GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: אני אבוא.
אברהם נגוסה: אני אבוא לפגוש.
<דבורה מרגוליס: המבחן הזה, דרישת השפה הזאת היא לא דרישה כדי לנפות אותם.
<דבורה מרגוליס: היא דרישה כדי לגרום להם להצליח, בסופו של דבר.
אברהם נגוסה: דווקא במדעים מדויקים אני לא רואה את הצורך של העברית - - -
<דבורה מרגוליס: בוא לסיור בטכניון ויסבירו לך את העניין.
אברהם נגוסה: - - - דווקא אנגלית יכולה להיות הדרישה כי במדעים המדויקים יש יותר שימוש באנגלית.
אברהם נגוסה: החשש שלי שזה בגלל המקום.
אברהם נגוסה: יכול להיות שאין להם מספיק מקום, אם יפתחו את זה ככה - - -
<דבורה מרגוליס: על כל מקום בטכניון מתמודדים מאות אנשים.
אברהם נגוסה: אלה החששות שלי, אני לא בטוח.
<דבורה מרגוליס: על כל מקום בטכניון, כל שנה מתמודדים מאות אנשים.
<דבורה מרגוליס: אין שום קשר, ישראלים, עולים וערבים – כל המגזרים.
<דבורה מרגוליס: הטכניון, בכל זאת, שני נובליסטים והטופ העולמי, בסדר?
<דבורה מרגוליס: אני בגאווה יכולה להגיד את זה.
<דבורה מרגוליס: אף אחד לא סוגר בגלל מקום או לא מקום, רוצים את האנשים האיכותיים והטובים ביותר ויש סטודנטים עולים, כולל סטודנטים מצרפת בטכניון.
<קריאה: המתאימים ביותר.
<דבורה מרגוליס: רוצים אנשים שיסיימו את התארים.
<דבורה מרגוליס: וגם האוריינטציה של אוניברסיטאות המחקר בישראל - - -
אברהם נגוסה: אין לי בעיה - - -
<דבורה מרגוליס: - - - תואר שני, ותואר שלישי ויעשה מחקר.
אברהם נגוסה: אין לי בעיה עם זה שהם לוקחים את הכי טובים.
אברהם נגוסה: אבל למה צריך להיות בעברית כאשר הם יודעים שהם עולים חדשים?
אברהם נגוסה: אם לא ניתן להם הזדמנות להיכנס ולהוכיח את יכולתם במדעים מדויקים, בגלל העברית אנחנו חוסמים להם, אז אנחנו מאבדים הרבה רופאים, מהנדסים.
אברהם נגוסה: לכן אני אומר שלא משכנע אותי שדווקא העברית חשובה למדעים מדויקים.
אברהם נגוסה: זה לא משכנע אותי, אני אומר לך.
אברהם נגוסה: לא פיזיקה, לא כימיה, לא מתמטיקה ולא לביולוגיה צריך עברית.
אברהם נגוסה: דווקא צריך יותר אנגלית.
אברהם נגוסה: אני חוש שהסיבה לא נראית לי.
אברהם נגוסה: האוניברסיטה העברית, בבקשה.
<אסתי נח: אמרתי שאנחנו מזמינים אותם אלינו.
אברהם נגוסה: תשלחו לי הזמנה.
אברהם נגוסה: הנה, הטכניון הזמין אולי ואני אלך.
אברהם נגוסה: אשמח מאוד אם תכתבו, אני אבוא.
<אסתי נח: לא.
<אסתי נח: גם את התלמידים שלא מתקבלים לטכניון אנחנו מזמינים אלינו.
אברהם נגוסה: אה, יופי.
אברהם נגוסה: באוניברסיטה העברית יש חלופה.
אברהם נגוסה: חשוב מאוד לדעתי.
אברהם נגוסה: אנחנו לא מוותרים על הטכניון, אנחנו נילחם כי יש אנשים שרוצים להיות מהנדסים.
אברהם נגוסה: זה לפי הרצון של התלמיד.
<גמליאל גוטשל: אני מלווה צעירים שרוצים ללמוד פה ואני מתמודד כל יום - - - בתנאי הקבלה באוניברסיטאות ובמכללות, בין היתר.
