GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: למה לא מגדילים לאלה שהם חצי משרה?
אברהם נגוסה: כי אתה יודע, זו בעיה להתקיים בחצי משרה.
אברהם נגוסה: הם לא יכולים לעבוד במקום אחר, כי זה הטרטורים, הזמן, ההכנה וכל זה.
אברהם נגוסה: הם דיברו איתי כמה מהם.
אברהם נגוסה: למה לא מגדילים להם למשרה מלאה לפני שאתם מחפשים אחרים?
אברהם נגוסה: יש לכם פה במערכת, תגדילו להם למשרה מלאה ולאחר מכן תחפשו גם.
<ליאור אברבך: התאריך כשהוקם בחוק, יש לו הגדרה מאוד מאוד ברורה של מספר התקנים שאנחנו חייבים לעמוד בהם ואסור לנו לחרוג ממנו, ואנחנו כחלק מהלקחים של רשות השידור לאורך השנים, ההחלטה היא באמת שיקום תאגיד יעיל, רזה, ומצומצם.
<ליאור אברבך: ואנחנו מתמודדים עם זה, לא רק עם עובדי כאן רק"ע בשפה האמהרית, אלא עם העובדים באופן כללי.
<ליאור אברבך: יש לנו עובדים שעובדים במשרות שונות והיקף משרה שונה.
<ליאור אברבך: אנחנו מחוייבים לחוק ובמסגרת של החוק הזה אנחנו עושים כמיטב יכולתנו.
אברהם נגוסה: החוק מגביל אתכם לא לעשות משרה מלאה למי שחצי משרה?
<ליאור אברבך: החוק מגביל אותנו במספר התקנים.
<ליאור אברבך: אנחנו מנסים במספר התקנים הזה - - -
אברהם נגוסה: אבל אתם מחפשים עוד, יש לכם תקנים, בגלל זה אתם מחפשים.
<ליאור אברבך: נכון אדוני, השאלה לאיזה תפקיד.
<ליאור אברבך: לשידור באמהרית מספר התקנים כיום, אנחנו משלימים אותו בימים אלה, כדי לענות על המענה הזה של הרבע שעה הנוספת בבוקר.
<ליאור אברבך: אני לא אכנס פה למורכבות של העסקה של כל אדם ואדם, אבל אדם שעובד בערב לא בהכרח יכול להגיע גם בשש בבוקר, ולכן לא תמיד היקף המשרה הוא נכון בהקשר הזה.
אברהם נגוסה: כמה תקנים הקצבתם לשידור באמהרית?
<ליאור אברבך: מספר התקנים בשידור באמהרית, כרגע יש לנו ארבעה תקנים.
אברהם נגוסה: לא, כמה הקצבתם?
<מרב תורג'מן: מה הצפי?
<מרב תורג'מן: אתם אומרים שאתם מחפשים לעוד רבע שעת שידור.
<ליאור אברבך: לרבע שעת השידור בבוקר אנחנו גייסנו עוד פרילנסרים, שני עובדי פרילנסרים.
<מרב תורג'מן: אה, לא עובדים.
<מרב תורג'מן: לא עובדי משרות בתקן.
<ליאור אברבך: לא עובדים בתקן.
אברהם נגוסה: זה ארבעה עובדים ש - - -
<ליאור אברבך: ארבעה תקנים.
<ליאור אברבך: כשבעצם אנחנו מדברים על חמישה עובדים.
<ליאור אברבך: חמישה עובדים במשרה, כלומר עובדי התאגיד, בנוסף לזה יש עובדי פרילנסר.
אברהם נגוסה: למיטב ידיעתי יש ארבעה שדרנים.
אברהם נגוסה: שניים חצי, ושניים במשרה מלאה.
<ליאור אברבך: ויש גם עוזרי הפקה.
<ליאור אברבך: השידור הוא לא רק מי שמשדר.
אברהם נגוסה: בואו נשמע מהרשות לניירות ערך.
אברהם נגוסה: אין לכם אפילו אחד.
אברהם נגוסה: בבקשה תציג לנו את הסיבה, תסביר לנו איך יכול להיות.
<עודד שפירר: בוקר טוב.
<עודד שפירר: אני המזכיר הכללי של הרשות לניירות ערך.
<עודד שפירר: באמת המספר הוא לא טוב, אנחנו מצרים על הדבר הזה.
<עודד שפירר: אנחנו במשך השנים האחרונות מאוד מאוד מנסים לגייס עובדים יוצאי העדה האתיופית, בין היתר במכרזים ייעודיים שפרסמנו לצורך הדבר הזה.
<עודד שפירר: לצערי הרב ועל אף מעשים אקטיביים, שתיכף אני אפרט מה אנחנו עושים, לא ניגשים למכרזים האלה עובדים בני העדה האתיופית.
<עודד שפירר: הפעולות האקטיביות שאנחנו עושים, אנחנו בין היתר פונים לכל המרכזים האקדמיים ומזמינים את ראשי המרכזים האקדמיים להביא אלינו לכנסים של זרקור על רשות ניירות ערך את בני העדה האתיופית, אנחנו ניסינו לארגן בשנת 2016 כנס לארבעים איש מבני העדה האתיופית, נרשמו שישה, ובסוף ביטלו את הכנס.
