GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נפתלי בנט: הייתי באותו זמן במל"ל, אפרופו משבר הקבינט הקודם, אני הופתעתי כמו כולכם, שמעתי מהחדשות ש- - - - וניסינו ככל האפשר להרגיע.
אלעזר שטרן: שלושה חודשים זה הוקפא, זה לא יושם.
אלעזר שטרן: החלטת הממשלה הוקפאה.
נפתלי בנט: עכשיו אני רק רוצה לחדד איפה אנחנו עומדים.
נפתלי בנט: אנחנו עומדים כרגע, אני עומד, אני חלק מממשלה ואני גם צריך להיות נאמן לממשלה.
נפתלי בנט: אנחנו מקדמים את אותו שיפוץ ב-19 מיליון שקלים, שני המרכיבים השניים להערכתי לא יקרו, בעיקר לא הצליחו להסביר פה את הדבר המאוד פשוט, הכותל פתוח.
נפתלי בנט: תשאלו מאה אנשים ששמעו על הדבר הזה, מבחינתם ישראל סגרה את הכותל.
נפתלי בנט: כשאני הלכתי ופגשתי את הפדרציות, זה מה שאמרתי להם, "חבר'ה, הכותל פתוח" היה מעין מצב שכל אחד מלבה, ובסדר, זו דינמיקה פוליטית.
נפתלי בנט: יש לי עוד דקה.
נפתלי בנט: אז זה המצב כרגע.
נפתלי בנט: האם נגרם נזק?
נפתלי בנט: כן, נגרם נזק משמעותי.
עליזה לביא: ומה אנחנו עושים?
נפתלי בנט: בסדר, עושים מה שעושים במצב כזה.
נפתלי בנט: מדברים, יוצרים תקשורת, כמה שיותר מדברים, זה לא סוד, ההרכב הקואליציוני.
נפתלי בנט: אנחנו יודעים את המגבלות.
נפתלי בנט: אגב, אני מבטיח לכם שגם אם מחר אתם תהיו בממשלה בהרכב כזה, אנחנו מכירים את המגבלות, יש מגבלות קואליציוניות.
עליזה לביא: אבל ההסברה לסטודנטים - - -
נפתלי בנט: עכשיו הדבר השני.
נפתלי בנט: לגבי השאלה של מוזאיק.
נפתלי בנט: סתיו, שאלת מרכיבים טכניים שעוד מעט דביר יענה כשאני אצא, אבל למרכיבים של ההישגים ולמה חברות חיצוניות – ככה, אחד, ההישג המרכזי זה ש-20,000 סטודנטים בארצות הברית בשנה החולפת קיבלו מגע רציף ומשמעותי או עם הלל או עם חב"ד או עם עולמי, אחד משלושת הארגונים המפעילים.
נפתלי בנט: למה ארגונים מפעילים ולא הסוכנות ולא אנחנו?
נפתלי בנט: כי אלה הארגונים שכבר מצליחים בשטח.
נפתלי בנט: הם יותר טובים מאיתנו.
נפתלי בנט: אני לא חושב שאנחנו כממשלה מבינים יותר טוב מהאמריקאים - - -
סתיו שפיר: למה לתת לארגונים כסף?
סתיו שפיר: למה צריך להקים חברה נוספת בשביל להעביר לארגונים שגם ככה מטפלים - - -
נפתלי בנט: זה אותו מודל של תגלית.
נפתלי בנט: זה מודל הרבה יותר ורסטילי, הרבה יותר מהיר, אנחנו יוצרים מבנה מצ'ינג, וכן, גייסנו את סכום המצ'ינג, וזה נורא מוצלח.
נחמן שי: גייסתם 390 מיליון שקל?
עליזה לביא: חברה שמעבירה כסף - - -
נפתלי בנט: כמה גייסנו?
עליזה לביא: חברה שמעבירה את הכסף?
נפתלי בנט: אבל מה תגלית עושה?
נפתלי בנט: זה בדיוק מודל תגלית.
נפתלי בנט: איך זה עובד?
נפתלי בנט: אני רוצה להסביר לכם.
נפתלי בנט: קודם כל אני עומד מאחורי זה, אני חושב שזה הכי אפקטיבי.
נפתלי בנט: אתם מקדשים את הסוכנות, להגיד לכם שזה שיא היעילות הממשלתית?
נפתלי בנט: אני לא חושב.
נפתלי בנט: פה זה מעין סטארט אפ, שהכל חשוף, אין לנו שום בעיה, אני גאה בעניין הזה.
נפתלי בנט: תקשיבו מה הרעיון, הרעיון הוא, יש ארגונים מפעילים, אנחנו קובעים סטנדרטים שהם צריכים לעמוד, אנחנו יוצרים גם את הסטנדרטיזציה, גם את הבקרה.
סתיו שפיר: אבל לא כללי מינהל תקין.
סתיו שפיר: היא מוחרגת מכללי מינהל תקין.
נפתלי בנט: בסדר, על פי מינהל תקין היא מוחרגת לתקופה.
נפתלי בנט: על פי חוק.
נפתלי בנט: אנחנו לא משחקים משחקים.
סתיו שפיר: החלטת ממשלה.
נפתלי בנט: שניה, נורא נכנסים בלחפש.
נפתלי בנט: יש פה דבר מדהים שלא עשינו עשרות שנים, אנחנו סוף סוף, החגיגה היא שאנחנו סוף סוף בקמפוסים ואני גאה בזה, ואנחנו נעמוד מאחורי זה.