<גמליאל גוטשל: לגבי הנתונים של הטכניון, חבר הכנסת נגוסה ביקש את הנתונים בפעם שעברה ולא קיבלנו אף נתון.
<גמליאל גוטשל: אני מניח שאייל לא קיבל את הנתונים מהטכניון.
<גמליאל גוטשל: נתונים שעדיין באוויר או פנימיים ואין לנו אף מידע עליהם.
<גמליאל גוטשל: אנחנו, כמו שאמרנו, לא נגד מבחן יע"ל אלא רק דנים בחלופה.
<גמליאל גוטשל: האם לטכניון ולמוסדות להשכל גבוהה יש חלופה?
<גמליאל גוטשל: יש להם אפשרות אחרת כמו שיש בחוברת של האוניברסיטה העברית, אפילו בשפה?
<גמליאל גוטשל: יש את כל הבחינות בפסיכומטרי, בחלופה של הפסיכומטרי, לפי הרמה של הבגרות וכולי, עשו להם עבודה ושיעורי בית כמו שצריך ויש להם מבחן יע"ל בצד השני ויש להם את רמת העברית של המבחן הפנימי.
<גמליאל גוטשל: אלה דברים מקובלים כי יש אנשים שיותר טובים ביע"ל כי זה עניין של לחץ, מהירות וזמן.
<גמליאל גוטשל: ויש אנשים שיותר טובים במבחנים ברמת אולפן כמו של משרד החינוך וכולי.
<גמליאל גוטשל: חלופה זה ממש חשוב.
<גמליאל גוטשל: אנחנו בוחנים את היכולות בעברית, אנחנו כמובן מסכימים שצריך רמת עברית כדי להתחיל, אין מה לעשות, אבל גם אפשר, כמו באוניברסיטת בן גוריון, לקבל ציון יותר נמוך של 90-85, סוף רמה ג' של משרד החינוך כדי להתחיל ולהתקבל ובסוף התואר הראשון מבקשים להגיע ברמה באנגלית לפטור ולהגיע בסוף התואר לרמת יע"ל או לרמת פטור של העברית כדי שכל הבוגרים של התואר הראשון תהיה להם רמה מסוימת באנגלית, רמת פטור, ותהיה להם רמה בעברית בפטור.
<גמליאל גוטשל: אבל זה בסוף התואר.
<גמליאל גוטשל: זה חשוב.
<גמליאל גוטשל: אבל כדי להיכנס, זה נותן הרבה מוטיבציה כדי להמשיך להשקיע בזמן וללמוד תוך כדי עם הסיוע של מינהל הסטודנטים עם הסדנאות כמו שרוצים להקים גם בבר אילן.
<גמליאל גוטשל: כל התמיכה בנוסף שממש חשובה כדי לקלוט – אנחנו בוועדת הקליטה – את הצעירים פה באוניברסיטאות ובהשכלה גבוהה.
<גמליאל גוטשל: השאלה לדבורה, האם ועד ראשי האוניברסיטאות רוצה לקלוט עולים באוניברסיטאות?
<דבורה מרגוליס: בוודאי.
<דבורה מרגוליס: איזו שאלה?
<גמליאל גוטשל: אז אפשר להסכים באופן עקרוני להגיד לאוניברסיטה שאפשר להתקבל באיזה סף קצת נמוך ביע"ל או ברמה נמוכה יותר בעברית בתק"ע או באולפן של משרד החינוך, ושמוכיחים אחרי שנה או שנתיים או בסוף התואר רמה יותר גבוהה כי לפי סקר שקיבלנו יש נתונים שמי שמגיע ללימודים, מבחן יע"ל היה ממש מחסום.
<גמליאל גוטשל: כדי להתקבל לשנה הראשונה, האם זה מסר שאפשר להפיץ לראשי האוניברסיטאות.
אברהם נגוסה: תתייחסי, בבקשה.
<דבורה מרגוליס: זה לא עניין של איזשהו סוג של משא ומתן.
<דבורה מרגוליס: יש מוסדות, כמו בן גוריון, שהחליטו לקבל מרמה מסוימת והם מתחייבים לעצמם שהם יביאו את התלמידים לרמה שהם חושבים שצריך להגיע אליה.