<עודד שפירר: אנחנו פונים גם לוועדה וגם לכל הנציגים שמייצגים עובדים בני העדה האתיופית לעזור לנו בחיפוש אחרי אנשים כאלה.
<עודד שפירר: מהמרכז האקדמי אונו כבר ציין פה מישהו, שיש בהם רבים, ברשות ניירות ערך מועסקים רק רואי חשבון ועורכי דין.
<עודד שפירר: אנחנו לכן פונים למרכז האקדמי בקרית אונו ששם לומדים המון המון בני העדה האתיופית בניסיון להביא לנו אנשים.
<עודד שפירר: מנהלת ההשמה במרכז האקדמי אומרת לנו "הנישה שלכם לא מעניינת אותם", תחום דיני ניירות ערך הוא תחום מאוד מצומצם וזה לא מעניין את האנשים לבוא אלינו, ואנחנו מצרים על כך.
<עודד שפירר: בשנה האחרונה התחריתי ממש ראש בראש עם בית המשפט העליון על גיוס של איזה שהוא אדם יוצא בן העדה האתיופית, ממש ניסיתי לפתות אותו בכל דרך אפשרית וזה לא הסתייע, בסוף הוא בחר בבית המשפט העליון, אולי בצדק מבחינתו.
<עודד שפירר: אנחנו פשוט לא מצליחים לעשות את זה, על אף ניסיונותינו.
<עודד שפירר: אני חייב לציין, שנת 2017 ברשות לניירות ערך היא שנת הגיוון.
<עודד שפירר: שנה שבה אנחנו עושים פעולות הטמעה, מנסים לגייס עובדים צ'רקסים, דרוזים, אתיופים, אנחנו ממש ממש מתקשים בדבר הזה, ואם הועדה יכולה לעזור לנו באיזו שהיא דרך או כל האנשים שיושבים פה, אנחנו מאוד מאוד נשמח.
<עודד שפירר: יש לנו מטרה להגדיל, זה אמנם לא חוכמה, מ-0 זה לא קשה, אבל אנחנו מאוד מאוד רוצים להגדיל את כמות האנשים המועסקים אצלנו.
<בני פרץ: כבודו, אני מסתכל על דבר אחר.
<בני פרץ: כל פעם שיש לנו דיון על בני עדות המזרח, אין פה אף חבר כנסת.
אברהם נגוסה: אבל הוא באמצע דיבור.
<עודד שפירר: שוב, אני מבקש את עזרת הועדה או כל גורם אחר שיעזור לנו בגיוס של אנשים כאלה.
<עודד שפירר: אנחנו מוכנים להשקיע את כל התשתית של הלימוד, כי חלקם לא מתעניין בזה במהלך הלימודים, אבל אנחנו מוכנים להשקיע את כל המאמץ בלימוד של החומרים הרלבנטיים, כדי שנצליח במשימה המשותפת הזאת של כולנו.
אברהם נגוסה: אני רוצה לפנות לרוני אקלה, מנכ"ל הפרויקט הלאומי, אתה שומע שחברות ממשלתיות ותאגידים הם אומרים שהם מוציאים מכרזים אך יוצאי אתיופיה לא מגישים מועמדות.
אברהם נגוסה: האם זו האמת, האם יש בעיה, איך אנחנו מתמודדים עם זה, יש לך הצעות?
<רוני אקלה: אני מאוד שמח לשמוע את האנשים שמייצגים את זה.
<רוני אקלה: המכרזים הם מכרזים פנימיים, לפעמים זה לא מגיע לקהילה.
<עודד שפירר: אצלנו לא, אצלנו המכרזים חיצוניים.
<רוני אקלה: אני לא מתייחס אליך באופן ישיר.
<רוני אקלה: אני מדבר באופן כללי.
<רוני אקלה: אנחנו יודעים שהמכרזים יוצאים, המכרזים נשארים בתוך המשרדים והמידע לא מגיע לקהילה.
<רוני אקלה: לא משתמשים באמצעים להנגשת מידע לקהילה, גם אם בדרך הרדיו או הטלוויזיה.
<רוני אקלה: אם יש מועמדים, לפעמים גם כן נתקלים בבעיות שונות שאני שומע שאנשים שניגשים למכרז ולפעמים מוצאים שהיכולת שלהם כנראה יותר ממה שהחברה מחפשת, כפי שאתה רואה כאן בנתונים, יש העסקה של פרי הדר, זאת אומרת שזה עונתי, 2015 ו-2016 כמו שאנחנו רואים, יש מקומות למשל שקלטו עובדים ואחר כך בשנה שאחריה העובדים נפלטו מהעבודה.
<רוני אקלה: מה זה ייצוג הולם?
<רוני אקלה: באיזה תנאים קולטים אותם ובאיזו עבודה גם קולטים אותם.
<רוני אקלה: זו השאלה.
<רוני אקלה: אדם נכנס למשרה טובה, אז בשנה הבאה הוא עוזב את המשרה שלו והולך.
<רוני אקלה: אני ספרתי 19 עובדים בשנה הנוכחית שמצאו את עצמם מחוץ לתעסוקה, בשנה שעברה היו מועסקים.