עליזה לביא: אז בוא תסביר לי, אני לא מצליחה להבין.
עליזה לביא: אם אתה אומר שאתה עובד דרך ארגונים קיימים, מה הבנפיט של ה- - -
נפתלי בנט: שאנחנו עובדים עם מצ'ינג במבנה הזה.
נפתלי בנט: חבר'ה, זה בדיוק תגלית.
נפתלי בנט: גם תגלית מעבירה.
נפתלי בנט: היא בעצם גוף ניהול שמעבירה לעשרות מפעילים.
עליזה לביא: מוזאיק מביאים משלחות לארץ?
נפתלי בנט: לא, מוזאיק - - -
נחמן שי: לא, זה לימודים - - -
עליזה לביא: אתה הבנת?
עליזה לביא: אני לא הבנתי.
עליזה לביא: אם הכסף מועבר לארגונים קיימים בארצות הברית, למה צריך את מוזאיק?
נפתלי בנט: כי זה ארגון ניהול בקרה.
נפתלי בנט: איך את רוצה לעשות את זה?
נפתלי בנט: סתם ככה?
נפתלי בנט: הרי אני אשב פה ואת תגידי לי, איך אתה יודע שבאמת הם עשו שמונה מפגשים?
נפתלי בנט: איך אתה יודע שהם עושים סטנדרטים?
נפתלי בנט: זה ארגון בקרה וניהול.
עליזה לביא: הוא המינהלת.
נפתלי בנט: זה המינהלת.
נפתלי בנט: זה בעצם ארגון מינהלת.
נפתלי בנט: ולגבי הפרסומים בארץ, ואז אני אשיב לגבי השאלה של יוליה.
נפתלי בנט: יש לנו יעד שלישי.
נפתלי בנט: אמרתי לכם, יעד ראשון לחזק את הקשר של יהדות העולם אלינו ואל היהדות, שתיים, לדאוג לביטחון קהילות ושלוש, לחזק את הזיקה של ישראלים ליהדות התפוצות, דבר שלא כל כך מעניין את הישראלי המצוי, שאנחנו עושים פה קמפיינים, אנחנו מוציאים משלחות לחו"ל שנחשפות, אנשים שבחיים לא חשבו שזה מעניין אותם, בעיקר מעולם ההשפעה, וכן, גם אנחנו עושים תקשורת שיווקית יותר מוצלחת, פחות מוצלחת, לא כל דבר שאנחנו עושים מצליח, למרות שהרוב כן.
נפתלי בנט: אם יש ביקורת, אנחנו נתקן.
נפתלי בנט: תודה רבה.
נפתלי בנט: השר נפתלי בנט יוצא מהישיבה.
אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך עם המנכ"ל.
סתיו שפיר: שאלתי אם דוד שמרון, - - - החלטת הממשלה.
אברהם נגוסה: בבקשה, אנחנו ממשיכים.
אברהם נגוסה: המנכ"ל מציג, יש לו מצגת.
אברהם נגוסה: הוא מציג לנו וכל שאלה אנחנו יכולים לשאול גם את המנכ"ל.
אברהם נגוסה: המנכ"ל יענה.
סתיו שפיר: 200 מיליון זה רק ההשקעה של ישראל ועוד 300 ומשהו זה המצ'ינג, 380.
סתיו שפיר: ואני שאלתי גם איך דוד שמרון היה מעורב בהחלטת הממשלה הזאת.
נחמן שי: הוא עבר בסביבה, ונפל עליה.
סתיו שפיר: ונפלה עליו החלטת ממשלה.
עליזה לביא: אתה פה ולא הגבת על מה שאמרו על הסוכנות?
עליזה לביא: לא ראיתי אותך.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים שהוא יציג את פעילות המשרד.
אברהם נגוסה: השר עשה את זה בראשי פרקים אז הוא ייכנס יותר בפירוט.
אברהם נגוסה: אם יהיו שאלות שהוא יכול להשלים, הוא ישלים במובן המקצועי.
עליזה לביא: יש לנו ישיבת סיעה, אז נצטרך לעזוב עוד 10 דקות.
סתיו שפיר: אני גם - - - לישיבת סיעה.
נחמן שי: אני אשמח בהזדמנות, אני נורא מצטער.
נחמן שי: אתה יודע שאני מאוד רוצה לדעת.
<דביר כהנא: שלום לכולם.
<דביר כהנא: צהריים טובים.
<דביר כהנא: כם אני אתן סקירה קצרה כפי שחבר הכנסת שטרן ביקש, ניתן קודם כל בקצרה את הרקע, שהוא בעצם בסיס העבודה והפעילות שאנחנו מבצעים.
<דביר כהנא: בגדול אנחנו מנתחים קטסטרופה היסטורית שמתרחשת בימים אלה בעולם, היא מתרחשת בדור האחרון.
<דביר כהנא: אנחנו רואים תמונת מצב של כ-8 מיליון יהודים מחוץ לגבולות ישראל, ורוב רובם של היהודים בעולם בוחרים מרצון, זאת אומרת אין פעולות כפיה, והם לא מצאו חלק ונחלה לא במדינת ישראל כמרכז העם היהודי ולא ביהדות שלהם כמרכיב משמעותי יום יומי בחייהם.
