנות הראשית.
טלי פלוסקוב: יש הגדרה?
טלי פלוסקוב: אתם הגדרתם איכשהו מה זה דור אחד וחצי?
יואל רזבוזוב: דיברו על זה.
אברהם נגוסה: כן, כן, יש הגדרה.
טלי פלוסקוב: אפשר לקבל אותה אם יש לכם?
אברהם נגוסה: את יכולה לקרוא את הסעיף הזה – 4?
<דנה גורדון: הוועדה קוראת למשרד לשירותי דת למצוא דרכים להקל על בני דור אחד וחצי בבואם להינשא בשיתוף הרבנות הראשית, וכן להקצות משאבים נוספים לאפשר את הקבורה אזרחית.
מרדכי יוגב: קבורה?
<דנה גורדון: כן.
מרדכי יוגב: דיברת על הקבורה.
אברהם נגוסה: אז צריך להצביע על המסקנות.
אברהם נגוסה: נמנעים – אין מסקנות ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בנושא הטיפול המבוקש בהתמודדות הממשלה עם עזיבתם הגדולה של בני דור 1.5 מקרב עולים ממדינות ברית המועצות לשעבר, נתקבלו.
היום בנושא: ידוע כי משפחות עולים רבות זכאיות לדיור ציבורי, אך רבות מהן כלל לא פונות לבקש את הזכות שלהן.
היום בנושא: גם ועדת אלאלוף קבעה כי צריך לייעל את ההליכים במטרה לאפשר מיצוי זכויות זכאים.
היום בנושא: במהלך הדיון היום נבחן איך לפעול כדי לשפר את מיצוי הזכויות של הזכאים בקרב העולים.
היום בנושא: אני מבקש, קודם כל, לפנות לחברת הכנסת קסניה סבטלובה שיזמה את הדיון.
היום בנושא: בבקשה.
קסניה סבטלובה: אני מודה לך מאוד, כבוד היושב-ראש.
קסניה סבטלובה: שלום לכל הנוכחים ולכל המשתתפים ולכל מי שהגיע, ולך כמובן על הטיפול הזריז בפנייה שלי שכן אנחנו לא יכולים לדחות אפילו ביום אחד את הדיון בנושא כל כך חשוב כמו מיצוי זכויות על ידי האוכלוסיות הכי מוחלשות, הכי נזקקות, אלה שהכי צריכות את העזרה של המדינה.
קסניה סבטלובה: בשבוע שעבר התפרסם מקרה מזעזע של משפחה בתל אביב.
קסניה סבטלובה: משפחה של עולים מחר בעמים, שכיוון שלא ידעה שעליה לפנות לקבלת הבטחת הכנסה שהיא זכאית לה – זו משפחה קשת יום, מרובת ילדים – אי לכך, לאחר ששמעו שהם עומדים בקריטריונים לקבלת דיור ציבורי, כיוון שלא פנו לקבלת הבטחת הכנסה כי במועד הנקוב הם לא ידעו שעליהם לפנות, אז כך הסתבר שגם לדיור הציבורי הם לא זכאים.
קסניה סבטלובה: לא קיבלת אחד – לא תקבל את השני.
קסניה סבטלובה: לא ידעת בגלל שאתה לא דובר את השפה, בגלל שאתה לא יודע את הזכויות שלך.
קסניה סבטלובה: הנושא של מיצוי זכויות הוא משמעותי מאוד בכל מערכת של מדינה מודרנית כלשהי, לא רק במדינת ישראל.
קסניה סבטלובה: אנחנו יודעים שקיימים מרכזים, חלקם מסחריים, שמציעים את העזרה שלהם למיצוי הזכויות שלהם, לאנשים שידם אינה משגת לשלם איזשהו סכום, מול ביטוח לאומי, למשל.
קסניה סבטלובה: יש גם מרכזים וארגונים חברתיים, כמו למשל ארגון "ידיד" שעוזר מאוד מאוד גם לאוכלוסייה של העולים, אבל אין היריעה מספיקה לכלל הציבור שזקוק לשירותים שלהם.
קסניה סבטלובה: ככה קורה שהציבור הכי מוחלש, הקשישים במיוחד, העולים החדשים שרק הגיעו ארצה, דוברי הרוסית, דוברי האמהרית, דוברי שפות אחרות, בני מנשה גם בקרבם הסוגיה משמעותי ביותר, נופלים קורבן למערכת שיודעת שהיא יכולה לתת להם אבל כיוון שהם לא פנו, לא היו מודעים לכך, הם לא מקבלים.
