GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: התיאום ביניהם, עם משרד הקליטה, זה הולך בסדר?
<טניה מקרוב: כן.
<טניה מקרוב: בנצרת עלית יש לנו תיאום ושיתוף פעולה מלא.
אברהם נגוסה: אנחנו שמחים לשמוע.
אברהם נגוסה: אנחנו עכשיו נפנה למשרד החינוך.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחסו קודם כל בקליטת עלייה מה משרד החינוך עושה פה בעיר, בכלל העולים, ודבר שני, אני רוצה שתתייחסו, מעבר לעולים, לוותיקים יש תכנית ממשלתית, 'הדרך החדשה', אני רוצה לדעת האם התכנית הגיעה אליכם, האם אתם מיישמים אותה?
אברהם נגוסה: אם לא מיישמים אותה, מה האתגרים הקיימים.
<רונן פלוט: לפני זה, אולי שנייה אחת, גם לטובת אנשי משרד הקליטה אני רוצה לומר, אתמול פנו אלינו ממעבדת שיניים מאוד גדולה, הם מוכנים לקלוט עשרה טכנאי שיניים מיידית.
<רונן פלוט: אז בבקשה, אם אתם שומעים או אם אתם יודעים, יש פה מקום עבודה במקצוע.
<חיים גבאי: אני רוצה להתייחס קודם כל בראש ובראשונה למחוז שפועל בשותפות, יש לנו ועדת היגוי, יושב בה ראש העיר, מנהלת המחוז, גדלקין, המנכ"לית וכמובן הפיקוח, ששם עולות כל מיני סוגיות, החל מהתחום הפדגוגי וכבר בשנה הזאת הוספנו שעות, מנהלת המחוז הוסיפה שעות בגני ילדים בסוגיה שפתית ופוזרו גננות נוספות בכל גן, כי ראינו שהסוגיה השפתית היא סוגיה שמשפיעה וכבר ניתנו שעות.
<חיים גבאי: סוגיות הבינוי שכרגע אנחנו עסוקים בהן וכל סוגיה שעולה, אנחנו נפגשים באופן מסודר והדברים עולים ושם ניתנות גם תשובות.
<חיים גבאי: לגבי סוגיית ההשוואה של תלמידים יוצאי בני המנשה לתלמידים העולים מאתיופיה.
<חיים גבאי: אני רוצה לומר שבנקודה הזאת, כיוון שהתלמידים בני המנשה לומדים במוכר שאינו רשמי או במח"ר, לצורך העניין, אז זה לא בשליטתנו ובאחריותו של המחוז, למרות שאנחנו הצענו לבית ספר גולן להצטרף לחינוך הדתי ולמחוז בכדי שנוכל לעזור להם, אבל הם בחרו בעניין הזה.
<קריאה: לא בית ספר גולן, תלמוד תורה.
<קריאה: הוא הצטרף עכשיו, הוא מקבל סמל מוסד.
<חיים גבאי: הוא הצטרף בעניין הזה, אני יודע, של החינוך החרדי הרשמי, אבל בשורה התחתונה בתהליך הזה, כמו שבמקומות אחרים כולם קיבלו את השעות כבר והתגבורים פועלים, פה, לדעתי, זה לוקח יותר זמן.
<חיים גבאי: לגבי סוגיית 'הדרך החדשה', היישוב הזה לא נבחר כפיילוט ואולי זה שווה תיקון.
<חיים גבאי: אנחנו קיבלנו את יקנעם, עפולה, כרמיאל, אלה הערים שאיתם אנחנו עוסקים ב'הדרך החדשה', אני רפרנט של 'הדרך החדשה' גם, בנוסף, אז היה שווה להכניס אותם כפיילוט.
מרדכי יוגב: מי הקובע את הקריטריון?
<חיים גבאי: בעיקרון זה משרד ראש הממשלה, לא אנחנו, אנחנו מקבלים את זה כמשהו מוכתב ושווה לדבר על הדבר הזה, שווה לתקן את זה.
<קריאה: קצת הסבר.
<חיים גבאי: '
<חיים גבאי: הדרך החדשה' נותנת מענה לתלמידים שאינם עולים בהגדרה מתוך מטרה לייצר תהליך של טיוב.
<חיים גבאי: אני בא עכשיו מיקנעם, זה נותן מענה 360, החל מהעצמת המשפחה, דרך מענה של תוספת חוג.
<אלכס גדלקין: איך אנחנו נכנסים פנימה?
<חיים גבאי: אנחנו ביחד נמליץ על העניין הזה, אבל זה ביחד עם משרד ראש הממשלה שהוא מאגד את כל התכנית הזו.
<אלכס גדלקין: יש מישהו ספציפי שמטפל בזה?
<חיים גבאי: אני אברר, אתן לך תשובה בעניין הזה בצורה מסודרת.
אברהם נגוסה: כיוון שאני גם מעורב בעניין, קודם כל מי שקובע זה משרד החינוך, משרד ראש הממשלה העביר את ההחלטה, העביר את התקציב ומי שאחראי זה המנכ"ל, המנכ"ל הוא האחראי לביצוע התכנית במשרדו ויש ועדת היגוי שהוקמה תחת המנכ"ל של המשרד והם אלה שקובעים משיקולים מקצועיים, אף אחד לא מתערב בהם.