<דביר כהנא: האתגר הוא אדיר, אנחנו רואים מחויבות עמוקה של ממשלת ישראל לעסוק בתחום, אנחנו לא מתנדבים, זה לא FOUNDATION של הממשלה שאמורה להתייחס לפעולה ספציפית - - -
אברהם נגוסה: כשאתה אומר 8 מיליון יהודים, לפי איזו הגדרה אתה קובע את זה?
אברהם נגוסה: חוק השבות, לא חוק השבות?
<דביר כהנא: אנחנו לא מדברים פה, זכאי שבות יש עוד כמה מיליונים.
<דביר כהנא: אנחנו מדברים, אם נספור גם את זכאי השבות, אנחנו מדברים על עוד כמה מיליוני אנשים.
<דביר כהנא: אז אם כך, אנחנו - - -
אלעזר שטרן: יש לי שאלה לפני הנתונים.
אלעזר שטרן: האמירה הזאת שהשר פתח בה, רוב העם היהודי בארצו.
אלעזר שטרן: שאנחנו רואים בזה בדרך כלל סיבה לחגיגה.
אלעזר שטרן: אני חושב שנכון לכל אמירה כזאת לצרף שזה לא רק בזכות עליה.
אלעזר שטרן: וזה לא קשור לממשלה הזאת או לממשלה אחרת, זה לגודל האתגר שמונח לפתחי כולנו.
אלעזר שטרן: זאת אומרת זו התבוללות לאורך שנים שמביאה לכך שהעם היהודי, המספר שלו אולי נשאר קבוע ואז רוב העם היהודי בארצו.
<דביר כהנא: אנחנו בוודאי לא חוגגים, אנחנו נמצאים כפי שאמרתי בתחילת דבריי בקטסטרופה היסטורית.
<דביר כהנא: אנחנו נמצאים בתחושת דחיפות ושליחות לתופעה שמעולם לא התמודדנו מולה, כעם.
<דביר כהנא: כן?
<דביר כהנא: אין אינקוויזיציה, אף אחד לא כופה את צעירי העם היהודי - - -
עליזה לביא: האמירה הזאת שלך כשאתה יושב עם מקביליך בעולם היהודי, הם גם רואים את זה כקטסטרופה או שהם רואים את זה כהצלחה של הטמעה?
<דביר כהנא: קודם כל השאלה היא עם מי אתה יושב ובאיזו מדינה ועם מי אתה מדבר.
<דביר כהנא: יש פה עולם ענק, עולם יהודי זה לא אורגן אחד כמובן.
עליזה לביא: הארגונים שאתם בחרתם לעבוד - -
<דביר כהנא: אני אגיד כך, שהעולם היהודי המאורגן, שלצערי הרב הוא מייצג היום את המיעוט של העולם היהודי, הוא בוודאי רואה את זה כך.
<דביר כהנא: אם תשאלי צעיר לא משויך או ארגון שעסוק בפעילות אחרת, יכול להיות שיענה תשובות אחרות, אבל בוודאי יש קונצנזוס רחב בקרב מה שנקרא העולם היהודי שפועל בתחום הזה, שזה קרנות ופדרציות, שזה האתגר הענק שלנו, של כולנו, וכולנו מכוונים לאותו אתגר.
<דביר כהנא: אני רק אעבור ממש בקצרה על הרקע, ואגיד שבאמת, כמו שאנחנו יודעים, הנושא של נישואי תערובת והתבוללות זו תופעה מדאיגה ביותר, היא לא תופעה שהתחילה בעשור האחרון, זו מגמה כבר באמת של שנים רבות, והשאלה הגדולה היא מה עושים.
<דביר כהנא: אפשר לעבור ממש בקצרה, אני לא אקריא כל שקף כי אחרת אני חושש שאשאר לבד פה בסוף הדיון.
<דביר כהנא: אני אעבור בקצרה, אפשר לקרוא תוך כדי על המסך, מי שמעוניין, לראות קצת נתונים מסקרים ומחקרים שנעשים בקרב יהדות העולם, ובאמת יש פה מצד אחד מקום שמעורר דאגה אדירה, ומצד שני אנחנו גם מזהים הזדמנות ובשקף הבא תראו שיש הזדמנות להשפיע.
<דביר כהנא: למה?
<דביר כהנא: כי המותג "להיות יהודי" הוא מותג מאוד מאוד אהוד.
<דביר כהנא: על רוב האוהדים של אותו מותג, זה לא מדבר אליהם כהוא זה, זה לא רלבנטי עבורם בחיי היום יום.
<דביר כהנא: אבל עדיין בוודאי בצפון אמריקה, גם במקומות אחרים יש הרבה מאוד מה לעשות, הפעולה המרכזית היא לגעת להם בלב, וכדי לגעת להם בלב אנחנו צריכים לדבר היום בחזית אחת על זהות יהודית משמעותית שישראל נמצאת במרכזה.
<דביר כהנא: זו תפיסתנו.
<דביר כהנא: זאת אומרת, אם נדבר רק על ישראל או אם נדבר רק על זהות יהודית, אנחנו מדברים על שתי רגליים שלא עומדות בפני עצמן.
<דביר כהנא: וצריך לדבר על זה יחד, זו תשובה אחת עם מרכיבים שונים.