<רוני אקלה: לכן למרות שאנחנו רואים גידול במשרדים מסוימים או בתעשיות מסוימות, אבל צורת ההעסקה או תנאי ההעסקה או התפקיד שמציעים לאותם עובדים, זו השאלה שצריכה להיות פה, ואני הייתי שמח גם פה כמו שנאמר, אני לא רואה חברות גדולות, למרות שהם שלחו נתונים, אני לא רואה שעניין אותם להגיע לכאן ולדווח.
<רוני אקלה: נכון שזה מגיע, באיזה תפקידים קלטו אותם אינני יודע, אבל אני רואה, התעשייה האווירית קלטה יותר אנשים בשנה שעברה, חברות - - - ולכן מה שאני מנסה להגיד, המידע צריך להגיע לקהילה, אנחנו מוכנים לעזור.
<רוני אקלה: אנחנו מוכנים להפיץ את המידע.
<רוני אקלה: יש לנו נגישות ויש לנו את היכולת ויש לנו קשר עם הקהילה ואם המידע היה מגיע אלינו אז אנחנו יכולים גם לפרסם דרך האמצעים שיש לנו.
<רוני אקלה: אבל זה לא מגיע.
<רוני אקלה: לכן הייתי מציע, יש גופים שיש להם קשרים עם הקהילה, תפנו את הפניות שלכם, אנחנו בשמחה רבה נפיץ לקהילה, אפילו לאתר את העובדים הראויים להגיע אליכם כדי שתוכלו להעסיק אותם.
אברהם נגוסה: יש לך הצעה ספציפית, שגופים או משרדים יכולים לפנות אליהם, לרכז את הפניות שלהם?
אברהם נגוסה: למשל, האם הגוף שאתה עומד בראשו יכול להיות כתובת לקבל את האינפורמציה ולהעביר לקהילה?
<רוני אקלה: אנחנו מוכנים להעביר את האינפורמציה, אבל יחד עם זאת המידע צריך להגיע אלינו.
<רוני אקלה: אני לא יכול להיכנס לאתר שנקרא מכרז מדינה ושם לחטט ומי פרסם ומי לא פרסם.
<רוני אקלה: אם יש להם אפשרות להעביר אלינו את המידע באופן ישיר, אנחנו מוכנים להציף אותו באופן ישיר בקהילה שלנו.
<יצחק שטיינברג: אתה יכול למסור את הפרטים, שנרשום, ונוכל לפנות אליך.
<רוני אקלה: מס' הטלפון שלי - - - הפרויקט הלאומי האתיופי.
<רוני אקלה: אפשר להיכנס לאתר.
אברהם נגוסה: זה אחד וגם יש את רק"ע, אנחנו אומרים שצריך להגדיל את זה, הרדיו באמהרית, ויש גם את IETV, הטלוויזיה באמהרית.
אברהם נגוסה: אפשר להשתמש בכלים האלה.
<רוני אקלה: יש גם אתר אינטרנט.
<רוני אקלה: יש מידע שמופץ דרך האתר.
<יצחק שטיינברג: אני מחברת נמלי ישראל.
<יצחק שטיינברג: אנחנו מפרסמים מכרזים חיצוניים ולא פנימיים, ורושמים תמיד שהעדפה מתקנת, ופשוט מאוד לא ניגשים לאנשים, אני מוכן לפנות אליך כדי שתוכל להיות צינור שאנשים יפנו.
<יצחק שטיינברג: אנחנו נשמח לעזרה, אנחנו פונים כמו שציינו, ואנשים לא ניגשים, למרות שאנחנו מציינים בפירוש שיש העדפה.
<יצחק שטיינברג: זה נכון שחלק מזה זה מהנדסים ועורכי דין וכל הדברים, אבל גם במקצועות אחרים, בכל מכרז שלנו אנחנו מציינים שיש העדפה ונשמח שיהיה צינור שיפנו אלינו עוד מועמדים.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע מנציג חברת החשמל.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחס לכך, בזמן האחרון אני מקבל פניות רבות שאתם מפטרים יוצאי אתיופיה מהעבודה.
אברהם נגוסה: הסיבה שהם אומרים היא שיש קיצוצים, אז מקצצים איפה שאפשר בקלות לעשות את זה.
אברהם נגוסה: באוכלוסיות חלשות.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחס לזה, דווקא אתם עושים את הדבר הזה?
אברהם נגוסה: אנחנו בדיון הקודם שיבחנו אתכם על התקדמות ושילוב, ועכשיו מורידים את כל מי שנמצא שם.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחס לדברים האלה.
<עפר קרן: בוקר טוב.
<עפר קרן: ראשית המידע שמגיע אליך הוא מידע מוטעה.
אברהם נגוסה: אני מוכן להעביר לך את הפניות.
<עפר קרן: אני מקבל את כל הפניות שלך.
<עפר קרן: לא מדובר בקיצוץ בחברת החשמל בתפקידים מסוימים שבהם יש את בני העדה האתיופית או אוכלוסיות חלשות, ממש לא.
<עפר קרן: חברת החשמל עובדת עם תכנית של התייעלות ותכנית שלא פוגעת באוכלוסיות חלשות, להיפך.
<עפר קרן: אני אתן לך את הנתונים והמספרים שכמובן מי שמוביל את כל התכניות האלה זה דירקטוריון החברה, הנהלת החברה.
<עפר קרן: התכנית מאושרת בתכנית חומש מסודרת על ידי מנכ"ל החברה שעוקב אחר התכנית הזאת באופן אישי, יחד עם סמנכ"ל משאבי אנוש וארגון.