<דבורה מרגוליס: ויש מוסדות שהאינטנסיביות של הלימודים בהם היא כזו שהם אומרים: מי שמלכתחילה לא מתחיל עם עברית מספקת, לא יכול לעמוד גם לא בסמסטר או שניים ראשונים.
<דבורה מרגוליס: זאת החלטה אקדמית.
<דבורה מרגוליס: לא יכול להיות תואר סוג א' לכולם ואז יהיה תואר סוג ב' למי שהוא עולה.
<דבורה מרגוליס: התואר BA במדינת ישראל שניתן על ידי האוניברסיטאות הוא תואר שיש לו ערך גדול גם בארץ ולשמחתנו גם בעולם.
<דבורה מרגוליס: בסופו של דבר כולנו רוצים שייצאו מפה בוגרים טובים, רופאים טובים, מהנדסים טובים.
<דבורה מרגוליס: לא מישהו שעשו לו הקלה על חשבון מה שהוא צריך ללמוד ולטפל בכולנו, לבנות לכולנו.
<דבורה מרגוליס: אל תשכחו, האנשים האלה, זה לא רק נייר שהם יוצאים אתו.
אברהם נגוסה: טוב, פה - - -
<דבורה מרגוליס: אז התשובה היא שזו החלטה אקדמית שכל מוסד מקבל אצלו.
<דבורה מרגוליס: המסר הועבר.
<גמליאל גוטשל: אז את אומרת שאתם לא רוצים לקבל עולים.
אברהם נגוסה: פה המחלוקת - - -
<דבורה מרגוליס: הבקשה שלהם - - - יש גם את העניין הזה שהוזכר כאן:
<דבורה מרגוליס: זו לא החלטה רק לעולים.
<דבורה מרגוליס: אם מורידים רמת יע"ל, מדובר גם על מגזר דובר ערבית ועל אנשים אחרים - - -
<גמליאל גוטשל: אבל הם לא עולים חדשים.
<גמליאל גוטשל: אנחנו פה בוועדת העלייה והקליטה.
<דבורה מרגוליס: אתה בוועדת העלייה והקליטה, אבל המדינה מתקיימת, יש כלל אזרחים - - -
<גמליאל גוטשל: אבל יש משימה לאומית שנקראת עלייה, כמו שהיושב-ראש אמר.
<דבורה מרגוליס: זה בסדר גמור.
אברהם נגוסה: אני לא מסכים לגישה הזו.
אברהם נגוסה: יש פה קליטת עליה, יש משימה לאומית.
<דבורה מרגוליס: אני שוב אומרת, האוניברסיטאות עובדות לפי שמירה על הרמה האקדמית.
<דבורה מרגוליס: אפשר לעשות התאמות, אפשר ללכת לקראת, אפשר ללוות תוך כדי.
<דבורה מרגוליס: יש דברים שלא יתפשרו עלים.
<דבורה מרגוליס: אני אומרת לכם את זה.
<דבורה מרגוליס: תכעסו עלי, אני מבינה.
אברהם נגוסה: לא שמעתי מאף אחד שדורש להוריד את רמת האוניברסיטאות - - -
<דבורה מרגוליס: זו המשמעות של מה שאתה מבקש - - -
אברהם נגוסה: את הרמה האקדמית של האוניברסיטאות.
אברהם נגוסה: המחלוקת היא על מתן הזדמנות בתוך הזמן כדי שהם יוכל לשפר.
אברהם נגוסה: אנחנו מדברים על עברית, לא על מתמטיקה, לא על פיזיקה.
אברהם נגוסה: אנחנו מדברים על השפה העברית לעולים חדשים.
אנחנו אומרים: אנחנו פה במשימה לאומית של קליטת עלייה.
אנחנו אומרים: כדי לשלב את העולים החדשים אנחנו צריכים גמישות.
אנחנו אומרים: לא גמישות ברמת ההשכלה אלא גמישות בזמן.
אנחנו אומרים: זה מה שאנחנו דורשים.