<דביר כהנא: בוודאי יש פה אפשרויות רבות ומגוונות כיצד לחבר אותם בזהות יהודית משמעותית וקשר לישראל, והרעיון שלנו שעומד בבסיס הפעילות, זה שיהיה היצע מאוד רחב של פעילויות, וכיון שישנם מיליונים רבים של לקוחות פוטנציאלים, כל אחד יבחר את הטעם שבו הוא חפץ, ודרך אותה פעילות יתחבר אל המטרה.
<דביר כהנא: אני אגיד ממש בכמה מילים, לא נוכל לסקור פה את כל פעולות המשרד, אבל ננסה לתת את הפעולות המשמעותיות ואני אשמח מאוד גם לענות בסוף על שאלות.
<דביר כהנא: באמת דיברנו על הפלטפורמה הראשונה, ופה אני רוצה רגע להסביר מה זה אותה מוזאיק יונייטד, ומי שמעוניין תמיד לתקוף, תמיד ימצא גם על מה אפשר לתקוף ולכן לא מזה אני מודאג, אני אנסה להסביר לכם בתום לב וברצינות רבה על התשתית שקמה כאן בימים אלו, ממש אחרי שנת פעילות ראשונה, הגיעה להישגים גדולים, ויש פה עוד חזון אדיר שצריך לממש אותו.
<דביר כהנא: בגדול, באה ממשלת ישראל ואמרה "אני מקימה שותפות חדשה עם יהדות העולם כדי לבצע עשרה פרויקטים מרכזיים".
<דביר כהנא: הפרויקטים הללו מופו בתהליך הקשבה ותכנון של כשנה, את כולם שמענו מפי הבסט פרופשינאלס בעולם היהודי ליי לידרס, שום דבר לא המצאנו במשרד.
<דביר כהנא: בעצם ניסינו לבוא ולהגיד שיש פה חידוש שבא להתמודד עם שלושה אתגרים.
<דביר כהנא: אתגר אחד שיקום גוף אחד מתוך מאות ואלפי גופים קיימים בעולם היהודי וייקח אחריות על הרצף.
<דביר כהנא: הכוונה כרגע למקד את הפעילות בין גיל 12, 13 לגיל 30-35 ולהגיד, המנהל של אותה שותפות, ועוד פעם – זו איננה פטרונות ישראלית, שאנחנו הישראלים נסביר להם איך להיות יהודים.
<דביר כהנא: מדובר בשותפות שהיא שליש ממשלת ישראל, שני שליש פילנתרופיה יהודית.
<דביר כהנא: אותה התארגנות תקום בבוקר ותגיד "אני אחראית לתת את הדין למה אחרי 15 שנה מאז שהעם היהודי הקים את תגלית כפרויקט מרכזי או כ-הפרויקט המרכזי שגם אנחנו מושקעים בו כממשלה וגם כמובן הפילנתרופיה היהודית, איך יכול להיות שלא עשינו בעצם פעולת המשך, מאורגנת ומתוכננת.
<דביר כהנא: זאת אומרת אנחנו כביכול נמצאים במקום שפתחנו את הפתח לשיח ליותר מחצי מיליון משתתפים, ולא המשכנו את השיח הזה שבוודאי זה לא דבר שעומד בפני עצמו כי ביקור של עשרה ימים בישראל משנה את כל אורחות חייו של האדם.
אלעזר שטרן: תגלית זה חלק מזה?
<דביר כהנא: בתפיסה בוודאי.
<דביר כהנא: בעצם, אנחנו מדברים דבר ראשון לקחת אחריות ואותה שותפות שממשלת ישראל היא בסך הכל שחקן די חדש בגזרה, השאלה ששאלנו את עצמנו הרבה זה מה הערך המוסף שלנו כממשלה, שנכנסת סביב אותו שולחן עגול, כשנמצאת פה נציגות העולם היהודי על כל גווניה ורבדיה, פועלת במשך שנים, ומחזיקה כמובן גם את חצי הכוס המלאה, שאנחנו הרבה פעמים לא מדגישים אותה וראוי להדגיש אותה, כי קורים גם דברים מדהימים.
<דביר כהנא: אז באמת אנחנו אומרים, אל תוך השותפות הזאת, עקרון אחד משמעותי שנבוא ונסתכל על הרצף ולא על פרויקט.
<דביר כהנא: פרויקט לא עובד לבד.
<דביר כהנא: הרבה פרויקטים שמחוברים מתוך תפיסה אסטרטגית שהיא תפיסת TOP DOWN, זה בעצם מוזאיק שבאו לקחת אחריות על הרצף.
אלעזר שטרן: היא מוחקת את הסוכנות?
<דביר כהנא: חס וחלילה.
<דביר כהנא: קודם כל ג'וש ידידי יושב פה ויש הערכה גדולה לסוכנות.
אברהם נגוסה: תיכף נשאל את ג'וש שנמצא פה, והוא יענה.
עליזה לביא: אתה מפקח עליהם, איך זה עובד?
<דביר כהנא: אני אגיד לך ממש על רגל אחת.
<דביר כהנא: בעצם יש פה שותפות שמתבטאת בוועדת היגוי משותפת שיושבים בה שליש נציגי ממשלה ושני שליש נציגי פילנתרופים.
עליזה לביא: שזה מוזאיק?
עליזה לביא: שליש נציגי ממשלה ושני שליש פילנתרופים?
<דביר כהנא: זה מוזאיק.
עליזה לביא: מי עומד בראש מוזאיק?
<דביר כהנא: בעצם ועדת ההיגוי, אותה ועדת היגוי שתיארתי לך.