<עפר קרן: רק מתחילת השנה קלטנו 3.4% מסך הקליטות בחברה של בני העדה, כמו שהתחייבתי גם בועדה הקודמת והקודמת לפניה, שאנחנו נקלוט בכל שנה כפול ממספרם באוכלוסייה.
<עפר קרן: היום אנחנו עומדים על 1.5% מסך העובדים שלנו בחברה שהם יוצאי העדה.
<עפר קרן: אנחנו רק פועלים למתן פתרונות, מה שאני שמעתי פה מהחברים, וזה לא חוכמה להתייחס ל - - - אני מדבר על חברת החשמל, לנו אין בעיה שלא מגישים מועמדות.
<עפר קרן: כי אנחנו פונים דרך כל העמותות, כל הארגונים.
<עפר קרן: אני מעסיק אצלי בפרויקט שנקרא פרויקט המתמחים, שאני עובד עם אוניברסיטת חיפה, ובפרויקט הזה אני מעסיק סטודנטים שהם מקרב כל האוכלוסיות המוחלשות והמודרות משוק העבודה, אני שולח אותם אל מרכזי הקליטה, אני שולח אותם לשטח, אני שולח אותם לבדוק איפה החסמים ואיפה הבעיות.
<עפר קרן: לכן אין לנו בעיות ואין לנו חסמים ואנחנו קולטים ומקבלים ואני לא מכיר את הדבר הזה שאין, ולכלל המקצועות, ואני לא מדבר על המקצועות הפשוטים של עובדים פרויקטאלים, שלרוב אלה מגיעים אליך, אלה אנשים שיודעים שהם מגיעים למקצוע ספציפי, לתפקיד מסוים, ואני לא מדבר על אלה, אני מדבר על אוכלוסיות שאנחנו קולטים אותם לתפקידים תומכי ליבה וליבה, על מנת שלא תהיה פה מדיניות דלת מסתובבת, על מנת שלא תהיה פה מדיניות של אנשים שמגיעים לתקופה של חמש שנים לפי ההסכם הקיבוצי והולכים הביתה.
<עפר קרן: גם כאלה קיימים מכלל העובדים אצלנו בחברה, אנחנו מסיימים העסקה של כ-600 עובדים ארעיים בכל שנה.
אברהם נגוסה: איך אתם עוזרים להם, לאותם עובדים שפונים אלי, ואתה מבין את העניין, לאחר שהם רכשו ניסיון מקצועי, והם מוצאים את עצמם בחוץ.
אברהם נגוסה: איך אתם יכולים לעזור בזה?
<עפר קרן: אלה לא עובדים שרכשו מקצוע.
<עפר קרן: אלה עובדים שמגיעים לפרויקט ספציפי מסוים והם לא רוכשים מקצוע.
<עפר קרן: אנחנו עושים בעצם את כל התהליך הזה, כדי לקלוט אותם לתפקידים תומכי ליבה וליבה, ולא העובדים הפרויקטאלים האלה שעוסקים בהפחתת פליטות או כל הפרויקטים הפשוטים אלא לתפקידים שיש בהם אופק תעסוקתי, שם אנחנו ממקדים את הקליטות שלנו, ושם זה 90% מהקליטות שלנו היום.
<עפר קרן: עדיין יש בשוליים.
<עפר קרן: לא רק זאת, אם אנחנו קולטים עובדים שנמצאים בתפקידים האלה שאי אפשר לתת בהם קביעות בחברת החשמל, אנחנו קולטים שיש להם השכלה, שיש להם הכשרות מסוימות, אנחנו מניידים אותם לתפקידים שהם תומכי ליבה וליבה על מנת שנוכל לתת להם קביעות, רק השנה עשינו את זה בעשרה מקרים.
<עפר קרן: זה בחלק הספציפי הזה.
<עפר קרן: דיברו פה מנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, על הפרויקט יחד עם רשות החברות הממשלתיות, אז אנחנו חברים גם בתוך הפרויקט הזה.
<עפר קרן: אנחנו שותף מוביל אני חושב, בתוך הפרויקט הזה.
<עפר קרן: בימים אלה אנחנו פותחים כיתה של 30 הנדסאים מבני העדה, שהם בעצם פרויקט להנדסאי חשמל, שאנחנו עושים את זה יחד עם משרד הכלכלה, עם הג'וינט, ואנחנו בעצם קולטים אלינו בפרויקט הזה מבני העדה כדי שהם ילמדו את מקצועות הנדסאי החשמל.
<עפר קרן: במהלך התכנית הזאת אנחנו משלבים להם קורסים ייעודיים ששייכים לחברת החשמל, ואנחנו נקלוט אותם בסיום הלימודים כעובדים בחברת החשמל בתפקידי הליבה של חברת החשמל.
אברהם נגוסה: ליאור מהתאגיד רוצה להוסיף משהו.
<ליאור אברבך: רק רציתי תיקון קטן לפרוטוקול, אמרתי שמונה, זה טעות, זה עשרה תקנים.
<בני פרץ: כבודו, אני רוצה לדבר.
אברהם נגוסה: בני נשמע עכשיו מנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה.
אברהם נגוסה: לאחר מכן אתה תתייחס לזה.
