GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול אותך, שבוע שעבר קיימנו דיון בעניין מעקב אחר היישום, את רואה שחלק מהמשרדים מדשדשים באותו מקום.
אברהם נגוסה: יש משרדים כמו נציבות שירות המדינה שמתקדמים ועומדים בהתחייבויותיהם.
אברהם נגוסה: כמשרד המתכלל, איפה אתם רואים את הבעיה?
אברהם נגוסה: למה המשרדים האחרים, אפילו לא שמונים, אולי 1, 2, למה לא עשו צעד?
<קסאיי דמוזה פרנזמן: לגבי נציבות שירות המדינה אני יכולה לפחות מההיכרות האישית שלי לראות שיש איזה תהליך שהוא נוסף.
<קסאיי דמוזה פרנזמן: בעצם הנדבך שאנחנו הוספנו כתכנית ממשלתית זה בעצם על תהליך שכבר התקיים בנציבות שירות המדינה ורק הגברנו אותו בעוד יעדים, לגבי יוצאי אתיופיה, אקדמאים יוצאי אתיופיה.
<קסאיי דמוזה פרנזמן: לגבי שאר המשרדים, אני חושבת שזה טיפה יותר מאתגר.
<קסאיי דמוזה פרנזמן: הם קיבלו על עצמם משימה בשנה האחרונה, והם בשלבים של הטמעה של המדיניות בתוך המשרדים.
<קסאיי דמוזה פרנזמן: בעצם כמו כל דבר ייקח להם קצת זמן.
<קסאיי דמוזה פרנזמן: אני כן רואה ניצנים באמת חיוביים של עבודה אינטנסיבית פנימית בתוך המשרד, שהתהליכים אורכים זמן.
<קסאיי דמוזה פרנזמן: אנחנו כמטה היישום כבר רואים את השיפור בדיווחים ונתונים באמת טובים יותר.
<קסאיי דמוזה פרנזמן: אבל אנחנו עובדים יחד עם המשרד, כל אחד מהמשרדים, כדי לשפר את זה, להוסיף באמת ממה שאנחנו יכולים לתת להם כדי שהתוצאות והדיווחים שלנו יהיו הרבה יותר אפקטיביים גם שנוכל להראות לציבור שיש כבר השפעה אמיתית בשטח.
<קסאיי דמוזה פרנזמן: אלה תהליכים שלצערי לוקחים זמן, ובגלל זה גם ניתן לנו פרק זמן של ארבע שנים כדי שנוכל להציג את התוצאות.
אברהם נגוסה: כן אבל ארבע שנים, אני לא רוצה שבסוף ארבע השנים יגידו שאנחנו עשינו את זה, בינתיים כל שנה התקציב חוזר לאוצר.
אברהם נגוסה: אני רוצה שכל שנה, יש תקציב וישתמשו באותו תקציב.
אברהם נגוסה: למשל, ראינו את הדיווח של משרד הכלכלה, משרד העבודה, זה מאכזב.
<קסאיי דמוזה פרנזמן: הם גם ציינו שם, אני לא רוצה לחזור על דברים ואני גם נערכתי פה - - -
אברהם נגוסה: לא, אני שואל אותך כמתכללת.
<קסאיי דמוזה פרנזמן: נכון.
<קסאיי דמוזה פרנזמן: אני לא באתי עם הנתונים ואני לא רוצה להטעות פה, אבל כמו שנאמר באמת מנציגי משרד הכלכלה ומשרד העבודה, תהליכים שהם עורכים אותם, לוקחים זמן.
<קסאיי דמוזה פרנזמן: לדוגמה מה שפה ציינו מד"א, הקורסים, זה באמת שיתוף פעולה עם משרד העבודה והרווחה.
<קסאיי דמוזה פרנזמן: תהליך שלוקח, אני מניחה, גם לייעד את המשרות, לארגן את הקורסים, לגייס, זה לוקח זמן.
<קסאיי דמוזה פרנזמן: וכדי שתוכל להגיע למגוון רחב של אנשים שמעוניינים, אתה צריך להקדיש לזה זמן.
<קסאיי דמוזה פרנזמן: בגלל זה אנחנו מנסים לעשות את התהליכים בצורה מסודרת, כדי שאחרי זה, ההטמעה, אחרי שמטה היישום ילך הביתה, באמת התהליכים האלה מוטמעים כבר בתוך המשרדים, והם יעשו את זה באופן הרבה יותר שוטף, וזה יהיה חלק בלתי נפרד מהעבודה של המשרד.
<קסאיי דמוזה פרנזמן: זה מה שיש לי להגיד, אני מאוד מקווה שהדיווחים הבאים יהיו הרבה יותר טובים, וכמובן לעניין הסיוע בהפצה של מכרזים או בדרכים להבין איך לאתר את האוכלוסייה, אנחנו גם פה לרשותכם ולרשות השותפים כאן.
אברהם נגוסה: אתמול היינו בסיור בבית החולים הרצוג, וראינו שם פרויקט מאוד חשוב שהם מכשירים אותם ומשלבים אותם במקום.
אברהם נגוסה: זה בדיוק מה שמשרד הכלכלה ומשרד העבודה קיבלו את התקציב.