עליזה לביא: ומי בראש הועדה?
<דביר כהנא: אין יושב ראש רשמי, יש בעצם החלטות.
עליזה לביא: מי אחראי?
עליזה לביא: יש בעיה, נמצא משהו לא - - -
<דביר כהנא: אז יש ועדת היגוי, כל ההחלטות הן בהסכמה.
<דביר כהנא: יש אדווייזרי בורד מאוד רחב.
אברהם נגוסה: ועדת היגוי משותפת?
<דביר כהנא: משותפת.
<דביר כהנא: כן.
<דביר כהנא: שיושבים בה גם נציגי היועץ המשפטי לממשלה, החשב הכללי וגם אנשי מקצוע מטעם המשרד, ומנגד יושבים פילנתרופיה יהודית.
<דביר כהנא: יש אדווייזרי בורד מאוד רחב גם של ישראלים.
אלעזר שטרן: מי מזמן פגישה אם אין יושב ראש?
<דביר כהנא: יש מנכ"ל.
<דביר כהנא: כרגע אין, מנכ"לית התפטרה, אבל יש תהליך מינוי מנכ"ל חדש או מנכ"לית שימנו לארגון, יש אקזקיוטיב בתוך ועדת היגוי שהיו"ר שלו זה יהודי מדטרויט בשם גרי טוגו שהוא יושב בצוות שלישיה שבה אני יושב, הוא יושב ודיויד שפירו מפיטסבורג מי שמכיר, שהוא גם פילנתרופ גדול בעולם היהודי, ואנחנו בעצם צוות, נקרא לזה הניהול השוטף, אבל בעצם יש ועדת היגוי רחבה, יש אדווייזרי בורד מאוד רחב, גם נציגים ישראליים וגם נציגים מהעולים היהודי שהם גם יושבים פעמיים –שלוש בשנה ורואים את הפעילות.
<דביר כהנא: בגדול, התפיסה שמוזאיק היא מינהלת, היא לא יודעת לבצע שום דבר בעצמה.
<דביר כהנא: היא התערבה עד היום בעולם הקמפוסים, בשנה הקרובה אנחנו מקווים שהיא תתערב בעוד שני פילרים או פלטפורמות, התפיסה שמוזאיק היא בונה שדות ומייצרת מדידה והערכה.
<דביר כהנא: השדה הנוסף שאנחנו מקווים שהיא תיבנה השנה זה גלובל סרביס, אנחנו רוצים להקים מעין חיל שלום יהודי.
<דביר כהנא: זאת אומרת, זו פלטפורמה שבה את כל נושא ההתנדבות, בין אם בישראל, בין אם בקהילה יהודית מקומית, קהילה מקומית נצרכת, או במדינת עולם מתפתח, יש מינהלת אחת, זה בעצם עוד פילר של מוזאיק - - -
עליזה לביא: יש לי ישיבת סיעה.
עליזה לביא: למרות שהייתי ממש רוצה להשאר.
אברהם נגוסה: בדרך כלל בשעות האלה כמעט לכל סיעה יש ישיבה.
אברהם נגוסה: אנחנו ממשיכים.
<דביר כהנא: מצוין.
<דביר כהנא: בעצם כפי שהסברתי, מוזאיק היא כן מינהלת שבאה לעסוק בעשרה פרויקטים.
<דביר כהנא: הפרויקטים האלה הם בעצם תכנית רב שנתית שהיא נספח לחוזה בין הממשלה לבין מוזאיק.
<דביר כהנא: מוזאיק פיתחה עד עכשיו את הפרויקט הראשון שהוא הפלטפורמה שעוסקת בנושא הקמפוסים.
<דביר כהנא: בשנה הקרובה, כפי שהתחלתי לתאר, אנחנו מקווים מאוד שמוזאיק תשיק את נושא הגלובל סרביס, ותשיק במקביל פעולה שהם עובדים על התכנון שלה רבות, זה בעצם קהילה דיגיטלית.
<דביר כהנא: הרעיון הוא שבאופן מרוכז, כפי שאמרנו, מישהו קם בבוקר אחראי על הרצף ולא רק על פרויקט.
<דביר כהנא: הרעיון הוא לייצר כעין ביג דאטה.
<דביר כהנא: זה לא הממשלה, זה השותפות, זה הכוח של השותפות, זה לא האח הגדול בממשלה שיושב ועוקב אחרי יהודים בכל העולם אלא באמת בתוך השותפות הזאת אנחנו בונים פלטפורמה שהיא בעצם שימוש בכלים טכנולוגיים רבים שכבר פותחו והיא רוצה להציע למשתתף או לכח הפוטנציאלי - אנחנו קוראים לו, גם פעילות מקומית, זאת אומרת הרעיון שנדע לטרגט מי בן 16 במיד טאון שיקאגו, ואיזו פעילות מגניבה יש לו השבת, ומה ניתן להציע לו, ואז להגיד לו צרך לא צרך, אהב לא אהב, איזו פעילות אפשר להציע לו ולשלוח אליו לשבוע הבא.
<דביר כהנא: אז השכבה הראשונה היא שכבת הפעילות המקומית, היא בעצם לסייע לאלפי ארגונים יהודיים שמקיימים פעילות יהודית בכלל הקהילות היהודיות בעולם.
<דביר כהנא: השכבה השניה היא שכבה שבה אנחנו ננגיש תוכן און ליין.