<חיים גבאי: אני אדבר עם גילה, ביום ראשון יש לנו ועדת היגוי.
אברהם נגוסה: כן, גילה נגר, היא מרכזת את התכנית.
<חיים גבאי: אין בעיה, אני רושם לעצמי, בסדר גמור.
אברהם נגוסה: כן, זו הנקודה.
אברהם נגוסה: אני חושב שזה משרד ראש הממשלה.
אברהם נגוסה: נכון, אנחנו ביקשנו, דרשנו שמשרד ראש הממשלה יתכלל את כל התכניות, זה מעל עשר תכניות שאושרו בכל מיני תחומים במשרד ראש הממשלה יש צוות שמתכלל ומפקח על היישום, שלא תהיה בריחת תקציבים.
אברהם נגוסה: אבל מבחינת היישום, מבחינה מקצועית כל משרד אחראי.
<חיים גבאי: אין בעיה, אני אציע ביום ראשון, אם ירצה ה', שנצרת עלית תיכנס ואם זה ייכנס אז בוודאי אנחנו נשמח.
<חיים גבאי: אנחנו קיבלנו יישובים מוכתבים, אבל אם זה פררוגטיבה שלנו אז אנחנו כמובן נציע.
אברהם נגוסה: ברשותך, אני אגיד לעירייה, שיהיה לכם את המידע, זה לא רק חינוך, יש גם רווחה.
<אלכס גדלקין: אפשר לקבל - - -
<חיים גבאי: אני אתן לך, יש לי חומר מסודר.
אברהם נגוסה: יש גם רווחה.
אברהם נגוסה: אני רוצה להרחיב כדי שתדעו ותדרשו.
אברהם נגוסה: התכנית היא לארבע שנים בתחום החינוך, תחום הרווחה, בריאות, תעסוקה.
אברהם נגוסה: התעסוקה, להכשיר ולהשים, הכשרה והשמה.
אברהם נגוסה: כמובן גם אקדמאים שנציבות שירות המדינה משלבים אותם.
<קריאה: מה שנקרא צוערים?
אברהם נגוסה: לא, אקדמאים.
אברהם נגוסה: צוערים זה משרד החוץ, לא?
<קריאה: לא, יש צוערים בשירות המדינה.
אברהם נגוסה: שירות המדינה מוציא מכרז ליוצאי אתיופיה ואז מי שאקדמאי מתמודד.
אברהם נגוסה: בשנה נציבות שירות המדינה משלבת 80 בשנה מיוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: ב-2016 עמדו לפי המכסה, שילבו 80 במשרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: ב-2017 עכשיו צריכים.
אברהם נגוסה: אם יש אקדמאים פה בנצרת עלית אז הם צריכים להשתתף במכרזים שנציבות שירות המדינה מוציאה באתר שלהם.
אברהם נגוסה: שם כתוב 'רק ליוצאי אתיופיה', מי שמתמודד זה רק יוצאי אתיופיה ולכן זה מקדם את עניין השילוב.
אברהם נגוסה: בעניין הכשרת תעסוקה, זו הכשרה של ארבע שנים, מכשירים אותם וגם עושים השמה.
אברהם נגוסה: ביטחון הפנים, בעניין סדנאות כדי לחזק את האמון עם השוטרים ועם הצעירים בעיקר.
אברהם נגוסה: יש כל מיני תכניות, בספורט למשל יש תקציב לארבע שנים, לעודד את הצעירים בכל הרשויות המקומיות, לארגן אותם, כמובן מי שרוצה, אבל הרשות המקומית, מחלקת הספורט, יכולה להיות בקשר עם משרד התרבות והספורט.
אברהם נגוסה: זו האינפורמציה שאני יכול לתת לכם כדי שתשאלו.
אברהם נגוסה: אם יש בעיות בעניין הזה, הוועדה יכולה לתת לכם עוד אינפורמציה בנושא הזה.
<בת צברי: אני רק רוצה להוסיף, בעיר נצרת עלית, גם בחטיבות הביניים וגם בבתי הספר היסודיים מופעלות תכניות תמיכה לעולים ותיקים, זאת אומרת ילדים שסיימו לקבל את השעות שלהם לאחר שנה ביסודי ושנתיים בחטיבות הביניים ובחטיבות העליונות מקבלים תכניות תמיכה בשעות קצה בסוף היום.
<בת צברי: יש שתי תכניות, משעולים וסל"ע, בבתי ספר יסודיים, שבהם בסוף היום בקבוצות ילדים מקבלים שעות תגבור בשפה העברית, בהטרמה לשיעורים, כל הנושא השפתי, ובחטיבות הביניים יש תכנית גם בתחום הלימודי, שיעורי עזרה ותמיכה, גם בסוף היום, בקבוצות תלמידים, וגם תכנית עוגן שנותנת מענה בפן החברתי והרגשי, מניעת נשירה סמויה של תלמידים, תמיכה, העצמה של התלמידים, הכלה של התלמידים.
<בת צברי: בחטיבות עליונות יש בקרה על הנושא של בחינות הבגרות, ילדים מקבלים את השעות, את הזכאויות, את התמיכה, עשר שנים בארץ מקבלים או בגרות מותאמת או תוספת נקודות בבחינות הבגרות.