אברהם נגוסה: אז אני רואה, יש איזו שהיא עזרה שהם מקבלים, אבל לא מעודד, שהתלמידים האלה צריכים דמי קיום, הם לא מקבלים את זה מטעם משרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: אני מציע לך, תעשי ביקור, אתם כמשרד המתכלל תעשו את זה בתחום ההכשרה המקצועית ושילובם בהשמה בעבודה, אלה דוגמאות שזה חשוב מאוד, לעודד את הפרויקטים האלה.
אברהם נגוסה: ואני לא רואה התגייסות של משרדי הממשלה בנושא הזה.
<קסאיי דמוזה פרנזמן: בסדר גמור.
אברהם נגוסה: בבקשה נציגת הסוכנות, יש לך מה להגיד?
<ורד אחיהון: שלום.
<ורד אחיהון: תודה ליושב ראש.
<ורד אחיהון: האמת היא שאין לי כל כך הרבה מה להגיד, שמעתי הרבה ארגונים שאומרים שהם מחפשים עובדים למשרות כאלה והקהילה כביכול לא פנויה, לא ניגשת.
<ורד אחיהון: הרבה פעמים יצא לי להסתכל על המשרות שהם מציעים וסף הקבלה, שאם כתוב שמחפשים עובד בעל ניסיון, והעובד הזה בתחילת דרכו, כבר מראש אומר לי "חבל שאני אגש".
<ורד אחיהון: אז הרבה פעמים הקריטריונים שמתפרסמים לדעתי מונעים מעובדים שיכולים ומסוגלים, בגלל שהם רואים שהקריטריונים שביקשו שם מקשים עליהם על התהליך.
אברהם נגוסה: האם אתם יכולים גם להיות מקור לחיפוש מידע, לשיתוף פעולה עם המשרדים האלה?
<ורד אחיהון: בשמחה רבה.
<ורד אחיהון: אנחנו מזמינים אתכם לשלוח לנו קורות חיים ואנחנו גם מההיכרות שלנו, וגם מעובדים שלנו בתוך הארגונים, נוכל לסייע ולעזור תמיד.
אברהם נגוסה: נציגת הביטוח הלאומי בבקשה.
<יעל אבשלום: שלום.
<יעל אבשלום: אני מהביטוח הלאומי.
<יעל אבשלום: עובדים יוצאי אתיופיה מהווים 1.63% מהמשרות המאוישות, בסך הכל 58 עובדים מתוכם 35 עובדים - - - מה שאני רוצה להגיד פה, מה ששמעתי שאומרים לנו "תפנו לרוני, תפנו למאגר כזה, תפנו למאגר כזה", יכול להיות שיש מקום להקים איזה שהוא אתר שבו כל אחד יהיה חייב לפרסם את המשרות הוא מחפש ואז לא יוכלו להגיד "לא ידענו, לא ראינו את הפרסום הזה" אם יהיה איזה שהוא אתר ששם מפורסמות כל המשרות, כל משרד או תאגיד יהיה מחויב לפרסם שם.
אברהם נגוסה: לכם יש בעיה לגייס?
<יעל אבשלום: אני חושבת שאנחנו עומדים יפה ביעד ואנחנו הוצאנו ריענון והוצאנו חוזרים גם בנושא הזה, שיש עדיפות לקליטת עובדים יוצאי העדה האתיופית.
<יעל אבשלום: אבל עדיין - - -
אברהם נגוסה: כמה קלטתם?
<יעל אבשלום: בשנה האחרונה קלטנו שמונה עובדים, והייצוג שלהם עומד על 1.63%.
אברהם נגוסה: מה איכות התפקידים?
<יעל אבשלום: בעיקר פקידי תביעות ופקידי גבייה.
<יעל אבשלום: אבל לא רק.
אברהם נגוסה: יש אקדמאים?
<יעל אבשלום: בוודאי.
<יעל אבשלום: 35 עובדים מתוך 58 הם אקדמאים.
אברהם נגוסה: אני מבין שנציג משרד הפנים הודיע שהוא יגיע לדווח בעניין הרשויות המקומיות, הוא חלה ולכן לא יכל להגיע.
אברהם נגוסה: אנחנו שולחים לו רפואה שלמה ודורשים ממשרד הפנים לקבל את הדיווח בכתב בהקדם האפשרי.
אברהם נגוסה: בימים הקרובים נדרוש גם בכתב, נפנה לשר, כדי לעמוד בחובת הדיווח על פי החוק.
אברהם נגוסה: יש מישהו שלא קראתי את שמו ורוצה להתייחס או לדווח?
<מירב בנישתי: אני מנהלת חטיבת משאבי אנוש ברשות הטבע והגנים.
<מירב בנישתי: ברשות הטבע והגנים מועסקים 19 עובדים אתיופים, מתוכם תשעה עובדים קבועים, עשרה עובדים במעמד עונתי.
<מירב בנישתי: כידוע הרשות מעסיקה הרבה מאוד עובדים עונתיים במהלך העונה, ולכן אנחנו מגייסים באופן מיוחד.
<מירב בנישתי: מתוך העובדים הקבועים יש לנו חמישה עובדים שהם במעמד - - - מנהל עבודה אחד, וארבעה פקחים.
<מירב בנישתי: ושלושה עובדי אתר ועובד מקצועי שזה עובד שימור ושחזור.
<מירב בנישתי: אנחנו כמובן עושים הרבה מאוד למען ייצוג הולם, הכנסנו את זה בתנאי הסף לעידוד ייצוג הולם גם בוועדות המכרזים.