אנחנו אומרים: אם אתם לא מבינים את זה ואתם לא רוצים לעשות את זה, אז אתם לא עומדים במשימה לאומית של קליטתה עלייה.
אנחנו אומרים: אל תביאו לי תירוצים שיש דובר ערבית, דובר צ'רקסית, דרוזי וכל הדברים האלה.
אנחנו אומרים: אנחנו לא נגד שתעזרו, אבל פה יש לנו משימה לאומית, קליטת עלייה.
אנחנו אומרים: אנשים עוזבים, באים לפה כדי לבנות את ביתם במדינת ישראל.
אנחנו אומרים: זו מדינה יהודית.
אנחנו אומרים: אם אתם לא מתגייסים למשימה הזו, אז אנחנו מאבדים את העיקרון של קליטת עלייה.
אנחנו אומרים: על זה אנחנו מדברים.
<דבורה מרגוליס: אני אעביר את המסר.
<סם קדוש: אדוני היושב-ראש, שישה חודשים – אני אומר את זה גם לראשי האוניברסיטאות – היינו ילדים טובים, חיכינו לתוצאות, לא עשינו רעש למרות שיכולנו לעשות רעש כי בצרפת יש כל מיני ידידים של כל האוניברסיטאות שכדי לגייס כספים שם כולם אומרים שפה טוב.
<סם קדוש: היום אנחנו באים ומציעים עוד פעם חלופה.
<סם קדוש: תישארו עם היע"ל.
<סם קדוש: אנחנו רוצים חלופה.
<סם קדוש: בואו נעשה מסלול מקביל.
<סם קדוש: אדוני היושב-ראש, אולי זה נשמע חריף, היינו בוועדה עם הסטודנטים שלומדים 6 שים רפואה.
<סם קדוש: עד היום משרד הבריאות לא רצה לקבל אותם.
<סם קדוש: כמעט הלכנו לבג"ץ ובסופו של דבר זה הסתדר.
<סם קדוש: אני אומר לכם שאם אתם לא רוצים לעשות איזו פשרה, ואני מציע למינהל הסטודנטים להיות אתנו בזה, אנחנו הארגונים שוקלים ללכת לבג"ץ כי זה חוסם את הפתיחה של מדינת ישראל ושל האוניברסיטה.
<סם קדוש: לא רציתי להגיע לזה, אבל אם זו הדרך, אז אנחנו נלך עד הסוף.
<נתנאל נתי ארן: כבוד היושב-ראש, בעניין הזה.
<נתנאל נתי ארן: אני פשוט באמצע כאן.
אברהם נגוסה: אתה שייך לאוניברסיטאות.
<נתנאל נתי ארן: אני מהאו"ם - - -
אברהם נגוסה: לא משנה עכשיו מי שייך למה, תגיד את האמת.
<נתנאל נתי ארן: אני רואה שאנחנו הולכים לכיוון שאולי הוא מסוכן.
<נתנאל נתי ארן: יע"ל, כבודו במקומו מונח.
<נתנאל נתי ארן: כשאני אומר חלופה, למשל חלופה דוגמת המבחן של האוניברסיטה העברית, לא להוריד את הרף של העברית - - -
אברהם נגוסה: לא דרשנו.
<נתנאל נתי ארן: - - - של ור"ה.
<נתנאל נתי ארן: אלא שיהיה מבחן דוגמת המבחן של האוניברסיטה העברית שראשי האוניברסיטאות יסמכו עליו את ידיהם.
<נתנאל נתי ארן: לא תהיה ירידה ברמת העברית.
<נתנאל נתי ארן: זה משהו שכולם יוכלו להסכים עליו ואנחנו נימנע מאותו אחוז של תלמידים שיע"ל קשה להם.
<נתנאל נתי ארן: אני לא בעד להוריד את הרף.
<נתנאל נתי ארן: אם אנחנו צריף סוף ד'-תחילת ה', שזה מה שרוב האנשים רוצים, אנחנו נגיע לשם.
<נתנאל נתי ארן: השאלה איך עושים את זה.
<נתנאל נתי ארן: האם זה דבר שאפשר לשקול אותו, שבנוסף ליע"ל יהיה מבחן דוגמת המבחן של האוניברסיטה העברית, באותה רמה?