<דביר כהנא: זאת אומרת עוד פעם, אנחנו מנוע הפצה חינמי לעשרות ארגונים יהודים שעושים היום תוכן און ליין מדהים, רק אין להם יכולת להגיע, לטרגט את הלקוח ולדעת באופן, כמובן זה בנוי על אלגוריתם, זה לא פעולה ידנית, היא פעולה שבה אנחנו יודעים לשלוח את התוכן הנכון לאדם הנכון ולוודא האם הוא צרך את התוכן אהב אותו, ובעצם לנסות לקדם אותו על אותה ספירלה תכנית ולקדם אותו.
<דביר כהנא: התחום השלישי שבו אנחנו רוצים לעסוק בפלטפורמה הדיגיטלית, היא בעצם לייצר תמריצים.
<דביר כהנא: היא אולי ל-SUPER USERS, אבל היא בעצם באה ואומרת "אם תשתתף ב-X פעילויות ניתן לך הנחה למחנה הקיץ הבא".
<דביר כהנא: אנחנו רוצים לוודא באמצעות התמריצים שאדם עובר מגיל תיכון לגיל הקמפוסים, יודע להגיע לסניף המקומי של הלל לדוגמה, ויודע להיכנס אליו לפעילות.
<דביר כהנא: התפרים שבין הגילאים הללו זה אחד מהכלים האסטרטגיים שניתן לייצר באמצעות אותה קהילה דיגיטלית.
<דביר כהנא: תיארתי שתי פעולות, אני אתאר בקצרה עוד שתי פעולות שאנחנו מצפים ממוזאיק לעשות בתקופה הקרובה, יכול להיות שזה ייקח, אני מקווה ומייחל שזה ייקח עד הרבעון הראשון של 2018, יכול להיות שייגרר לרבעון השני של 2018, וזה בעצם לייצר פעילות שהיא חוצה את ה-JEWISH LIFE CYCLE עבור שני קהלים שאין להם קהילה.
<דביר כהנא: האחד זה דוברי רוסית בעולם, או אפשר יהיה שקוראים להם חושבי רוסית, זה בעצם קהילה שיש לה מאפיינים תרבותיים שונים, ולרוב לצערנו הרב זה לא נטמע ונדבק בקהילה היהודית המקומית, ואותו דבר הקהילה הישראלית בתפוצות, אנחנו מדברים על סדר גודל של לפחות מיליון ישראלים ובני ישראלים שמפוזרים ברחבי העולם, ולצערנו הרב גם כן זה קהל שאין לו מנגנון קהילתי.
<דביר כהנא: אנחנו רוצים באמצעים כאלה ואחרים, זה נמצא היום על שולחן התכנון, כיצד לייצר התערבות שבה אנחנו יוצרים תמריץ לשוק.
<דביר כהנא: אז עוד פעם, מוזאיק הרעיון שלה זה להוות מינהלת.
<דביר כהנא: היא מייצרת שולחנות תכנון, בתוך אותו שולחן עגול יושבים המומחים העולמיים שמתעסקים באותו שדה.
<דביר כהנא: אז אם זה גלובל סרביס או אם זה דיגיטל, אם או זה ישראלים או אם זה חושבי רוסית ואם בעתיד זה יהיה מחנות הקיץ, ואם בעתיד יהיה סיורים בגיל תיכון לישראל.
<דביר כהנא: וכל הפעולות הללו דורשות מחשבה, זה לוקח חודשים לבחון מה עובד בשוק, מה פחות עובד, איך לייצר התערבות נכונה, איך למדוד הצלחה וכולי וכולי.
<דביר כהנא: כל השאלות הללו צריכות להיות מגובשות בסופו של דבר בתכנית, אנחנו קוראים לזה תכנית עסקית לכל שדה.
<דביר כהנא: אז בעצם הניסיון בתוך מוזאיק הוא לבנות את ה- JEWISH LIFE CYCLE
<דביר כהנא: בתוך התערבות של שדות של פילרים, של פלטפורמות, ולא בהשקעה בפרויקטים בודדים.
<דביר כהנא: זה העיקרון של מוזאיק ואנחנו מקווים מאוד בתקופה הקרובה, אנחנו מוציאים מכרז גדול להערכה ומדידה מטעם המשרד, ובין כלל הפעילות גם הפעילות הזו וגם הפעילויות האחרות שאני אתאר לכם, אותו JROI שהשר בנט הזכיר, אנחנו רוצים באמת בא ופן שיטתי, לא ארגון מודד את עצמו, כי עד היום כל המחקרים שראיתי, כולם מוצלחים בדרך כלל, לא ראיתי ארגון ששכר מחקר והתוצאות היו גרועות, ולכן צריך איזו שהיא הסתכלות רחבה, במדדים ופרמטרים אחידים למדוד את כלל הפעילות דרך המשרד.
<דביר כהנא: זה על רגל אחת, פעילות בלתי פורמלית או היוזמה הבלתי פורמלית, מה שאנחנו קוראים מוזאיק.
<דביר כהנא: אני אדלג קצת על הפירוט, השר בנט הזכיר את פעילות הקמפוסים, הזכיר את הפרישה, ועבר גם על תכנית, על השקף הבא שבו תיאר לכם פרויקט אחד שהשקענו בו רבות של מומנטום, של JWOP, תגלית לאמהות.