קסניה סבטלובה: אני מציעה, כבוד היושב-ראש, שאנחנו נערוך דיון מעמיק בסוגיה הזאת.
קסניה סבטלובה: נצא מפה עם החלטה והמלצה קונקרטית למשרדי הממשלה שהתפקיד שלהם הוא לא רק לתת למי שמגיע אליהם את הזכות שלו שמגיעה לו אלא גם ליידע אותו, לעדכן אותו ולדאוג לכך שהזכות הזאת תמוצה.
אברהם נגוסה: בשבוע שעבר קיימנו דיון בנושא קליטת עולים מהודו וכך גם אנחנו הבנו ולמדנו שיש בעיה של מיצוי זכויות בהיעדר מידע, באי הבנה של העולים החדשים וכך גם בשבוע שעבר דנו בעולי ברזיל שגם להם יש בעיה כזו.
אברהם נגוסה: אני חושב שהדבר הראשון שאנחנו כמדינה קולטת, שהמשרדים הרלוונטיים בקליטת העלייה, צריכים לדאוג שהעולה יידע את הזכויות שלו.
אברהם נגוסה: האם הוא קיבל את הזכויות שלו.
אברהם נגוסה: האם אנחנו הבהרנו לו את הזכויות שלו ואני אומר גם את החובות שלו.
אברהם נגוסה: את הזכויות והחובות שלו.
אברהם נגוסה: האם הוא הבין את זה.
אברהם נגוסה: האם המידע הגיע אליו בשפה שהוא מבין.
אברהם נגוסה: אלה דברים שאנחנו צריכים למצות היום בדיון.
אברהם נגוסה: שוב אני מודה לחברת הכנסת שיזמה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לתת את רשות הדיבור לד"ר אברהם שרנופולסקי, "חזית הכבוד".
<אברהם שרנופולסקי: כמובן שיש עולים שהם לא יודעים את זכויותיהם.
<אברהם שרנופולסקי: אבל לדעתנו, הבעיה העיקרית היא לא זכויות אלא כיצד לנצל את הזכויות האלה.
<אברהם שרנופולסקי: למשל, הדיור הציבורי.
<אברהם שרנופולסקי: יש אנשים שיודעים את הזכויות שלהם, זכאים לקבלת דיור ציבורי והם ברשימה של הזכאים לקבלת דיור ציבורי, אבל לא קיימת מדיניות בנושא של דיור ציבורי: לא בונים, לא עוזרים לאנשים האלה בשכר דירה וכולי.
<אברהם שרנופולסקי: יש המון אנשים שיודעים את הזכויות שלהם אבל הם לא יודעים מה לעשות עם הזכויות האלה, איך לנצל את הזכויות האלה.
<אברהם שרנופולסקי: זאת הבעיה.
<אברהם שרנופולסקי: העובדה שגם היום בישיבה לא יושבים פה חברי כנסת זה גם מראה איך מתייחסים לנושא כזה.
אברהם נגוסה: אני צריך להגן על חברי חברי הכנסת.
אברהם נגוסה: היום זה יום שני ובדרך כלל יש הרבה ועדות בו זמנית ולכן הם קופצים מוועדה לוועדה ויגיעו לכאן בהמשך.
אברהם נגוסה: גם כל חבר כנסת, במיוחד חבר בוועדה מסוימת, הוא קורא את הפרוטוקול.
אברהם נגוסה: גם אני חבר בוועדה אחרת, הייתי שם כמה דקות ובאתי.
אברהם נגוסה: יש עוד דיון שמתקיים ולא יכולתי להיות שם.
קסניה סבטלובה: בכל זאת, היינו מצפים שיהיו קצת יותר ח"כים - - -
אברהם נגוסה: אני מקווה שבהמשך יבואו.
אברהם נגוסה: אבל אני מבטיח לכם שכל חבר כנסת שהוא חבר בוועדה הזו, הוא מקבל את הפרוטוקול והוא קורא ורואה ומסכים למסקנות שנעביר פה, להחלטות.
אברהם נגוסה: אמרת שהבעיה היא לא מידע, זה לא שאנחנו לא יודעים, שהעולים לא יודעים אלא הבעיה היא איך להשתמש בזה.
אברהם נגוסה: מה אתה חושב שצריך לעשות?
אברהם נגוסה: יש לך הצעה?
<אברהם שרנופולסקי: כמובן.
<אברהם שרנופולסקי: הגשנו הצעה שלנו לגבי דיור ציבורי.