<אלכס גדלקין: כפי שראש העיר אמר, אנחנו באמת עושים מאמצים, כפי שטניה אמרה, ביחד עם משרד הקליטה, עשינו שתי תכניות תעסוקתיות שכרגע בחתימות סופיות בשביל להפעיל אותם ולהביא קבוצות מסודרות.
<אלכס גדלקין: אם לא תהיה הטבה דרך המשרדים הרלוונטיים, משרד העלייה והקליטה ומשרד נגב וגליל, שישימו ספציפית לנצרת עלית, משהו מאוד ייחודי, יהיה מאוד קשה לשווק את נצרת עלית מול עיר כמו שיש לה ים או עיר שיש לה משהו אחר.
<אלכס גדלקין: אם לא יהיו הטבות ספציפיות, ופה ההזדמנות גם להגיד לקרן ידידות, שהם עוזרים לנו בכל מיני בעיות של עולים ולהביא את העולים, אנחנו עובדים איתם בצורה מאוד טובה ואנחנו פותחים תכניות גם איתם לטובת להביא לנצרת עלית, אם לא תהיה החלטה של הממשלה, של משרד העלייה והקליטה עם שותפים אחרים, שיהיו הטבות ספציפיות למי שיבוא לנצרת עלית, ולא חסר פה קריטריונים.
<אלכס גדלקין: מבחינת קריטריונים אנחנו בין הערים שיש לה אחוז הגירה מאוד גבוה, כל אחוז שייקח משרד ממשלתי אפשר למנות, אם לא יהיה קריטריון שרוצים לשווק את נצרת עלית, חוץ ממה שבאמת ראש העיר ציין, אם לא תהיה הטבה ספציפית, יהיה מאוד קשה להביא.
<אלכס גדלקין: לנו מאוד חשוב להביא לפה עולים, נותנים פה, שמעתם, מבחינת ליווי, אחד על אחד, ממש מלווים ליווי צמוד לכל אחד ואחת.
<אלכס גדלקין: נעשה את המקסימום שהם ייקלטו וילמדו פה.
<אלכס גדלקין: יש פה, כמו שצוין, גם תכניות תעסוקתיות וליווי בשיתוף פעולה מלא, אבל אם לא יהיה משהו ספציפי, הטבות נוספות לקליטה בנצרת עלית, זה מאוד קשה.
<אלכס גדלקין: אז לא 160, נביא 200, אבל אם יבואו משרד העלייה והקליטה ביחד עם נגב וגליל עם קריטריון, כשהיום הקריטריונים, הכול משפטי, היום העיר היחידה פה באזור שיש לה אחוז הגירה כמו נצרת עלית, שיילכו על כמה ערים, ימצאו שתיים או שלוש ערים אולי בארץ שיש להם אחוז הגירה שלילי, ורק עם הטבות נוספות לעולים נוכל להביא לפה עלייה.
<אלכס גדלקין: תודה.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת קסניה, בבקשה.
קסניה סבטלובה: תודה לך, כבוד היושב ראש, ותודה לך, כבוד ראש העיר, רונן פלוט, שאני יכולה להגיד לך בכנות ואני חושבת ששותפים להרגשה הזאת חברים רבים בכנסת, כאלה שהם פה וגם כאלה שהם לא פה כרגע, אנחנו מתגעגעים אליך, אנחנו הפסדנו, נצרת עלית בהחלט הרוויחה וטוב להיות אצלך ואנחנו נחזק את הקשר הזה ותזמין אותנו.
קסניה סבטלובה: תודה על זה שאנחנו מתכנסים פה בפורום הזה.
קסניה סבטלובה: אני בהחלט רוצה לחזק את הדברים שנאמרו עכשיו על ידי אלכס מהבחינה הזאת שאנחנו באים לפה, לעיר הזאת, אני אישית מכירה את העיר הזאת כבר הרבה שנים, היו לי גם חברים שהיו פה וזהו, שהם אינם פה כבר, הם כבר לא גרים פה, הם עלו בשנות ה-90 וירדו מהעיר הזאת.
קסניה סבטלובה: כשאנחנו מסתכלים על פניו על נתונים הנתונים מדהימים, אנחנו מסתכלים על עיר עם נוף יפה, אוויר צח, תעסוקה, דיור זול, מה עוד צריך?
קסניה סבטלובה: גם מבחינת העולים וגם הזוגות הצעירים.
קסניה סבטלובה: כמובן שהתחרות קשה, תחרות מול ערים שאולי יש שם אזורי תעסוקה יותר גדולים וכל מיני צ'ופרים, ים, קרבה יותר גדולה למרכז, וגם בדיוק זה המקום של הממשלה לחבר את הפריפריה למרכז.
קסניה סבטלובה: אנחנו מדינה קטנטונת, אנחנו לא קנדה פה, אנחנו לא יכולים לאפשר לעצמנו שתהיה לנו, לא פריפריה חברתית ולא פריפריה גיאוגרפית, אנחנו פשוט לא מספיק גדולים כדי שתהיה לנו פריפריה בכלל.
קסניה סבטלובה: זה כמובן גם עניין של נגישות, אופציות לצעירים, לא רק עניין של תעסוקה.
קסניה סבטלובה: אנשים רוצים גם עוד משהו, שיהיה להם פנאי, שיהיו להם דברים כאלה.
קסניה סבטלובה: כאן זה התפקיד של הממשלה, גם לצ'פר את העולים שמגיעים לכאן, אנחנו יודעים איך הדברים האלה קורים.