<מירב בנישתי: היינו גם בתהליכי גיוס של עורך דין, הגיע עד השלב האחרון, לצערי בסופו של דבר לא התקבל אבל פנינו ללא מעט עמותות ואנחנו העלינו את זה למודעות בתוך הארגון.
אברהם נגוסה: עוד מישהו?
אברהם נגוסה: מאכזב שיש חברות ותאגידים שעדיין לא קלטו אף לא אחד מיוצאי אתיופיה, וזה מאוד מאכזב, למרות שהחוק יצא ב-2011 ועד עכשיו לא הצליחו.
אברהם נגוסה: הדבר השני, אני חושב שהטענה שאומרת ש"אנחנו הוצאנו מכרזים ולא הגיעו אלינו מועמדים", אם באמת רוצים לקלוט ולשלב את יוצאי אתיופיה, יש דרכים רבות שגם בדיון הקודם דיברנו עליהן, וגם היום שמעתם, ואם תעשו מאמצים כמו האחרים שעשו והצליחו, אין סיבה שגם אותן חברות ותאגידים לא יצליחו.
אברהם נגוסה: לכן אני מבקש לעשות מאמצים אמיתיים על מנת לשלבם בתוך המשרדים.
אברהם נגוסה: חשוב גם להסתכל על איכות התפקידים, חשוב שיהיו אקדמאים וצריך להשתמש בכלים רבים כפי ששמענו מנציבות שירות המדינה, שהם לא רק שמפרסמים את זה באתר של המשרד שלהם אלא גם עושים צעד דרך עמותות, דרך התקשורת, רדיו באמהרית, הטלוויזיה באמהרית, יש רשויות מקומיות, יש עמותות "חבר מביא חבר" כמו בחלק מהארגונים והתאגידים.
אברהם נגוסה: אלה דברים שאנחנו צריכים לעשות על מנת שאנשים יבואו וישתתפו וישתלבו.
אברהם נגוסה: אם אנחנו לא נעשה את כל המאמצים וגם מקלים כדי שהם ייכנסו, ואז לתת להם הזדמנות לשים אותם במערכת.
אברהם נגוסה: אני מודה לכל המשתתפים שהגיעו ודיווחו לנו, ואני מקווה שבדיון הבא נמשיך לעשות את המעקב ובדיון הבא אני מקווה שכל תאגיד, כל חברה ממשלתית יהיו בהן כבר שילוב של יוצאי אתיופיה במערכות שלהן.
אברהם נגוסה: אנחנו דנים היום בהמשך לדיון שקיימנו בעבר.
אברהם נגוסה: זה דיון המשך בנושא: חלופה ל"מבחן יע"ל" לקביעת רמת השליטה בשפה העברית של עולים המבקשים להתקבל לאוניברסיטאות.
אברהם נגוסה: הובא לידיעתי כי הסטודנטים העולים מתקשים לעמוד ברף הדרוש של בחינת יע"ל גם בשל סד הזמנים.
אברהם נגוסה: לעולים חדשים במיוחד לא נראה לי שההגבלה בזמן להשיב מהווה מרכיב הכרחי בבחינת הידע בשפה העברית.
אברהם נגוסה: אני לא מתכוון להתערב בחופש האקדמי של המוסד להשכלה גבוהה.
אברהם נגוסה: אני רק מבקש לבחון את הידע בשפה העברית שהיא אמנם קשה לעולים, אך אני מבין את הצורך בהכרת השפה כדי לעמוד בדרישות האקדמיות.
אברהם נגוסה: אני מאוד אעריך ואני מניח שכך גם יתר חברי חברי ועדת העלייה והקליטה ונציגי ארגוני העולים אם הוועדות הרלוונטיות העוסקות בקביעת מדיניות הקבלה של כל אחת מהאוניברסיטאות תדאגנה לתת לכך את הדעת שניתן לבחון את הידע בשפה העברית של הצעירים העולים תוך הצעת זמן רב יותר כדי לסיים את המבחן.
אברהם נגוסה: זאת כדי שמגבלת הזמן בבחינת יע"ל לא תהווה מחסום לקבלת עולים חדשים ללימודים באוניברסיטאות.
אברהם נגוסה: כמו כן, אבקש מהוועדות לקחת בחשבון סיום בהצלחה של אולפן עברית בסוף רמה ג' כתחליף לבחינת יע"ל, שכן מדובר בבחינה מוכרת של משרד החינוך.
אברהם נגוסה: משרד החינוך מכיר, והבקשה שאנחנו מפנים לאוניברסיטאות, לוועדות הקובעות בנושא, גם להכיר באולפן עברית בסוף רמה ג'.
אברהם נגוסה: מצטרפת אלנו חברת הכנסת קסניה סבטלובה.
אברהם נגוסה: חברת הוועדה.
אברהם נגוסה: אנחנו נפנה לשמוע, קודם כל, את מינהל הסטודנטים ממשרד הקליטה, אייל ניצני, בבקשה.
אברהם נגוסה: בוא תכניס אותנו, האם יש שינוי, האם יש התקדמות מאז שקיימנו את הדיון?
אברהם נגוסה: איך אתם מתקדמים ביחס לשילובם של העולים החדשים באוניברסיטאות השונות.
<אייל ניצני: בשמחה רבה.
<אייל ניצני: תודה רבה על ההזדמנות.
<אייל ניצני: אני שמח להיות כאן ולדבר על הנושא.