<אברהם שרנופולסקי: קודם כל, המדינה, הכנסת, צריכים לקבל חוק לגבי מדיניות בנושא דיור ציבורי.
<אברהם שרנופולסקי: לא קיימת מדיניות כזאת.
<אברהם שרנופולסקי: לא בונים וגם לא מתכוונים לבנות.
<אברהם שרנופולסקי: לא עוזרים - - - לא קיימת אפשרות להגדיל את הסיוע בשכר דירה.
<אברהם שרנופולסקי: אנשים בודדים ברשימת הזכאים במשרד העלייה והקליטה שהם כמעט 20 שנה תור לקבלת דיור ציבורי, הם משלמים שכר דירה 3,000 ומעלה.
אברהם נגוסה: את השאלה אני זורק לא רק לך אלא לכל מי שמשתתף פה.
אברהם נגוסה: אתה הולך על עניין הבנייה, אני חושב שפה צריך להתמקד במה שיש.
אברהם נגוסה: במה שיש, איך העולים צריכים למצות את הזכויות שלהם.
אברהם נגוסה: אני מבין אותך שאין מספיק בנייה ודברים כאלה.
אברהם נגוסה: נגיד שעולה חדש, אמרת שהוא יודע שמגיע לו 5,000 שקל לחודש – אני נותן דוגמה – אתה טוען שהוא יודע על הזכות שלו אבל הוא לא יודע איך להשתמש בזה.
אברהם נגוסה: אני שאול פה איך אנחנו יוצאים מהדיון ואיך אנחנו עוזרים לו שהוא ישתמש בזה, שהוא ינצל את הזכות שלו.
אברהם נגוסה: בוא נדון במה שיש.
<אברהם שרנופולסקי: כשאני מדבר על ידע כיצד לנצל זכויות, אני לא מדבר על כל מיני זכויות שיש להם.
<אברהם שרנופולסקי: הבאתי דוגמה של הדיור הציבורי.
<אברהם שרנופולסקי: יש בארגון שלנו סניפים בכל רחבי הארץ, יותר מ-30 סניפים בכל רחבי הארץ.
<אברהם שרנופולסקי: כל שנה אנחנו מעבירים לסניפים שלנו מידע, עורכים כנסים, מסבירים את הזכויות שלהם.
<אברהם שרנופולסקי: זאת אומרת, רוב האנשים יודעים, אבל הם תמיד שואלים: בסדר, אנחנו יודעים את זה, אבל כיצד לקבל דיור ציבורי?
קסניה סבטלובה: אם תרשה לי, אברהם, יש לי הערה קטנה.
קסניה סבטלובה: זה טוב, העבודה שאתם עושים היא משובחת ואנחנו מעריכים את "חזית הכבוד" וארגונים חברתיים אחרים שפועלים בתחום הזה מאוד-מאוד.
קסניה סבטלובה: הם ממלאים את החלל, את הווקום, שמשאירה המדינה שלא עושה את הדברים האלה.
קסניה סבטלובה: לצערנו הרב, לא כל העולים ולא כל הנזקקים במדינת ישראל מחוברים לארגונים כמו שלכם.
קסניה סבטלובה: ויש כאלה שיושבים בבית לבד בחושך ולא יודעים לאן לפנות.
קסניה סבטלובה: אני מכירה אישית אנשים כאלה שלגמרי במקרה עברתי ברחוב והם פנו אלי ואמרו: אנחנו לא יודעים.
קסניה סבטלובה: אז אמרתי להם לאן לפנות, נתתי להם את המספר של לשכתי וכולי.
קסניה סבטלובה: אבל כמו שהמשפחה שתוארה בכתבה בעיתון "הארץ", משפחה מרובת ילדים שפשוט לא ידעו שהם עומדים בקריטריונים לקבלת הבטחת הכנסה.
קסניה סבטלובה: מישהו צריך להיות אחראי בין אם זה העובד הסוציאלי – יש לי הערכה עצומה לעובדים סוציאליים ואני יודעת שחסרים עובדים סוציאליים וגם ככה הם לא - - - אבל צריכים להיות, כמו בהצעת חוק שהגשתי לא מכבר, מרכזי זכויות שיוזמים את הפניות לאנשים.
קסניה סבטלובה: הם לא יושבים ומחכים שיתקשרו אליהם ושם יש דוברי רוסית או שאין דוברי רוסית, יש דוברי אמהרית או שאין דוברי אמהרית.