קסניה סבטלובה: למשל בקנדה, שהתופעה, בעיניי המאוד שלילית והמסוכנת, של ירידה מהארץ שלנו, גם של כאלה שעלו פה בשנות ה-90 ורבים מהם הם חברים שלי שעזבו בגלל תנאים כאלה ואחרים ועשו את ההחלטה הזאת, איך מושכים אותם לקצה הכי הכי מרוחק של קנדה, לוויניפג, למשל, שזו עיר שהממוצע של המעלות שם זה מינוס 50 מעלות, בחורף, אז איך מושכים אותם לשם?
קסניה סבטלובה: נותנים להם דברים מדהימים, בתחום של חינוך, גם כמה חודשים של שכירות, על חשבון הקהילה היהודית, זה במקרה שם לא הממשלה, אבל גם הממשלה משתתפת.
קסניה סבטלובה: אז אנחנו שמענו עכשיו מרונן שגם פה יש דירות קלט, אבל אפשר להרחיב את הדברים האלה.
קסניה סבטלובה: אני חושבת שאנחנו פה כולנו שמחים לעבוד איתך ולחשוב ביחד ברצינות איך אנחנו יכולים לעשות למען נצרת עלית כדי שהתופעה הזאת של ירידה תיפסק ויבואו לפה באמת עולים מכל המדינות.
קסניה סבטלובה: אני מאוד שמחה לשמוע על משפחה של עולים שהיו פה בקשר מאוד ישיר עם הנציגים והנציגות של העיר ושמרו על הקשר החם איתם.
קסניה סבטלובה: זה הפטנט להביא את האנשים לפה, אבל צריך גם עוד אקסטרה.
קסניה סבטלובה: כשישבנו איתך לפני המפגש אז דיברנו על דברים שהיו זמינים לעולים כאשר אני הגעתי ארצה, בתחילת שנות ה-90, אז היו כל מיני הטבות בתחום של מכשירי חשמל, דברים שאנשים זקוקים להם, כי באים בהרבה מאוד מקרים מארצות מצוקה בלי שום הון התחלתי.
קסניה סבטלובה: אז היה לכולם ועכשיו אנחנו נמצאים במצב כזה שבאמת יש פחות עלייה ויותר אפשרות לתת לכל אחד.
קסניה סבטלובה: איך אנחנו מושכים את העולים למקומות שהם פחות מוכרים?
קסניה סבטלובה: אנחנו כבר לא בשנות ה-50 שהיו פשוט זורקים את העולים לאמצע שום מקום ואומרים 'יאללה, אתה תחיה פה', 'ירוחם?
קסניה סבטלובה: נפלא, זהו, זה הבית החדש שלך'.
קסניה סבטלובה: אנשים יודעים עכשיו להשתמש באינטרנט, יש להם חברים פה, הם צריכים לדעת שזה המקום שבאמת יכול לתת להם התחלה מצוינת.
קסניה סבטלובה: ובמשפט אחרון אני יכולה להגיד על עצמי, אני עליתי לירושלים, אני לא מצטערת על זה בכלל, זו עיר מדהימה, אבל זו העיר היחידה שהכרנו אותה בישראל.
קסניה סבטלובה: זאת אומרת עלינו לעיר שעליה ידענו, אמא שלי ידעה שירושלים זה בירת ישראל, חוץ מזה לא היה מידע כל כך, אז עלינו לשם.
קסניה סבטלובה: והאמת היא שהיה מאוד קשה, כי כשבאים הרבה עולים לאיזה שהוא מקום, אז שמה יש יותר תחרות, גם על מקומות עבודה, גם פחות תשומת לב ממשרד הקליטה או מהמשרדים הרלוונטיים.
קסניה סבטלובה: עיר יותר קטנה, עיר יותר אינטימית, אני עכשיו מבינה, אחרי 25 שנים בארץ, עד כמה חברים שלי שנקלטו בערים כמו נצרת עלית עברו דרך אחרת לגמרי, לא דרך חתחתים כמו בעיר הגדולה.
קסניה סבטלובה: אז מהבחינה הזאת, מה שצריך מאיתנו, אנחנו גם נשאיר את כתובת האי-מייל, טלפון, הכול, מה שצריך מאיתנו אנחנו תמיד נשמח, כדי לעשות יחסי ציבור יותר טובים לעיר, להיפטר מהסטיגמות של, אוקיי, מה זה ערים בצפון, מה יש שם?
קסניה סבטלובה: אני חושבת שהרבה אנשים פשוט לא יודעים, גם כאלה שחיים בתוך מדינת ישראל.
קסניה סבטלובה: תיעזרו בנו ואנחנו פה איתכם, תודה.
<רונן פלוט: תודה רבה לך.
אברהם נגוסה: יש אנשים שרוצים לדבר, גם משרד החינוך, אני יודע שהם רוצים להשלים.
אברהם נגוסה: אולי משרד החינוך, תשלימו בקיצור ואז אני רוצה לתת לקרן הידידות, אם יש נציג, נשמע גם מהארגונים הלא ממשלתיים.
<דיאנה ארליך: אני מדברת מטעם משרד החינוך, חינוך מבוגרים, כלומר האולפנים, בעצם התשתית.