<אייל ניצני: ראשית כל, בתור משרד העלייה והקליטה, תפקידנו וכמובן עמדתנו, הם שצריך לעשות את המקסימום לקליטה מיטבית, לעידוד עלייה ולקליטה מיטבית של העולים.
<אייל ניצני: זו אקסיומה, זו כמעט הגדרה מתוך עצמה.
<אייל ניצני: זה תפקידנו.
<אייל ניצני: יחד עם זה, אנחנו מבקשים או מצטרפים לעמדה שמבקשת לשקול התאמות ולתת מענה לקבלת עולים שמתקשים בספי העלייה.
<אייל ניצני: אני אגיד במאמר מוסגר שאת רוב המקרים שמגיעים אלינו אנחנו פותרים נקודתית מול ועדות הקבלה.
<אייל ניצני: אנחנו יודעים לעשות את זה.
<אייל ניצני: אבל אחד הדברים שחסרים בראייה הכוללת זה נתונים על כמה סטודנטים אנחנו מדברים.
<אייל ניצני: קודם כל, על כמה סטודנטים שלא עומדים בסף הקבלה וגם כמה סטודנטים שנדחים בגלל בחינת יע"ל.
<אייל ניצני: אני יכול להגיד שהמוסדות האקדמיים קיבלו את בקשתנו.
<אייל ניצני: חלקם התחילו לבחון את החלופות למבחן יע"ל.
<אייל ניצני: אין לנו עדיין פריצת דרך לעדכן כרגע את הוועדה, אבל עשינו מספר צעדים נוספים בכיוון הזה.
<אייל ניצני: צריך להגיד שלפחות מאחת האוניברסיטאות קיבלנו נתון שמעל 75% עוברים את מבחן יע"ל, כך שאנחנו לא מדברים על היקפים מאוד גדולים ולא מוצאים לנכון כרגע לקבל איזושהי חלופה.
<אייל ניצני: אבל אנחנו נמצאים בתהליך מול המוסד הזה כמו גם מול מוסדות אחרים.
<אייל ניצני: אין לנו עדיין מענה כולל.
<אייל ניצני: אנחנו ממתינים, כאמור, לעמדה המקצועית אקדמית שלנם.
<אייל ניצני: גם אנחנו לא יודעים ולא יכולים להתערב בחופש האקדמי של המוסדות.
<אייל ניצני: אבל אנחנו עושים ונעשה הכול כדי ללוות וכדי לתת לצעירים שבוחרים להקים פה את העתיד שלהם וללמוד כאן את לימודיהם האקדמיים, להביא אותם לנקודת פתיחה גבוהה ככל האפשר בכניסה לאקדמיה וגם במהלך הלימודים האקדמיים.
<אייל ניצני: אני מזכיר, אנחנו ממנים גם את שכר הלימוד, מעטפת אקדמית, מעטפת חברתית ובנוסף לימודים משלימים למימון לימודי הפטור, גם בשפה האנגלית וגם בשפה העברית, ואת זה עשינו במהלך הזמן מאז שהוועדה נפגשה.
<אייל ניצני: כלומר, היום מדובר על עד 3,400 שקל שסטודנט עולה יכול לנצל גם ללימודי העברית לפטור וגם ללימודי האנגלית לפטור.
<אייל ניצני: זה נכון שמדובר בסטודנט שהתקבל.
<אייל ניצני: גם אם הוא התקבל על תנאי, יש סכום כסף, אני מקווה גם שהוא יגדל.
<אייל ניצני: סכום הכסף הזה מיועד בדיוק לחיזוק השפה העברית.
<אייל ניצני: מעבר לזה, חשוב להגיד, בדקנו עם משרד החינוך את הנושא של הכנה למבחן יע"ל ואנחנו עובדים עם המורים של משרד החינוך גם באולפנים, גם בתכניות ההכנה האקדמיות שלנו.
<אייל ניצני: העמדה המקצועית שלנו ושל משרד החינוך היא שבעצם תכניות ההכנה שלנו כרגע הן לא תכניות הכנה למבחן יע"ל והמורים של משרד החינוך הם לא מורים שמכינים למבחן יע"ל.
<אייל ניצני: המורים מביאים את הסטודנטים, את הסטודנט שעובד ומשקיע, מקדמים אותם בשתי רמות עד לרמה ד' – חלקם אפילו לרמה ה' – אבל אנחנו לא עוסקים במסגרת התכניות האקדמיות בהכנה למבחן יע"ל.
<אייל ניצני: התק"ע, שהיא המענה שלנו היום לעולים, לא מכינה למבחן.
<אייל ניצני: יצרנו הסכם עם המרכז הארצי לבחינות והערכה – מאל"ו – ואנחנו מתכוונים לתת למשתתפי התק"ע כרגע, ובהמשך יכול להיות גם לעולים חדשים, מימון לבחינה עצמה.
<אייל ניצני: כלומר, לסייע במימון של הבחינה.
<אייל ניצני: מדובר בלפחות 250-240 שקל לבחינה.
<אייל ניצני: 240 זה למסגרת הקבוצתית.
<אייל ניצני: כרגע אנחנו הולכים על מסגרת קבוצתית בתוך התק"ע.
<אייל ניצני: אבל כאמור, אנחנו מביאים אותם לרמה הגבוהה ביותר האפשרית בעברית, אבל לא בהכרח בהכנה למבחן יע"ל.
<אייל ניצני: זו עמדה משותפת עם משרד החינוך, אני לא יודע אם הם נמצאים כאן, הם יוכלו להגיב אחר כך.