<דביר כהנא: אני כן אזכיר עוד ממש מספר פרויקטים מעטים שנמצאים על שולחן התכנון שלנו, אחד זה קהילות קטנות ובינוניות, בקהילות קטנות ובינוניות אנחנו חושבים הרבה, בגדול הפעילות שלנו מגיעה לריכוזים, למסות, וישנה סוגיה שאפשר היה לראות אותה גם בארצות הברית וגם בדרום אמריקה וגם באירופה, שישנם הרבה מאוד מוקדים קטנים עם הרבה מאוד יהודים, הרבה יהודים, זה מספרים שונים בין אירופה ודרום אמריקה לבין ארצות הברית כי עיר מאוד גדולה באירופה זה כמו עיירה מאוד קטנה בצפון אמריקה, ויחד עם זאת אנחנו לא מגיעים או העולם היהודי פחות מגיע לקהילות קטנות ובינוניות, על שולחן התכנון אנחנו חושבים היום כיצד להגיע באופן שיטתי ומאורגן, לפעילות רציפה עם קהילות קטנות ובינוניות.
<דביר כהנא: פעולה שניה שתיארתי לכם, מכרז למדידה והערכה, ופעולה שלישית שאנחנו עמלים יחד עם הסוכנות היהודית להגדיל בצורה מסיבית את בתי הספר התאומים, זו פעולה משותפת שלנו עם משרד החינוך, ואנחנו רוצים להתקשר בקרוב בגמר עבודת המטה עם הסוכנות היהודית ולתכנית חומש, איך בעצם יותר ממשלשים את מספר בתי הספר בישראל, כמובן עם תאומים שנמצאים בתפוצות.
<דביר כהנא: איך מגדלים את המעגל של ההשפעה, לא רק על הכיתה שמשתתפת בפעילות, גם על כלל בית הספר, כלל התלמידים, וגם על מעגל ההורים שיכול ונצרך שיהיו חלק מהפעילות הזאת.
<דביר כהנא: באמת הסוכנות היהודית עשתה כבר מספר שנים בשיתוף משרד החינוך פעילות מאוד מרשימה בתחום הזה ואנחנו רוצים להגדיל אותה.
<דביר כהנא: זה על רגל אחת, הפעילות הבלתי פורמלית.
<דביר כהנא: אנחנו עכשיו עוברים לתשתית שבנינו לחינוך פורמלי.
<דביר כהנא: הרעיון בגדול הוא בא ואומר, שמחוץ לארצות הברית, ואני מדגיש מחוץ לארצות הברית, ישנם קהלים גדולים מאוד שהם פחות משויכים והם הולכים ל-JEWISH DAY SCHOOL.
<דביר כהנא: לחלק מהישראלים זה לא נשמע, אבל זה ככה.
<דביר כהנא: זאת אומרת, החינוך היהודי בעולם, ישנם בתי ספר מעולים וצריך מאוד מאוד להיזהר לא להכליל, ישנן מדינות שחינוך בהן ברמה מאוד גבוהה וגם אל המדינות הללו אנחנו לא ניכנס בשלב ראשון, דוגמה למדינות הללו אפשר למנות את אוסטרליה ודרום אפריקה, ואפילו אנגליה, אבל יחד עם זאת גם במזרח ובמערב אירופה וגם בדרום אמריקה, ישנם אלפי ילדים יהודים שהולכים ל- JEWISH DAY SCHOOL.
<דביר כהנא: חלק מהמחקרים מראים שאין הבדל משמעותי באימפקט היהודי, באותו JROI, על ילד שהלך ל- JEWISH DAY SCHOOLוילד שלא הלך.
<דביר כהנא: מכיוון שפתאום ראינו שזה תופעה, זה לא בית ספר אחד שיש פה כשל, יש פה איזו שהיא תופעה נרחבת.
<דביר כהנא: אנחנו מדברים על עשרות בתי ספר, שאין בהם אימפקט משמעותי על הזהות היהודית והקשר לישראל, וכאילו העם היהודי משקיע הרבה מאוד משאבים, והילד בסופו של דבר לא יוצא עם זהות ועם קשר לישראל.
<דביר כהנא: חשבנו הרבה כיצד להתערב, בנינו פה פלטפורמה או יוזמה - - -
אברהם נגוסה: אבל את התוצאה לא רואים יותר מאוחר?
<דביר כהנא: כשאנחנו מודדים את התוצאה יותר מאוחר, אם זה נמצא בנישואי תערובת או בהתבוללות תרבותית או בקשר לקהילה המקומית, או בקשר לישראל כמובן גם בשהייה פה של תקופה משמעותית, אולי בתכנית מסע או בתכנית אחרת, או כמובן בעליה, אנחנו רואים את כל הפרמטרים האלה כחלק מהאימפקט היהודי ואנחנו רואים פה מקום שנכון לייצר התערבות שיטתית, התערבות מערכתית.
<דביר כהנא: הצורה שבה בנינו את התשתית, עוד פעם, אמרנו שמוזאיק זה תשתית הבלתי פורמלית, כרגע פה אנחנו בנינו תשתית לסיוע והתערבות בחינוך הפורמלי ומה שכרגע אנחנו נמצאים בשלבים הראשוניים של ההקמה והיישום, משרד החינוך, משרד התפוצות התקשר עם מט"ח ותחת מט"ח בנינו מינהלת ישראלית שהיא מאוד מאוד רזה, היא תכלול כשלושה עד ארבעה עובדים, ותחת המינהלת הראשית הזאת בנינו מרכזים אזוריים או שותפויות אזוריות.