<דיאנה ארליך: כל הזמן מדברים על תעסוקה וכמה חשובה התעסוקה, אבל אנחנו יודעים שתעסוקה ללא שפה היא תעסוקה שבסופו של דבר נשארים במקום אחד ולא מתקדמים.
<דיאנה ארליך: יש פער בין מספר העולים שמגיעים לבין מספר העולים שמגיעים לאולפן ביום הראשון.
<דיאנה ארליך: יש מין תחושה כזאת שמה שחשוב לעולים זה קודם למצוא עבודה ולא קודם להתקדם בשפה ואז יש איזה שהיא בעיה שאנחנו רואים.
<דיאנה ארליך: כמובן שאנחנו גם רואים את הנשירה, זה לא רק בנצרת, זה בכל הערים בארץ, אבל כרגע שמעתי פה המון על נושא התעסוקה ותעסוקה מקצועית וכשיש תעסוקה מקצועית ללא שפה זה לא הולך.
<דיאנה ארליך: אני חושבת שצריך לשים לב לדברים האלה.
<דיאנה ארליך: רוב האנשים שיושבים פה הם עולים חדשים לשעבר ויודעים שללא השפה לא היו מגיעים לאן שהם מגיעים היום.
<דיאנה ארליך: בנצרת עלית, רציתי קצת נתונים, מספטמבר נפתחו פה ארבע כיתות, שלוש כיתות של צעירים וכיתת פנסיונרים ואנחנו מחכים עכשיו במאי לעוד שלוש כיתות של בני מנשה, בברכה.
<דיאנה ארליך: אנחנו מוכנים גם מבחינת התכניות ואני מקווה שהקשר שלנו יהיה יותר הדוק מבחינת השפה.
<דיאנה ארליך: זה דבר שהוא בסיסי ובדמנו.
<סבטלנה יעקובוביץ': אני רוצה להגיב למה שאמרה דיאנה ארליך לגבי תעסוקה של עולים.
<סבטלנה יעקובוביץ': אני פרויקטורית של מדינות חמ"ע, אבל אני דוברת גם עוד שפות, אז אני קולטת את כולם, אני לא מפלה אף אחד שהוא לא דובר אפילו - - - אני רוצה להגיב למה שאמרה דיאנה לגבי תעסוקה של אנשים שלא מגיעים לאולפן.
<סבטלנה יעקובוביץ': אנשים לא מגיעים לאולפן כי לפעמים לכיתה של אולפן צריך לחכות שהיא תיפתח חודש וחודש וחצי או חודשיים ואז קשה לי להכניס אותו לכיתה כשהוא צריך לחכות חודשיים וסל הקליטה שלו ייגמר בעוד חמישה חודשים ואז הוא עושה חישוב שעד שהוא יסיים ללמוד באולפן ייגמר לו סל הקליטה.
<סבטלנה יעקובוביץ': אבל אנשים שלומדים באולפן, אני כל הזמן מחפשת להם תעסוקה לשעות הערב.
<סבטלנה יעקובוביץ': אני תמיד תמיד, כרגע לא יושבים פה חבר'ה שלומדים, אבל אני תמיד נכנסת לאולפן, שואלת אותם מה שלומם, מה הבעיות שלהם, מה הם זקוקים, מה הם מחפשים, אני תמיד מחפשת עבודות, שתהיה להם תעסוקה לשעות הערב, שאף אחד לא ינשור בגלל שחסרה לו הכנסה.
אברהם נגוסה: משרד החינוך, מה הבעיה?
אברהם נגוסה: למה צריך לחכות חודשיים כדי להתחיל אולפן?
<דיאנה ארליך: מספר העולים.
<דיאנה ארליך: לעיר לא מגיעים מספיק עולים כדי לפתוח - - -
<דיאנה ארליך: אני רוצה לסיים.
אברהם נגוסה: הזמן שלנו מוגבל, אני מבקש בתמצית.
אברהם נגוסה: בבקשה, משפט.
<דיאנה ארליך: משפט אחרון, אנחנו משתדלים במשרד החינוך לתת הטבות למספר תלמידים, לנקודות יותר קטנות בפריפריה, אבל לפעמים אין מספיק.
<אלכס גדלקין: צריך להבין את מיקומה של נצרת עלית, גם משרד העלייה וגם משרד החינוך.
<אלכס גדלקין: אם מדברים על עיר אחרת, בקרית אתא יכולים לבוא לקרית ביאליק, מנצרת עלית לא יכולים לנסוע ללמוד עברית, לא בכפר כנא ולא בעין מאהל.
<אלכס גדלקין: המיקום של נצרת עלית מאוד חשוב, לבוא לעיר אחרת הקרובה, בפקקים שיש פה והתחבורה, שציינת גם וגם ראש העיר, זה לוקח לפעמים 45 דקות.
<אלכס גדלקין: אז כולם מחכים ואז זה מה שיוצא, מה שאמרה הפרויקטורית, היא צודקת במאה אחוז.
<אלכס גדלקין: צריכים לקבל פה החלטה וזה גם המקום של הוועדה, בשני דברים שדיברתי, שנצרת עלית, מתייחסים אליה בצורה חריגה בגלל המיקום שלה, שפתיחת כיתה תהיה כשיש חמישה-שישה תלמידים פחות.
<אלכס גדלקין: אנחנו היום גם יודעים, גם מול הסוכנות וגם מול קרן הידידות, מה צפי ההגעה של עולים במהלך של החודש הקרוב.