<אייל ניצני: למרות שלא שאלת, כבוד היושב-ראש, אבל זה מופיע בסיכום הפגישה הקודמת, אנחנו בוחנים עדיין ועשינו מספר צעדים לבחינת פתיחה של תק"ע – תכנית קדם אקדמית – גם בחיפה.
<אייל ניצני: יש לנו מוסדות אקדמיים שמעוניינים בכך, אבל לא זיהינו עדיין את הביקוש הדרוש בשביל שתיפתח תק"ע.
<אייל ניצני: אני רוצה שיופיע בפרוטוקול שאנחנו צריכים לפחות 60 משתתפים ואני אומר בלב כבד שגם בתל אביב שבה אנחנו מפעילים תק"ע, עדיין עם כל הביקוש, אין לנו 60 משתתפים.
אברהם נגוסה: למיטב זכרוני דיברנו באוזו זמן שארגוני העולים יכולים לסייע לכם ולכן צריך שיתוף פעולה.
<אייל ניצני: אנחנו עובדים איתם תמיד, בעידוד העלייה בוודאי.
אברהם נגוסה: אז ארגוני העולים לא ספקו את מספר הסטודנטים?
<אייל ניצני: זה לא תלוי רק בהם.
<אייל ניצני: יש פה גם את "מסע" וגם את "אופק ישראלי" ששותפים במאמץ הזה.
<אייל ניצני: אנחנו מדברים על עליית צעירים לתכניות אקדמיות, ויש לנו לצערי פחות מ-60.
<אייל ניצני: אנחנו מדברים כרגע על שני מחזורים בשנה שפותחים בתל אביב.
<אייל ניצני: לכן אני צריך לראות גם איך אני, קודם כל, מעמיד על הרגלים את תל אביב – מרכז הביקוש – ירושלים ואשקלון, אגב, בסדר גמור.
אברהם נגוסה: תכף נשמע גם מנציגי הארגונים בעניין הזה.
אברהם נגוסה: שכחתי להזכיר, היום זה יום חשוב מאוד שקיבלנו עולים.
אברהם נגוסה: גם אני וגם חברת הכנסת קסניה סבטלובה, גם מנהלת ועדת העלייה והקליטה, היינו בבוקר בנתב"ג וקיבלנו 201 עולים מארצות הברית וקנדה.
אברהם נגוסה: גם בערב יגיעו כ-60 עולים מאתיופיה.
אברהם נגוסה: בשבוע הבא, אני יודע, שגם יגיעו מצרפת.
אברהם נגוסה: אנחנו באמת קיבוץ גלויות וברוך השם אנחנו מתקדמים, עולים מגיעים.
אברהם נגוסה: זו הסיבה שאנחנו מקיימים דיון על איך אנחנו מקבלים אותם, איך אנחנו עוזרים להם, איך אנחנו משלבים אותם, איך אנחנו נותנים להם את ההזדמנות.
אברהם נגוסה: זה חשוב לנו כי כולנו היינו עולים חדשים, קיבלנו הזדמנות, ועכשיו תורנו לדאוג לעולים חדשים.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו פונים לראשי האוניברסיטאות ואליכם ללא שום כפייה: זו משימה לאומית לקלוט ולשלב את העולים ולתת הזדמנות לעולים.
אברהם נגוסה: את השפה העברית לומדים כל החיים.
אברהם נגוסה: בואו לתת דריסת רגל באוניברסיטאות ולתמוך בהם וכך להתקדם, ולא יהיה מחסום בהתחלה ואז ילכו לאיבוד.
אברהם נגוסה: זה רוח הדיון שלנו.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו, אלא אם חברתי רוצה.
קסניה סבטלובה: נשמע, נשמע.
אברהם נגוסה: נשמע מהמועצה להשכלה גבוהה את שרי.
אברהם נגוסה: בבקשה, שרי אנגלנדר.
<שרי אנגלנדר: המועצה להשכלה גבוהה לא מתערבת במבחני יע"ל כי זה במסגרת החופש האקדמי של המוסדות.
<שרי אנגלנדר: אנחנו רואים חשיבות בקיום תהליך של מבחן או סינון של תלמידים שבאמת יכולים להשתלב וללמוד במסגרת שמלמדת עברית את התכנים.
<שרי אנגלנדר: צריכה להיות להם יכולת בסיסית.
<שרי אנגלנדר: אנחנו לא מתערבים במבחן ואיך נראה המבחן ואנחנו לא מתערבים בסף הקבלה, אבל אנחנו חושבים שצריך להיות משהו שמגדיר איך הם באמת מתמודדים עם זה.
<שרי אנגלנדר: ועדות מל"גיות שבודקות תכניות לימודים חדשות שמות על זה דגש וגם דגש מצד המוסדות איך הם מלמדים ומכינים תלמידים שהם לא דוברי שפה עברית כדי שבאמת ישתלבו בלימודים ואנחנו מעודדים את זה.
אברהם נגוסה: אני אמרתי בהתחלה שגם הכנסת לא מתערבת, אבל אני חושב שזה אכפת לכולנו, אם צריך עזרה – לעזור לאוניברסיטאות.
אברהם נגוסה: אני חושב שאתם כמועצה להשכלה גבוהה לא יכולים להגיד שאתם לא מתערבים אלא יושבים בצד.
אברהם נגוסה: אני חושב שאתם יכולים לבוא עם גישה לאוניברסיטאות ולעודד אותם: מה אתם צריכים?