<נעה נאמן: אנחנו מקבלים דיווח שנתי של רשות החברות בכל הקשור לייצוג הולם, והחברות שמעסיקות יותר מ-50 עובדים מחויבות בייצוג הולם של יוצאי העדה האתיופית ובני העדה הדרוזית.
<נעה נאמן: החשיבות שלנו היא לא רק לכמות העובדים אלא לאיכות התפקידים שהם נמצאים בהם.
<נעה נאמן: אנחנו לא רוצים רק מספר גבוה, אלא לבדוק שהם נמצאים בתפקידים בעלי חשיבות ומשמעות ותפקידים בעלי אופק קידומי.
<נעה נאמן: מתוך רצון לקדם את שוויון ההזדמנויות והגיוון במשאבי אנוש של החברות הממשלתיות, חברנו לרשות החברות ויחד הוצאנו לדרך תכניות ניסיוניות להטמעת שוויון הזדמנויות והעסקה רב גונית.
<נעה נאמן: שיתוף הפעולה כולל הפעלת תכנית עומק בארבע חברות כפיילוט, וגם תכניות רוחביות שיכללו כנסים והכשרות מקצועיות, סיורים וכל דבר נוסף שיתמוך במטרות התכנית.
<נעה נאמן: אני רוצה לתת כמה דוגמאות, למשל של טס מערכות, יש שם 196 עובדים יוצאי העדה, 7.4%.
<נעה נאמן: לכאורה זה מספר מאוד מאוד גבוה, אבל כשאנחנו מסתכלים לעומק ובוחנים את איכות התעסוקה, אנחנו רואים שיש רק שבעה אקדמאים, אגב, כולם גברים, אין אף אישה אקדמאית מתוך כל המספרים האלה, גם זה משהו שצריך לתת עליו את הדעת.
<נעה נאמן: החברה למתנ"סים, בשנת 2015 דיווחה על אפס עובדים יוצאי אתיופיה, השנה ארבעה, מתוכם שניים אקדמאים.
<נעה נאמן: אני רוצה לראות פה איזו שהיא מגמת שיפור.
<נעה נאמן: לעומת זאת מקווה ישראל דיווחו בשנה שעברה על שבעה עובדים והשנה אפס.
<נעה נאמן: שיתוף הפעולה בינינו מתבסס על מחויבות והבנה הדדית שקידום התכנית נעשה על מנת לקדם שוויון הזדמנויות מתוך מטרה לתת הזדמנות שווה לכל מי שבאים בשערי החברות הממשלתיות.
<נעה נאמן: אני מקווה שבעוד כמה שנים נוכל לראות את הפירות של התכנית הזאת.
אברהם נגוסה: מה שאת שומעת עכשיו מהחברות או מהתאגידים, שאומרות "תעזרו לנו, אנחנו רוצים לגייס אבל אנחנו לא מצליחים", אז אתם כנציבות - - -
<נעה נאמן: לגמרי, הם יכולים לפנות אלינו אנחנו יכולים לקשר בינם לבין העמותות כמו "עולים ביחד", שעוזרים לגייס עובדים ממוצא אתיופי ותמיד יש מי שמוכן לבוא לעבוד במשרות והם צמאים למשרות באיכות גבוהה.
<נעה נאמן: אז בוודאי שאפשר, אני אשמח לתת לך את כרטיס הביקור שלי בסוף, אפשר לפנות אלינו ולהיעזר בנו.
אברהם נגוסה: הנה עוד כתובת.
אברהם נגוסה: אני אומר לכם שלא חסר, להעביר את המידע.
<עודד שפירר: בגלל זה הדיון פה הוא כל כך חשוב.
אברהם נגוסה: אני מקווה שבדיון הבא אתה תשתמש בדברים האלה, אני מקווה שלא תבואו עם עוד סיבות.
אברהם נגוסה: אבל אני מסכים איתך, עניין האיכות הוא חשוב מאוד, כשראינו את ה-1.7% מבחינת האיכות, בדרך כלל יש חברות שלקחו עובדים בעבודות מזדמנות ואז זה מעלה את האחוז, וכשנכנסים לפירוט בעניין האיכות, אנחנו רחוקים.
<נעה נאמן: אני רוצה להוסיף עוד משהו, שאנחנו נתקלים בהרבה פניות של יוצאי העדה באפליה בקבלה לקביעות בעבודה.
<נעה נאמן: זאת אומרת שהרבה פעמים עובדים שהתקבלו לקביעות הם עובדים שהתקבלו יחד איתם למשרה או אפילו אחריהם, והעובדים ממוצא אתיופי בחברות שונות לא מקבלים קביעות.
<בני פרץ: גם על זה רציתי לדבר.
<בני פרץ: בקיצור, היא אמרה בדיוק את המשפט האחרון שאני כבר מודע לו הרבה זמן.