קסניה סבטלובה: הם צריכים ליזום את הפניות למשפחות שהם יודעים שהן במעמד סוציו אקונומי נמוך ושיכול להיות שהן נמצאות במצוקה.
קסניה סבטלובה: מה עוד אפשר לעשות בכלים שכבר זמינים לנו.
<אלכסנדר ברמן: קסניה (אומר דברים בשפה הרוסית).
קסניה סבטלובה: זה אלכסנדר ברמן מ"חזית הכבוד".
קסניה סבטלובה: אני אתרגם את דבריו.
<אלכסנדר ברמן: סליחה שאני מדבר רוסית.
<אלכסנדר ברמן: (אומר דברים בשפה הרוסית).
קסניה סבטלובה: ב-2011, כאשר התקיימו ההפגנות ההמוניות נגד יוקר המחיה - -
קסניה סבטלובה: - - הקימו אז את ועדת טרכטנברג שהייתה אמורה לתת המלצות לפתרון משבר הדיור ויוקר המחיה.
קסניה סבטלובה: כאשר נתנו המלצות, אז הממשלה ניסתה לעטוף את זה במעטה סודיות ל-15 שנה, להסתיר את המסקנות של הוועדה הזאת.
קסניה סבטלובה: אבל בכל זאת פרסמו אחרי זה את המסקנות.
קסניה סבטלובה: הדבר העקרוני שנכתב שם ואולי הכי חשוב הוא שהממשלה לא השתמשה, לא מיצתה את האפשריות שלה בתחום של הבנייה של הדיור הציבורי.
קסניה סבטלובה: אנחנו עוסקים בכך ב-12 השנים האחרונות.
קסניה סבטלובה: ב-2009 קיימנו פגישה עם ראש הממשלה בנימין נתניהו והוא הבטיח לנו בשנים הקרובות לפתור את המצוקה.
קסניה סבטלובה: בתור של משרד העלייה והקליטה לדיור ציבורי יש כ-27,000 עולים - -
קסניה סבטלובה: - - בעוד שבמשרד השיכון, כידוע לנו, יש עשירית מהכמות הזאת, יש 2,700-2,500.
קסניה סבטלובה: אנחנו מגיעים למסקנה מאוד בעייתית, אפילו טרגית, אנחנו מבינים מכל המחקרים שהממשלה שלנו מעוניינת בכך שעשרות אלפי עולים קשישים ימשיכו להתגורר בשכירות וימשיכו לשלם על השכירות.
קסניה סבטלובה: כי כאשר עשרות אלפי עולים ממשיכים להתגורר בדירות בשכירות ולשלם את השכירות הגבוהה, זה כמובן מעלה את הרמה של מחירי הדיור.
קסניה סבטלובה: שוק השכירות מכניס לאוצר כ-25 מיליארד שקלים מדי שנה.
קסניה סבטלובה: ב-2003 התקבלה החלטה על ידי הממשלה להקפיא את הבנייה של הדיור הציבורי ל-10 שנים.
קסניה סבטלובה: ניסו אפילו ל-15 שנה, אבל בסוף החליטו על 10 שנים.
קסניה סבטלובה: הוציאו למכירה בשוק הפרטי כ-100 אלף יחידות של הדיור הציבורי.
קסניה סבטלובה: כדי להרוות את הצורך של התור הזה, של ה-27,000 איש, משרד העלייה והקליטה היה יכול לבזבז 7 מיליארד שקלים ולספק את הצרכים של התור.
קסניה סבטלובה: במקום זה, במהלך 20 השנים האחרונות הוצאו כ-40,000 שקלם בסך הכול לבעלי הדירות.
<אלכסנדר ברמן: 40 מיליארד.
קסניה סבטלובה: 40 מיליארד כמובן.
קסניה סבטלובה: כ-40 מיליארד שקלים לצרכים של בעלי הדירות ומקבצי הדיור.
אברהם נגוסה: מארגון "קעליתה".
<אסתר בלום: תודה רבה על היוזמה של הפגישה.
<אסתר בלום: בעניין של הנושא של הדיור הציבורי – אנחנו מתייחסים לעולים מצרפת – לא יודעים שזה קיים.
<אסתר בלום: אף אחד לא יודע שיש דיור ציבורי בישראל.
<אסתר בלום: עולה חדש מצרפת לא יודע.
קסניה סבטלובה: כי - - -
<אסתר בלום: אם הוא נכנס לקריטריונים, את מתכוונת.
<אסתר בלום: בכלל לא נשמע דבר כזה.
<אסתר בלום: זאת אומרת, הוא רחוק מלחשוב.