אברהם נגוסה: אנחנו מוכנים לתת תמיכה לסטודנטים האלו באוניברסיטה, בזמן הלימודים.
אברהם נגוסה: במסגרת תכנית החומש שלנו אנחנו יכולים לבוא עם הנגשה.
אברהם נגוסה: האם יש גישה כזאת?
אברהם נגוסה: האם יש תכנית כזאת למועצה להשכלה גבוהה?
<שרי אנגלנדר: בתהליך הבדיקה באגף האקדמי אנחנו שמים על זה דגש.
<שרי אנגלנדר: מבחינה תקציבית, אין לי את המידע הזה.
<שרי אנגלנדר: אני צריכה להעביר הלאה את המסר הזה לאגף תקציבים.
מאוד להגיד: נתקדם.
מאוד להגיד: דבורה, בבקשה.
מאוד להגיד: ועד ראשי האוניברסיטאות.
<דבורה מרגוליס: שלום.
<דבורה מרגוליס: תודה רבה על הדיון החשוב, דיון המשך.
<דבורה מרגוליס: הפורום הבין אוניברסיטאי למדיניות קבלה קיבל, כמובן, וגם היה מודע לדיון הקודם וגם מודע לדיון הזה.
<דבורה מרגוליס: יושבים פה נציגים של כל יחידות הקבלה באוניברסיטאות – כאן יושבים שני נציגים: מבר אילן ומהאוניברסיטה העברית.
<דבורה מרגוליס: אשמח אם תתנו להם גם להתבטא אחר כך.
<דבורה מרגוליס: ברמה העקרונית יש הבדלים, כמו שכבר נחשף בדיון הקודם, בדרישות של מבחן יע"ל בין האוניברסיטאות.
<דבורה מרגוליס: בן גוריון לא דורשים מה שדורש הטכניון.
<דבורה מרגוליס: זה נובע מהעובדה שלא מדובר במערכת הומוגנית.
<דבורה מרגוליס: לכל אוניברסיטה יש פרופיל שלה, יש קהל יעד שלה, יש תכני לימודים שונים ומכך גם נגזרים ספי הקבלה והקריטריונים שכל מוסד מפעיל.
<דבורה מרגוליס: חשוב לי להדגיש שלא מדובר פה במנגנון של שרירות לב שבא לחסום עולים כי זה עלה פה מהדברים שאמרו לפני או ככה נרמז.
<דבורה מרגוליס: מדובר ברצון של האוניברסיטאות שמי שמתחיל ונכנס לשנה א' בתואר ראשון, יסיים את השנה השלישית שלו וייצא עם תואר BA במה שהוא בחר ללמוד.
<דבורה מרגוליס: הדבר הכי קשה, מעבר לעלויות למערכת – אני מדברת גם על כאב הלב וגם על המאמצים שמושקעים – זה תלמיד שמגיע לסוף שנה א' או ב' ונאלץ לנשור.
<דבורה מרגוליס: מהבדיקות שהאוניברסיטאות עשו, חלק גדול או חלק הארי בסיבות שבגללן תלמידים עולים לא מצליחים לסיים תואר ראשון או לא מצליחים להתמיד בלימודים הוא הקושי של הידע בשפה העברית.
<דבורה מרגוליס: הלימודים בישראל נערכים בעברית, בחלק מהמקצועות בעברית אפילו גבוהה, וזה תנאי בסיס שהוא לא שרירותי, הוא פשוט נובע מהעובדה שככה המערכת אצלנו מתנהלת.
<דבורה מרגוליס: הסיבה שעושים את הבחינה הזאת לפני, היא כדי לשלוח את התלמיד לא לשבת 3 שנים בכיתה ולא להבין מה קורה ולנשור בסוף לימודיו אלא שיחזק וישפר את העברית שלו ויחזור וילמד ויצליח.
<דבורה מרגוליס: לכל האוניברסיטאות יש מסלולים של מכינות אקדמיות שבהן לומדים עברית ומי שמסיים אותן פטור ממבחן יע"ל.
<דבורה מרגוליס: יש תכניות שמאפשרות את זה.
<דבורה מרגוליס: יש ליווי של תלמידים גבוליים בתוך הלימודים.
<דבורה מרגוליס: יש רצון מאוד גדול לעזור, אבל יש איזשהו רף מינימלי שאוניברסיטאות, כמי שבכל זאת נמצאות בעילית של המוסדות האקדמיים בעולם – רק לאחרונה ראיתם שהאוניברסיטה העברית במתמטיקה במקום 11 בעולם – יש דברים שאי אפשר לוותר עלים כבסיס כדי שאותו סטודנט יגיע ויצליח, ולוואי ויגיע גם לתואר השני והשלישי.
אברהם נגוסה: לעולים חדשים העברית היא שפה שרובם התחילו ללמוד פה.
אברהם נגוסה: הבעיה שלנו זה הרף שאתם דורשים.
אברהם נגוסה: איפה הסכנה מבחינה אקדמית אם תלמיד מתקבל ללמוד שנה א' ובאותו זמן הוא גם ילמד עברית, ואולי לבקש ממנו את הפטור יותר מאוחר.
אברהם נגוסה: אם דוחים אותו, אז אולי לא כל כך יתמיד ללמוד עברית.
אברהם נגוסה: אבל אם מקבלים אותו לאווירה לימודית, לתוך האוניברסיטה, ושמים כתנאי שהוא לא יקבל את התואר אם הוא לא יקבל פטור בעברית.