<בני פרץ: אני איש הפנתרים השחורים לשעבר של שנות השבעים, אני פעיל חברתי פה בכנסת ואני אומר לכם דבר אחד: עברנו אז את האפליה, אני ממשיך לראות ולספוג את האפליה, ואני אחד שלא יגידו לי חס ושלום אני גזעני או משהו כזה, יש לי כלה ממוצא אשכנזי שאני אפילו אמרתי לה "רק תוסיפי את שם המשפחה של הבן שהוא קצין בצה"ל, סגן אלוף בצה"ל, ואל תוותרי על השם האשכנזי שלך כי את לא תקבלי עבודה", פשוט, אני רוצה להגיד לך אדוני היושב ראש, פשוט גורסים, יש פה קבוצה מסוימת שהשתלטה פה על המדינה, מקופת החולים, אחד מביא את השני, לא תראה אותם, עשינו את זה בניסיון, כבודו, זה כבר היה בתקשורת שאתה שולח קורות חיים עם שם משפחה מזרחי אתה נגרס, אתה שולח את אותם קורות חיים, רק משנה את השם, עם שם משפחיה שהוא ממוצא מסוים, אתה פתאומי מוזמן לראיונות.
<בני פרץ: זה גם במשרדי הממשלה קורה, בחברת החשמל, בכל גוף שאתה רוצה, כולל תבוא איתי לקופת חולים מכבי תראה לי כמה אתיופים או אתיופיות עובדות שם כמזכירות בכלל, אפילו בשביל לתרגם למסכנה אתיופית זקנה שבאה ולא קולטת את השפה העברית.
<בני פרץ: לא תמצא את זה.
<בני פרץ: באיזה מקום צריך להכות בשולחן, אדוני היושב ראש, רואים את זה חברי הכנסת פה, כשאני בא לוועדות שמדובר בזן מסוים, אתה רואה אותם כולם פה באים ויושבים.
<בני פרץ: כאשר מדובר בעדות המזרח, אתה לא רואה אותם.
<בני פרץ: זה בושה וחלקה להגיד לועדה, ואני מדבר עם ביטן על הנושא הזה, שחברי ועדה ממפלגות שאומרות שהן חברתיות ויוצאות בתור חברתי, הם לא נמצאים כשמדובר באנשים חברתיים.
<בני פרץ: זה לא יכול להיות, זה זלזול שלא יכול להתקיים בכנסת הזאת.
<בני פרץ: זה לא יכול להיות שתחת ראשותך, כיושב ראש ועדת קליטה ועליה שאתה מנסה לעשות הכל, לא יכול להיות שיזלזלו בצורה כזאת בזן מסוים ועדה מסוימת.
<בני פרץ: אנחנו עם אחד באנו להיות.
<בני פרץ: לא באנו להיות פה זנים של עדות או זנים אחרים.
<בני פרץ: לא זן מתעלה למעלה וזן נחות.
<בני פרץ: אין דבר כזה.
<בני פרץ: תמיד אמרתי גם בחינוך, אין ילד טיפש, יש מערכת שמנוהלת על ידי טיפשים וגזענים.
<בני פרץ: זה מה שמנוהל במדינה הזאת.
<בני פרץ: לא נותנים פה דוגמיות, אנחנו לא דוגמיטורים, ש-X מסוים מתקבל למקום העבודה, מה זה, לפי אוכלוסייה, מה זה דבר כזה.
<בני פרץ: מתי נפתח את כל הדלתות לכולם שווה.
אברהם נגוסה: תודה בני.
אברהם נגוסה: נשמע מנציג רשות שדות התעופה.
<חגי אמיר: תודה.
<חגי אמיר: את הנתונים כבר ציינו, אבל לפחות ממה שהתנהל פה בדיון, אנחנו עשינו כמה דברים בשביל לראות איך להכניס את יוצאי העדה האתיופית.
<חגי אמיר: אנחנו מחוייבים על פי כל הכללים שלנו לעשות מבחני התאמה לעובדים.
<חגי אמיר: עשינו התאמות ייעודיות ליוצאי העדה האתיופית, לדוגמה, מבחנים שהיו בכתב מול מחשב וראינו שהם מתקשים בהם, המרנו אותם לראיון בעל פה.
<חגי אמיר: הדבר הזה היה משוכה שברגע שהיא נפרצה, עברו את המבחנים.
<חגי אמיר: כי בהתחלה אנשים לא עברו את המבחנים, קיבלו ציונים של "לא עובר", עשינו את הטיפול הזה עם מכוני ההשמה שעובדים עבורנו ומדובר על כלל המקצועות, וזה היה נדבך שעבר.
<חגי אמיר: לגבי הקליטה בכלל, אנחנו משתמשים בשיטה שקוראים לה במרכאות "חבר מביא חבר", אנחנו פונים לעובדים הקיימים שלנו שיש להם קשרי חברות ומשפחה עם אנשים אחרים כדי שהם מיידעים אותם בעת פרסום מכרזים, ואיך אומרים, דיברנו פה על סוג העובדים, אז ברשות שדות התעופה, אין מה לעשות, רוב העובדים הם לא אקדמאים ולא מהנדסים אבל תקרת הזכוכית שלנו, נקרא לזה המקצוע הכי תעופתי שקיים, פקח טיסה, אז כן, בקורס הקרוב יש יוצאת העדה האתיופית שעברה את המבחנים ומתחילה את הקורס בחודש ספטמבר.
<חגי אמיר: וזה הרבה יותר ממהנדס או אקדמאי, גם ברמת השכר, שלצערי, אני אקרא לזה ככה, זה לא שייך לוועדה אבל כשמפרסמים את שיאני השכר ברשות שדות התעופה הם פקחי טיסה.
<חגי אמיר: גם שם יש נציגות לעדה האתיופית וזה מבחינתי, באמת שברו את תקרת הזכוכית ברשות שדות התעופה.