<אלכס גדלקין: באותו זמן שמחכים אותם עולים לאולפן חודש וחצי או חודשיים הם נקלטים למקום עבודה והם שמים איקס על האולפן, הם אומרים 'מה אני צריך אולפן?
<אלכס גדלקין: אני כבר נקלטתי לעבודה ואני עובד'.
<אלכס גדלקין: ופה באמת זה מקום של הוועדה לקחת ולהגיד שידונו על נצרת עלית ויחריגו אותה בנושא של האולפן.
אברהם נגוסה: מבחינה מעשית, אם אין מספיק אנשים לכיתה פה אתה רוצה שיביאו אנשים ממגדל העמק או מהסביבה?
<אלכס גדלקין: אף אחד לא יתחיל לנסוע.
<אלכס גדלקין: התקן 25 ואם יודעים שיש כרגע 15 או 18, פותחים אותה.
<אלכס גדלקין: לא אומר על חמישה או שישה, בטוח לא.
אברהם נגוסה: אני חושב שלחכות ל-25, זה לא נראה לי.
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לדבר במשרד החינוך.
אברהם נגוסה: אולי את לא הכתובת, אבל אנחנו צריכים להעלות את זה למי שמקבל את המדיניות, להוריד את המספר מ-25 למטה, ל-10, לדעתי.
<קריאה: אפשר יותר, 15.
מרדכי יוגב: כבוד היושב ראש, חבר הכנסת אברהם נגוסה, ראש העיר רונן פלוט וכל צוותו, אלכס, ממלא המקום והסגן, וכל הצוות העירוני ונציגי המשרדים, אני מודה שלבוא ממנכ"לות של הכנסת, להתמודד עם נצרת עלית, שהיא באמת מהאתגרים הגדולים היום במדינת ישראל, זו משימה גדולה ואני ממש מעריך אותו על זה.
מרדכי יוגב: גם אני נחשפתי לפני, עוד מעט שנתיים וחצי, זה היה בשלהי 'צוק איתן', לצורך העמוק הזה של נצרת עלית ומתוך השתדלות של מה ניתן לעשות במשימה גדולה מאוד של חיזוק דמוגרפי וחוסן חברתי, זו הכותרת ששמנו בפנינו, ועם מאמץ להשיב לעיר ולהביא לעיר משפחות צעירות, כמו מאמץ הקליטה.
מרדכי יוגב: פה אנחנו בקליטה, אנחנו נהיה בעוד שבועיים וחצי, בשבת, עם 30 ומשהו משפחות, חלקן בוגרות העיר או שואפות עם מגמה לבוא לפה.
מרדכי יוגב: אבל לא על זה.
מרדכי יוגב: באמת נצרת עלית, כולנו יודעים את זה, היא גם נבנתה כעיר מחוז, זה היה חזון של בן גוריון, כדי לייהד את הגליל, צריך להגיד את המילה הזאת בפשטות, וגם כעיר קולטת עלייה, כפי שאמר ראש העיר, ואנחנו נמצאים באיזה שהוא תהליך שבו הייתה עזיבה של צעירים.
מרדכי יוגב: נצרת עלית נמצאה באתגר גדול, דמוגרפי וחוסן חברתי.
מרדכי יוגב: אני חושב שאנחנו כוועדה צריכים לפעול בשני דברים, אחת, לנסח מכתב משותף על הצורך שהתוודענו אליו פה ובכל הפרמטרים ששמענו, לא אעלה את כל הפרטים, מיד אגע קצת, ודרישה לזירוז החלטת הממשלה בכל המובנים של לראות בנצרת עלית, כפי שאמר גם אלכס, ייחודית לחלוטין, הן כעיר קולטת עלייה והן בכל הפרמטרים שהתוודעתי אליהם בבוקר, בישיבה מכינה, בעניין גיל התושבים, הגיל הבוגר ועזיבתם של הצעירים.
מרדכי יוגב: אנחנו צריכים להוציא מכתב כזה ולהחתים עליו את כל חברי הוועדה, את אשר איתנו היום ואת אשר לא איתנו היום, את כל החברים.
מרדכי יוגב: לכולנו זה אכפת.
מרדכי יוגב: הדבר השני, אנחנו נדרוש בתוך זה גם מראש הממשלה, אני אומר לו את זה גם אישית, אתה תאמר לו את זה אישית, אנחנו ניתן לו את זה גם במכתב, לקיים פה בנצרת עלית, חגיגות ה-60, זה לא יום אחד, ישיבת ממשלה חגיגית.
מרדכי יוגב: לצורך העניין אני ביקשתי ממנו שיקיים גם בכפר עציון, לכבוד 50 שנה לשחרור, כל אחד והדעות הפוליטיות שלו.
מרדכי יוגב: באותה מידה נצרת עלית, אפילו עוד קודם, 60 שנה, במסגרת זה שבמהלך המושב הקרוב, עד הקיץ, יקיימו פה ישיבת ממשלה חגיגית וממילא יתוודע כל שר ויביא לכאן גם את מנהל המחוז שלו ויתוודע לצורך החיוני וייתן את האינפוט שלו בעוד עניין.
מרדכי יוגב: אני חושב שזה דרוש.
מרדכי יוגב: זה מה אנחנו כוועדה יכולים ללחוץ וכל אחד מאיתנו גם בדיבור הבין אישי עם האנשים.