אברהם נגוסה: אני חושב שהוא יכול ללמוד את זה.
אברהם נגוסה: במקום לזרוק אותו החוצה, לחבק אותו ולתת לו את כל הסיוע כדי שהוא יתקדם.
<דבורה מרגוליס: בנקודה הזאת הייתי מציעה לפנות לאנשי השטח והמקצוע.
<דבורה מרגוליס: אולי הנציגה של האוניברסיטה העברית יכולה לענות.
אברהם נגוסה: בבקשה, מהאוניברסיטה העברית, גברת אסתי נוח, בבקשה.
<אסתי נח: אני מנהלת היחידה למיון וקבלה באוניברסיטה העברית.
<אסתי נח: לצערי, לא הייתי בדיון הקודם, אז אני מתנצלת אם אחזור על משהו שעלה שם, אבל באוניברסיטה העברית עולים לא נדרשו עד השנה להיבחן ביע"ל.
<אסתי נח: ההיפך, הוספנו להם את הערוץ הזה.
<אסתי נח: אחר כך נעמי תתייחס איך היחידה לעברית מנסה להשוות בין הציונים וכולי.
<אסתי נח: יש לנו מערך של קורסים.
<אסתי נח: הוא יכול להתקבל עם מינימום מסוים ולהתקדם בקורסים.
<אסתי נח: פה מדברים על יע"ל וחסרונותיו.
<אסתי נח: אני רוצה לתאר לכם דווקא את החיסרון של הלמידה של הקורסים האלה במהלך שנת הלימודים.
<אסתי נח: לכל סטודנט רגיל – יש לי 5 ילדים שלמדו ולומדים באוניברסיטה – שנה א' מאוד-מאוד קשה.
<אסתי נח: הם כמעט ולא נדרשו ללמוד אנגלית, הילדים שלי ולא עברית במהלך השנה הראשונה, ומאוד קשה להם.
<אסתי נח: העולים נדרשים ללמוד בנוסף לתכנית הלימודים הרגילה גם אנגלית וגם עברית.
<אסתי נח: זה בלתי אפשרי.
<אסתי נח: הם לא מצליחים לסיים ב-3 שנים - - -
<אמלי אבבו: זה לא נכון.
<אמלי אבבו: אי אפשר להגיד בלתי אפשרי.
<קריאה: אנחנו מכירים את התלמידים.
אברהם נגוסה: במקרה, אני בוגר האוניברסיטה העברית.
קסניה סבטלובה: כנ"ל.
אברהם נגוסה: אפשר להאריך, במקום 3 שנים לסיים את התואר ב-4 שנים אם הסטודנט לא יכול.
<אסתי נח: כן, כן.
<אסתי נח: לשנה הנוספת יש השלכות, יש עלויות.
<אסתי נח: גם הסטודנטים שצריכים ללמוד 3 רמות באנגלית ו-3 רמות בעברית – אני לוקחת את הקיצוני – מתקשים לסיים.
<אסתי נח: חלקם נושרים ועוברים חוגים.
<אסתי נח: תתפלאו לשמוע שדווקא הנשירה היא בחוגים שפתיים כמו באנגלית, כמו בצרפתית, לא כולם באים מצרפת, ואפילו בלימודים איטלקיים.
<אסתי נח: נושרים כיוון שלא יודעים מספיק עברית ולא יודעים מספיק אנגלית.
<אסתי נח: זה קורה בכל האוכלוסייה וגם באלה.
<אסתי נח: השנה קיבלנו החלטה לאפשר לסטודנטים האלה בכל שלב שהם ירצו לא להמשיך בקורסים אלא לעשות את בחינת יע"ל ובכך לא להמשיך וללמוד ואז להקל על תכנית הלימודים.
אברהם נגוסה: גם זה טוב.
<אסתי נח: התייחסת בתחילת דבריך למועדים של בחינת יע"ל.
<אסתי נח: השנה פיתחו מנגנון חדש, אנחנו קוראים לזה יע"ל-נט.
<אסתי נח: לאוניברסיטה העברית יש שני מועדים ביולי, שלושה מועדים באוגוסט ועוד כ-10 מועדים.
<אסתי נח: את זה ממש עכשיו פיתחנו ואני יודעת שבאוניברסיטת חיפה זה כבר יושם.
<אסתי נח: ביע"ל-נט מקבלים את התשובה בו במקום.
<אסתי נח: אצלנו זו חלופה לזה ולזה.
<אסתי נח: כשיהיו לנו נתונים אנחנו נציג אותם בפניכם.
<אסתי נח: כרגע, לפי הנתונים שיש לנו, קל יותר לעשות את יע"ל מאשר השתתפות בקורסים.
<רודי חיון: - - -
<אסתי נח: מה לעשות?
<רודי חיון: כן, אבל ה-105 שלכם זה רמה ד' בעברית.
<רודי חיון: ראש הוועדה אמר שזה צריך להיות רמה ג'.
<אסתי נח: נקודה נוספת שהיא קצת חורגת מהמסגרת שבה אנחנו דנים פה.
<אסתי נח: אנחנו דורשים בחינת יע"ל מכל מי שלמד בבית ששפת ההוראה בו איננה עברית, למשל מהאוכלוסייה הערבית או מאלה שלמדו בבית ספר צרפתי או בבית ספר דו-לשוני או אמריקאי.