אברהם נגוסה: אני מבקש שתבואי לפה, גם בפעם הקודמת עשיתם ככה.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים דיווח של השלטון המקומי.
<רות דיין מדר: אני אסביר.
<רות דיין מדר: מכח חוק, משרד הפנים הוא זה שאחראי לקבל דיווחים מהרשויות המקומיות לעניין יישום החוק.
<רות דיין מדר: מרכז השלטון המקומי לא עוסק ביישום החוק ובקבלת דיווח, מה שאנחנו כן עושים זה להיות בקשר עם העמותות ולנסות להעביר את המידע של איזה מכרזים מתקיימים ברשויות המקומיות, להעביר את זה לעמותות.
<רות דיין מדר: אנחנו מוציאים אחת לשנה מכתב לרשויות המקומיות על החובה ליישום החוק ולעמוד בחובת הייצוג ההולם.
אברהם נגוסה: יש נציג ממשרד הפנים?
אברהם נגוסה: נציג משרד הפנים לא הגיע.
<דנה גורדון שושני: הודיעו לנו שיגיע.
אברהם נגוסה: בינתיים נפנה לנציבות שירות המדינה.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחסו לתכנית הממשלתית לעניין שילובם של אקדמאים במשרדי הממשלה.
<בילאל מוסא: ממונה מטה ותכנון מנציבות שירות המדינה.
<בילאל מוסא: אני אתחיל בהצגת נתונים ואחר כך אני אתייחס גם לעניין שילובם של אקדמאים וסטודנטים בשירות המדינה.
<בילאל מוסא: נכון לאתמול אנחנו עומדים על 2% מכלל עובדי המדינה הנמנים על יוצאי אתיופיה, משרדי ממשלה, כלל משרדי הממשלה, עומדים על 2%.
<בילאל מוסא: בשנה האחרונה נקלטו לשירות המדינה 51 אקדמאים, כשאני מדבר על שנה אחרונה אני מדבר על תחילת 2017 עד אתמול, ואנחנו עדיין לא סיימנו את השנה.
<בילאל מוסא: מינואר 2017 עד אתמול נקלטו לשירות המדינה 51 אקדמאים, כשהיעד שנקבע הוא 50 אקדמאים ו-30 סטודנטים.
<בילאל מוסא: מתחילת 2017 עד אתמול נקלטו 22 סטודנטים ואני אדגיש שהשנה עדיין לא נגמרה.
<בילאל מוסא: נציבות שירות המדינה פועלת על מנת להטמיע את התרבות של הגיוון התעסוקתי במשרדי ממשלה, חלק מזה גם קליטת בני אוכלוסיות הזכאיות לייצוג הולם ובינם יוצאי אתיופיה.
<בילאל מוסא: נציבות שירות המדינה הנחתה את המשרדים לא להסתפק בלפרסם באתר של הנציבות ובאתר של המכרזים את המשרות המיועדות, המשרדים הונחו לפנות לעמותות וארגונים שכן יש להם קשר עם בני הקהילה וכך בעצם אנחנו יכולים לראות שבמהלך 2015 ו-2016 הייתה עליה מ-2% מועמדים למכרזים שהיו בשירות המדינה ל-3% ב-2016.
<בילאל מוסא: אותו יחס גם לגבי מועמדים שכן נבחרו במכרזים עם עליה של 2%, מ-2% ל-3% מכלל המועמדים שביקשו להיקלט לשירות המדינה.
<בילאל מוסא: סימון משרות, ייעוד משרות ליוצאי אתיופיה – מתוך 270 משרות שיועדו ל-270 יוצאי אתיופיה, כיום מועסקים 192 עובדים.
<בילאל מוסא: כיום אנחנו נמצאים בעיצומו של הליך מיון למאגר סטודנטים כללי שבמסגרתו משרדי ממשלה שירצו להעסיק סטודנטים יוכלו לפנות לאותו מאגר לקבל את הסטודנטים מהמאגר.
<בילאל מוסא: המאגר כולל גם בתוכו שוב ייצוג של אוכלוסיות הזכאיות לייצוג הולם, ובינם גם יוצאי אתיופיה.
<בילאל מוסא: מה שטוב במאגר הזה, שלפי הנוהל החדש להעסקת סטודנטים, אחרי 18 חודשי העסקה בשירות המדינה כסטודנט הם יוכלו לגשת במכרז פנימי, מה שלא היה בעבר, ומה שאנחנו בטוחים שיגדיל את קליטת האקדמאים בשירות המדינה.
<בילאל מוסא: בנוסף לזה, נציבות שירות המדינה באגפיה השונים עורכת מדי פעם כנסים וימי עיון למרכזי ועדות מכרזים במשרדים, בנושא מניעת הטיה מגדרית ומגזרית, שבמסגרת הכנס או היום עיון ניתנת סקירה לגבי החובה של המשרדים לעניין הייצוג ההולם, וגם ניתנים כלים איך להתמודד עם מצב של חוסר בייצוג הולם.
<בילאל מוסא: כמובן מתוכננים בעתיד כנסים נוספים באותו עניין, כשאנחנו חושבים לייחד כל כנס וכל יום עיון בנפרד לכל אוכלוסייה בנפרד, על מנת להגביר את המודעות ולהטמיע את תרבות הגיוון התעסוקתי בשירות המדינה.