מרדכי יוגב: אני אשתדל לעשות את זה גם עם ראש הסגל שלו, יואב הורוביץ, וגם איתו אישית.
<רונן פלוט: אני חושב שהכיוון שלך מאוד נכון, אבל אם אפשר, בסיכום הישיבה בהחלטות שלכם למצוא דרך לתת לנצרת עלית הטבה מיוחדת, וזו הפואנטה פה, הטבה מיוחדת שאפשר להציע לעולים על מנת שיבואו לפה.
<אלכס גדלקין: וכפי שציינתי, זה עונה מבחינה משפטית.
מרדכי יוגב: כשיבואו הנה נציגים אז יכול להיות, העירייה פה עושה הרבה מאמצים, יש דברים שמכירים, יש דברים שלא מכירים, יש קולות קוראים, שכל משרד ממשלה יבוא עם הקולות הקוראים שלו המתאימים, זה חשוב מאוד, דנה, להציג את כל הקולות הקוראים המתאימים.
מרדכי יוגב: לעתים לא נחשפים לחלק מהקולות הקוראים הללו ואיתם אפשר לעשות עם ארגונים מצ'ינג, אם זה קרן קימת או משרדים אחרים, או עמותות אחרות, ולהביא לעוד דברים.
מרדכי יוגב: עכשיו אני ארד מהר לכמה דברים.
מרדכי יוגב: אני אומר את זה גם לכם, לאנשי משרד החינוך, הנושא של השפות והדבר המרכזי שאנחנו מבקשים מהסוכנות ומשרד העלייה והקליטה זה לקדם כמה שיותר מהר את האולפן האינטרנטי.
מרדכי יוגב: ברור שבסדר העדיפויות בשפות של העולים היותר רבים, זה הרוסית, זה הצרפתית, זה אחר כך האמהרית, זה אחר כך - - - כנראה שהאולפן האינטרנטי לא יהיה ראשון בקוקית ולא המיזו, כי זה מאות ושם יש אלפים, אבל אולפן אינטרנטי שמביא את היהודים מברזיל עם ספרדית שהוא כבר יודע שם כשהוא עוד בבית.
מרדכי יוגב: כשהוא בא לפה, אתם ציינתם את הפחת, ברגע שהוא מצא עבודה אז הוא נאחז בעבודה והוא עוזב את האולפן ואחר כך קשה לו בכל יתר התחומים.
מרדכי יוגב: זה בעיניי היעד המרכזי של פרויקט משותף של משרד העלייה והקליטה והסוכנות, לפתוח אולפן אינטרנטי בשפות.
מרדכי יוגב: אם הוא יהיה באנגלית אז גם בהודו יוכלו להיכנס אליו וללמוד באנגלית, כי חלק דוברי אנגלית.
מרדכי יוגב: הדבר השני, בדיור.
מרדכי יוגב: אנחנו נפעל מול משרד הבינוי והשיכון, אנחנו צריכים לחשוב יותר רחב, להחיל על כל העולים שעולים בלי הון עצמי, איך מדינת ישראל נותנת להם איזה שהוא סל של הון עצמי.
מרדכי יוגב: ברור שיש גם ישראלים כאלה, גם חלק מילדינו כאלה, יש לי בזה מחשבה יותר רחבה, אני לא רוצה להאריך כרגע, נושא של הון עצמי לעולים, כפי שיש לאתיופים.
מרדכי יוגב: לפעמים המצוין הוא האויב של הטוב מאוד, אז אנחנו מדברים כרגע על נושא בני המנשה כי המאפיינים מאוד דומים בדברים שונים.
מרדכי יוגב: לגבי הפנייה הישירה שלך לנושא קהילת סרסל, אני אפנה למגשר שאני מכיר, יהודי בשם שלום ואך, שאני אבקש את הסיוע שלו בעניין.
מרדכי יוגב: ואני אומר לכולנו, נצרת עלית באמת ייחודית וראשונה בכל פרמטר, חריגה, צריך כוועדה במכתב שלנו להדגיש את זה.
מרדכי יוגב: אם נצליח להביא לתשומת ליבם של כלל השרים.
מרדכי יוגב: דבר אחרון, התכנית לפיתוח הגליל, היא משום מה מתעכבת עוד, כיושב ראש השדולה לצפון, חיפשנו לפני הפגישה את איתן דנגוט, לדעת איפה תכנית העבודה ואיך זה מתקדם.
מרדכי יוגב: מדובר ב-15 מיליארד לחמש שנים ועוד 9 מיליארד של משרד הביטחון לתשע שנים.
מרדכי יוגב: משרד הביטחון, אני שם טיפה יותר בקי, זה העתקת המש"אות, כפי שאמר ראש העיר, שלושה מרכזי שיקום ואחזקה, שהיום הם ברזליות יותר, בצריפין, בתל השומר ובטירה, יעברו לפה למש"א מתקדם טכנולוגית, הייטקית, בתחומי נצרת עלית.
מרדכי יוגב: עיקר התעסוקה שם זה צבא, קרי זה יהודים והאוכלוסיות המשרתות, בדואיות, צ'רקסיות ודרוזים וכו', ממילא כל מה שקשור בדיוק קונקרטי לדבר.
מרדכי יוגב: זו תכנית שכרגע מדברים בה לשש שנים.