<אסתי נח: כל מי שלא למד עברית בתיכון או לא נבחן בעברית בבחינה הפסיכומטרית, אנחנו דורשים ממנו לעמוד בבחינת יע"ל.
<אסתי נח: לחורג בדרישה הזאת לגבי העולים זו תהיה אפליה.
<אסתי נח: יש נתונים על הצלחה בלימודים בקורלציה עם הרמה בעברית.
אברהם נגוסה: אתה מארגוני העולים?
<רודי חיון: אני מייצג בית ספר שנותן שיעורי פסיכומטרי ויע"ל לדוברי צרפתית בעיקרון.
אברהם נגוסה: קודם נשמע את האוניברסיטאות.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחסו אחרי שנשמע את כולם.
אברהם נגוסה: אז אני אתן לך להתייחס.
אברהם נגוסה: אוניברסיטת בר אילן, בבקשה.
אברהם נגוסה: ד"ר קרן גולדפרד, בבקשה.
<קרן גולדפרד: אני מייצגת את אוניברסיטת בר אילן אבל אני לא ממדור קבלת תלמידים.
<קרן גולדפרד: אני מנהלת המרכז לקידום ההוראה וראש היחידה לאנגלית כשפה זרה.
<קרן גולדפרד: הכול כבר נאמר ואוניברסיטת בר אילן מאוד מנסה לתמוך בעולים הן במכינה אקדמית והן בקורסים שניתנים בהבעה עברית.
<קרן גולדפרד: אני לא חושבת שיש לי כל כך מה להוסיף.
<קרן גולדפרד: אני חושבת שסיכמת את הבעייתיות בצורה יפה מאוד.
<קרן גולדפרד: אני רוצה להוסיף משהו שאולי יכול לתת לנו זווית הסתכלות אחרת על כל הבעיה.
<קרן גולדפרד: הבעיה העיקרית היא למנוע נשירה.
<קרן גולדפרד: אם ניתן לסטודנטים להיכנס, אך נגרום להם לסיים בצורה נאותה וסבירה את הלימודים?
<קרן גולדפרד: חזרתי לפני שבוע וחצי מכנס בין לאומי בנושא כתיבה אקדמית שנערך באנגליה.
<קרן גולדפרד: לשם הגיעו המון אוניברסיטאות מאירופה שמתמודדות עם בעיית הגירה גדולה מאוד עכשיו.
<קרן גולדפרד: בעיית הגירה של אנשים שלא דוברים את שפת המקום וצריכים להתמודד עם כתיבה אקדמית.
<קרן גולדפרד: הבעיה רצינית מאוד.
<קרן גולדפרד: אולי ניתן ללמוד מהם את מה שהם עשו כדי לפתור את הבעיה: לפתוח מרכזי כתיבה או מרכזי שפה שניתנים תמיכה לא רק בהתחלה על מנת להתקבל לאוניברסיטה אלא במשך שכל שנות הלימוד של הסטודנט.
<קרן גולדפרד: כשהם צריכים לכתוב איזושהי עבודה סמינריונית, כשהם צריכים להתכונן לקראת בחינה בשפה שונה, לתת להם את התמיכה.
<קרן גולדפרד: זו יכולה להיות תמיכה דרך סדנאות קטנות, זו יכולה להיות תמיכה של אחד מול אחד.
<קרן גולדפרד: הכוונה היא לא להיות עורכים של העבודות שלהם.
<קרן גולדפרד: האנשים שעובדים במרכזי השפה, מרכזי הכתיבה האלה, מקבלים הכשרה איך לעזור לאותו סטודנט.
<קרן גולדפרד: הם מסתכלים על העבודה שלו יחד עם הסטודנט, אומרים לו את מה צריך לתקן, לשים לב לעניין של משנה משפט, מבנה פסקה, איך לערות את העבודה בצורה טובה יותר.
<קרן גולדפרד: אתו סטודנט הולך הביתה, עובד על העבודה, נפגש עוד פעם במרכז הלמידה, במרכז הכתיבה, ולאט לאט יש כאן איזושהי למידה שנבנית לאורך השנים.
<קרן גולדפרד: זה, לדעתי, יפתור את בעיית הנשירה כי אנחנו ניתן לאותם סטודנטים את התמיכה שהם צריכים.
<קרן גולדפרד: להכין אותם לקורס יע"ל, לא יפתור את הבעיה שיש להם בכתיבת עבודות.
<קרן גולדפרד: להכין אותם אחר כך בקורס תיאורטי ללמוד ניבים בעברית, יעזור להם מבחינה מופשטת.
<קרן גולדפרד: אבל לכתוב את העבודה שהם צריכים, ממש לקחת אותם ביד, זה משהו שבאירופה פיתחו בצורה יפיפייה ואנחנו מנסים עכשיו ללמוד מאותם מרכזים, לבקר במרכזים האלה, לראות מה הם עושים ואיך אנחנו יכולים ליישם את זה פה בארץ באוניברסיטאות שלנו.
<קרן גולדפרד: לשם כך אנחנו צריכים מימון וזאת אחת הבעיות שאנחנו נתקלים בהן, איך אנחנו מקבלים את אותו מימון, אם זה מטעם מל"ג וות"ת , אם זה מטעם משרד הקליטה אולי.
<קרן גולדפרד: אני חושבת שכדאי להפנות את זה לגורמים פה.
אברהם נגוסה: זה רעיון ממש טוב.