<דביר כהנא: כרגע ניבנו בצרפת, במערב אירופה.
אברהם נגוסה: תנסה להתקדם כדי לתת לאנשים לדבר.
<דביר כהנא: במערב אירופה, בדרום אמריקה, והרעיון על רגל אחת הוא לייצר קודם כל שותפות עם בית ספר, לבוא בגובה העיניים, לא לבוא עם תפיסה עוד פעם ישראלית שבאה ואומרת להם "אני אסביר לכם איך ללמד", אלא מתוך אותה הקשבה ושותפות לייצר חזון שבה הקהילה המקומית, לא רק מנהל בית הספר, המנהל עם הקהילה ואומר "לאן אני רוצה להגיע בעוד 15 שנה".
<דביר כהנא: וכשעובדים על חזון אפשר לבנות תכנית חומש וכשיש תכנית חומש שהוא יצר, אנחנו מביאים אל השולחן בעצם מומחים פדגוגיים שמסייעים לכתוב את התהליך, מסייעים לתכנן את התהליך, ברגע שיש תכנית חומש אנחנו בעצם משקיעים סל שירותים שנתי, סדר גודל של השקעה כ-150,000 דולר לכל בית ספר בכל שנה, שבית הספר לא מקבל כסף אלא מקבל סל שירותים בשווי הכסף הזה.
<דביר כהנא: שווי הכסף או סל השירותים כולל כתיבת תכניות לימודים, הכשרת מורים וכולי.
<דביר כהנא: זה לגבי היוזמה לחינוך פורמלי.
<דביר כהנא: התחום הנוסף, ואני אעבור עליו ממש בקצרה, זה תחום המאבק באנטישמיות.
<דביר כהנא: הקמנו מערכת ניטור עם טכנולוגיה שפותחה בעולם המודיעין הישראלי ויצרנו לה הסבה ופיתוח כדי לנטר אנטישמיות ברשת.
<דביר כהנא: מערכת מאוד מוצלחת, היא עדיין לא פועלת בכל השפות, אבל היא בעצם מנטרת און ליין היום שלוש שפות ברשת, זה בעצם דבר שבחודשים הקרובים אנחנו ננגיש אותו והוא יהיה פתוח לציבור הרחב, אנחנו חושבים שגם לחוקרים וגם לעיתונאים וגם למדינאים, ולהרבה מאוד קבוצות המידע מה מתרחש זה כוח אדיר.
<דביר כהנא: אני רוצה לחשוף לקרני השמש באמצעות מדדים, שזה צוות אקדמי שבנה, איך משווים את גרמניה לאנגליה, אבל בעצם שנמדוד את אותו דבר, אנחנו נוכל להגיד מי יותר אנטישמי ברמה של מדינות ברמה של ערים, ברמה של שכונות, ברמה של מי הם עשרת האנטישמים הגדולים היום, באיזה אזור, הדברים הללו בעצם ייחשפו ויהיו פתוחים און ליין לציבור הרחב, וכך אנחנו חושבים שנוכל בצורה מסוימת, אנחנו לא מדברים פה על פעולה שהיא בלעדית ויכולה לסיים את האנטישמיות העולמית, אבל באנטישמיות ברשת היא יכולה לייצר תשתית משמעותית מאוד שעל גבה נוכל לבנות פרויקטים נוספים.
<דביר כהנא: אני אקצר את נושא המאבק באנטישמיות, אני אעבור לתחום האחרון שבאמת השר בנט גם קצת דיבר על חיבור הקהל הישראלי ליהדות העולם.
<דביר כהנא: באמת יש פה חוסר הבנה מעמיק בקרב אזרחי ישראל, יצרנו סקרים, גם הפצנו אותם לחברי הועדה.
<דביר כהנא: בעצם אנחנו מלווים את הפעילות שלנו בסקר שכל הזמן בוחן האם המדד השתנה, ואנחנו יודעים פר פעולה, ישנן פעולות מאוד מוצלחות וישנן פעולות פחות מוצלחות שאנחנו צריכים לראות שכל פעולה משפיעה על המדד.
<דביר כהנא: הרעיון הוא שיש פה סוגיה מרתקת שאין לה ימין ושמאל בישראל.
<דביר כהנא: שיש פה באמת ציבור שמבין לעומק את האתגר, שהקיום של העם היהודי בעולם, אנחנו אחראים לו.
<דביר כהנא: אנחנו חלק מהדבר הזה, יש פה משהו שהוא לא חד סטרי, שהם תמכו בנו ואנחנו עכשיו נתמוך בהם, יש פה משהו דו סטרי שיש לנו הרבה מה לתרום ויש לנו הרבה מה לקבל.
<דביר כהנא: יש לנו הרבה מה לתת ויש לנו הרבה מה ללמוד מהם.
<דביר כהנא: והפעולה הזאת צריכה להיות קונצנזוס בקרב הציבור הישראלי, ואיך להגיע לקונצנזוס הזה אנחנו עובדים במספר תחומים גם בקרב החינוך הפורמלי, קרי עם המפמ"רים השונים בכתיבת תכניות לימוד והשכרת מנהלים ומורים, גם בקרב מעצבי דעה עם שיתוף פעולה עם גשר שבו אנחנו עושים קורס למעצבי דעה ובסוף הקורס אנחנו לוקחים אותם לראות מה זו קהילה יהודית על כל רבדיה.