מרדכי יוגב: עדיין, ככל שיבוא לפה שר הביטחון גם בישיבת הממשלה, והדבר הזה, 'איפה תכנית העבודה?
מרדכי יוגב: ' חייב להיות כל הזמן על סדר היום.
מרדכי יוגב: צה"ל עסוק בירידה לנגב ואנחנו שמנו את זה על סדר היום כמעט בכוח עם המנכ"ל הנוכחי, אודי אדם, הוא מנכ"ל טוב, אבל הוא עוד לא הצליח לצאת מהירידה לנגב והוא אמר 'אני אגמור את הירידה לנגב ואני אדבר על עלייה לצפון'.
מרדכי יוגב: אז כל הזמן צריך שאנחנו כוועדה נהיה קטליזטור ויכול להיות שאנחנו גם צריכים להביא - - - לא עשיתי אותך ועדה לבניית צפון, אני חושב שנצרת עלית בעניין הזה צריכה ישיבות ייחודיות.
מרדכי יוגב: ובזה אני אסיים, ישיבה ייחודית כישיבת מעקב על נצרת עלית כעיר קולטת עלייה ייחודית.
מרדכי יוגב: גם כן בסוף המושב.
מרדכי יוגב: אנחנו נוכל ולהביא את כל נציגי הממשלה, זה מה שאני תמיד אומר, איפה נציגי המל"ג שיתרמו את חלקם לסטודנטים שיתרמו את חלקם לסטודנטים פה מכל העדות?
מרדכי יוגב: איפה נציגי הדיור והשיכון?
מרדכי יוגב: שלא ייעלמו לנו.
מרדכי יוגב: כולל סמנכ"ל או מנכ"ל משרד רוה"מ, צריך להזמין את המנכ"ל.
מרדכי יוגב: וכולנו חיילים בעניין הזה של נצרת עלית, בעזרת ה'.
אברהם נגוסה: לפני שאני אסכם את הדיון אני רוצה לשמוע את נציג קרן הידידות, מה התרומה שלהם והאם יש אתגרים בשיתוף הפעולה כדי לקדם את קליטת העולים?
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע בקיצור, תכניס אותנו לנושא.
אברהם נגוסה: עופר דהן.
<עופר דהן: קשה לנו להאריך, גם מבחינת הזמן, אבל קודם כל תודה על ההתכנסות הזאת של ועדת העלייה והקליטה כאן בנצרת עלית, אני חושב שזה חשוב מאוד.
<עופר דהן: אני רוצה להודות גם לך, חבר הכנסת אברהם נגוסה, אני לא יודע אם כולם יודעים, אבל חבר הכנסת אברהם נגוסה פעיל בנושא עלייה וקליטה שנים רבות מאוד והייתה לי הזכות גם להכיר בגלגולים קודמים.
<עופר דהן: אין ספק, אנחנו לא השחקן המרכזי כאן, אבל אנחנו כן מזהים שיש פה תנופה אדירה כאן, אבל אנחנו כן מזהים שיש פה תנופה אדירה בכל נושא של קידום של העלייה והקליטה בעיר.
<עופר דהן: אנחנו רואים את המעורבות של הרבה מאוד אנשים, גם פה בישיבה הזאת וגם כאלה שלא נמצאים כאן והכול מובל על ידי מנהיגות של ראש העיר, מר רונן פלוט, רואים את המנהיגות, רואים את ההובלה, רואים את התנופה, רואים הרבה עשייה בהרבה מאוד תחומים.
<עופר דהן: אין ספק גם שמי שעוסק, בסוף היום, וזה דבר שהוא משמעותי, בקליטת עלייה זה הרשויות, אי אפשר לברוח מזה, הם הכוח המניע, הם אלה שמפעילים, גם מי שהוא נציג ממשלתי כזה או אחר.
<עופר דהן: לנו הייתה את הזכות להיות שותפים להגעה של 96 עולים עד ככה לנצרת עלית, אנחנו ארגון צעיר יחסית, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה ממלא עם העיר, אלכס גדלקין, טניה, סבטה ועוד רבים אחרים כאן, אנחנו עובדים איתם בשיתוף פעולה מלא.
<עופר דהן: הגדרנו את נצרת עלית כעיר שהיא יעד מבחינתנו ואפילו שמנו פה נציגה של הקרן לידידות, פה בעיר נצרת עלית, שעובדת בשיתוף פעולה עם כלל המחלקות של העירייה.
<עופר דהן: מתוך אותם 96 עולים 22 בתי אב קיבלו סיוע מיוחד של הקרן לידידות על מנת לשפר את היכולת שלהם להיקלט בעיר.
<עופר דהן: אנחנו מזמינים את נציגי העירייה להשתתף בפעילות שלנו בחוץ לארץ על מנת לספר על העיר ועל היכולות שלה ועל הקליטה שלה ואנחנו עכשיו נמצאים בתהליך של מעורבות בהרחבת היכולת בקליטת העולים, בדירות קלט בתוך העיר ובדרכים נוספות, בפרסום של העיר.
<עופר דהן: שוב, אמרתי, אנחנו לא השחקן המרכזי, מדינת ישראל היא הריבון, היא השחקן המרכזי בכל הנושא הזה והזרוע הביצועית זה הרשות, אבל היום רוב המענקים הולכים לקהלי יעד בחוץ לארץ.