<בילאל מוסא: בנוסף, פועלת בנציבות שירות המדינה ועדה לצמצום כח אדם במשרדי ממשלה ויחידות הסמך מתוקף החלטות ממשלה בעניין.
<בילאל מוסא: במסגרת הוועדה נבחנים כמה נושאים מבין הנושאים שנבחנים מול המשרדים זה עמידתם ביעדי ייצוג הולם, משרד שלא עומד ביעדי ייצוג הולם, מוקפאת הקליטה אצלו מבחוץ והוא מחויב להציג תכנית פעולה שבמסגרתה הוא יראה איך הוא מתכוון להגיע ליעדים ומה הפעולות שהוא עושה על מנת להגיע ליעדים.
<בילאל מוסא: אני אזכיר פה גם מה שאמרתי קודם, שגם שם אנחנו מפנים אותם, כשמציגים לנו שקשה להם ולא ניגשים, אנחנו כן מפנים אותם לאנשי קשר, עמותות וארגונים שעוסקים ויש להם קשר עם בני העדה האתיופית.
<בילאל מוסא: אנחנו גם קובעים להם יעדים דיפרנציאליים ואנחנו מבקשים מהם לייעד משרות מתוך המשרות שמתפנות או משרות חדשות שמתקבלות אצלם, ומחייבים אותם לייעד אותם לאחת מאוכלוסיות ייצוג הולם וביניהם גם יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: לדבריך לא מצאתם איזו שהיא בעיה בעניין של הגשת מועמדות?
<בילאל מוסא: זה לא עניין שלא מצאנו בעיה, הבעיה מוכרת לנו שמשרדים באים ומציגים לנו שהם מפרסמים ולא ניגשים למכרזים, ועל כן הנחינו אותם לא להסתפק בפרסום באתר של המשרד או באתר נציבות שירות המדינה, אלא גם לעשות איתור אקטיבי של אותם מועמדים לאותן משרות, בדגש על משרות אקדמאים.
אברהם נגוסה: אני מקווה שהתאגידים והחברות הממשלתיות, אתם שומעים את הטקטיקות - - -
<בילאל מוסא: את האמת אין לי את הנתון של 2017 כי בדרך כלל נתונים כאלה מוציאים בסוף שנה, אבל רואים את הגידול מ-2% ל-3% בין 2015 ל-2016 וזה כנראה כפועל יוצא מהפעולות שאנחנו מקפידים עליהן.
אברהם נגוסה: להערכתך אתם תעמדו בחובה שלכם לשלב 80?
<בילאל מוסא: נכון להיום אנחנו עומדים על 51 אקדמאים, ו-22 סטודנטים, כשאמרתי, שהיעד הוא 50 אקדמאים, אנחנו כבר עברנו את ה-50.
אברהם נגוסה: האם ה-51 כולם אקדמאים?
<בילאל מוסא: 51 הם אקדמאים, לא סטודנטים, ועוד 22 סטודנטים, בנוסף.
אברהם נגוסה: אז 29?
<בילאל מוסא: לא, 51 ועוד 22.
<אלמוג שגב: זה מה שנקלט בינתיים, מתחילת השנה.
<בילאל מוסא: אנחנו על 22 סטודנטים כשהיעד הוא 30 סטודנטים, אז נשאר לנו עוד 8 סטודנטים.
<בילאל מוסא: לגבי העניין של האקדמאים, אנחנו על 51, כשעברנו את היעד של ה-50 ואני מאמין שעד סוף השנה יהיה לנו עוד גידול בנתון הזה, גם בסטודנטים וגם באקדמאים, בעקבות מה שאמרתי.
<קסאיי דמוזה פרנזמן: ועוד תוספת גם זה בעצם הסטודנטים האלה בסופו של יום בעצם יכולים להגיש - - -
<בילאל מוסא: נכון.
<בילאל מוסא: מה שאמרתי לגבי המכרזים.
אברהם נגוסה: זו המטרה, להשאיר אותם שם ושימשיכו.
<קסאיי דמוזה פרנזמן: סוג של עתודה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול אותך, תראה, אתם לא חייבים רק 80, אתם יכולים להמשיך.
<בילאל מוסא: אנחנו לא חייבים ובגלל זה אמרתי, אנחנו באמצע השנה ואנחנו במצב טוב כזה, אני מקווה שעד סוף השנה אנחנו נהיה במצב עוד יותר טוב.
<בילאל מוסא: אנחנו לא עוצרים במספר 30, אנחנו לא עוצרים במספר 50, אנחנו ממשיכים לגייס ולעודד השתלבותם בשירות המדינה.
<בילאל מוסא: בלי שום קשר ליעד שנקבע.
<בילאל מוסא: מבחינת היעד אנחנו מאוד מאוד קרובים בעניין של הסטודנטים, בעניין של האקדמאים כבר עברנו את היעד, אנחנו לא מסתפקים בזה.
<קסאיי דמוזה פרנזמן: רק הערה, בעצם גם הנתונים והדיווחים, בעצם תהליך הבקרה מולם נעשה גם במטה היישום.
<קסאיי דמוזה פרנזמן: אז בעצם ברבעון הבא כבר יהיה לנו את הדיווח המעודכן, כשאנחנו נרכז את כל הנתונים של כל המשרדים, וגם נציבות שירות המדינה בתוך התמונה.