אברהם נגוסה: אני לא מסכים עם כל מה שאתה אומר.
אברהם נגוסה: אני בעד שלא להוריד את הרמה אבל אני בעד להוריד את הרף וכמובן לתת את הזמן לעולים החדשים.
אברהם נגוסה: במשך הזמן הם יכולים לעשות את זה.
אברהם נגוסה: אוניברסיטת באר שבע הורידה את הרף, האוניברסיטה העברית נתנה - - -
<דבורה מרגוליס: היא לא העלתה.
<דבורה מרגוליס: היא לא הורידה, אבל לא חשוב.
אברהם נגוסה: בסדר, אבל ביחס לאחרים הרף שלהם יותר טוב.
אברהם נגוסה: גם החלופה של האוניברסיטה העברית היא בסדר.
אברהם נגוסה: זה נותן יותר זמן לתלמידים.
אברהם נגוסה: אנחנו לא דורשים להוריד את הרמה, זו לא הדרישה בכלל.
<אייל ניצני: כבדו היושב-ראש, לקראת סיכום הדברים אני רוצה לתאר את המהלך שאנחנו ממליצים עליו ואני מבקש ממך, סם וממך גמליאל, להיות אתנו בהקשר הזה כי אנחנו ממליצים לעולים להשקיע פה בלימודי השפה.
<אייל ניצני: ללמוד עברית ולשפר את רמת העברית שלהם במהלך שאינו מבזבז שנה אלא מכין אותם טוב יותר ללימודים אקדמיים, ואני מדבר על אולפן צעירים שלו זכאי כל עולה, ל-500 שעות שמיד אחריהן תכנית תק"ע – עוד רגע, אני הקשבתי לך.
<אייל ניצני: אני לא מדבר על אולפן במסגרת מסע.
<אייל ניצני: אני מדבר על אולפן עולים.
<אייל ניצני: אני מדבר על תק"ע אחרי אולפן עברית.
<אייל ניצני: כלומר, בסך הכול כ-850 שעות, ועוד 160-150 שעות באולפן קיץ, ולא לוותר על המהלך הזה.
<אייל ניצני: אני יודע אמילי ואני יודע גמליאל שאתם יודעים בדיוק על מה אני מדבר.
<אייל ניצני: העולים מצרפת ובלל מוזמנים וצריכים לעשות את המהלך הזה ולהגיע מוכנים יותר, בטוחים יותר, ברמה גבוהה יותר ולא מספיק מה שהם מקבלים במסגרת תכנית מסע, והם לא יכולים אחרי תכנית מסע או אחרי תכנית מסע - - -, טובה ככל שתהיה - - -
אברהם נגוסה: תתמקד בעולים.
אברהם נגוסה: אנחנו מדברים על העולים.
<אייל ניצני: זה לא מספיק שעות בשביל להתקבל לטכניון.
<אייל ניצני: הם צריכים עוד שעות בשביל לשפר - - -
אברהם נגוסה: אז אולי משרד הקליטה יגדיל את השעות?
<אייל ניצני: יש פה מהלך של 1,100 שעות שמפורסם בכל העולם ובכל השפות.
אברהם נגוסה: ואתה טען שהעולים לא מנצלים את זה?
<אייל ניצני: - - - אני לא טוען שהם לא מנצלים - - -
אברהם נגוסה: אני מסכים אתך במאה אחוז.
<אייל ניצני: אני ממליץ על המהלך הזה.
<אייל ניצני: אני לא טוען שהם לא מנצלים, חלילה.
<אייל ניצני: אני אומר שזה המהלך שאנחנו - - -
אברהם נגוסה: אני מסכים אתך שהעולים צריכים להשקיע.
אברהם נגוסה: אין מחלוקת בזה.
אברהם נגוסה: כשאני מגיע לכל בית ספר, לכל מוסד חינוכי ואני פוגש את הצעירים, עולים או ותיקים, לא משנה, אני אומר להם שיש לי את הנוסחה: שוויון הזדמנות פלוס השקעה אישית שווים הצלחה.
אברהם נגוסה: רק לקבל הזדמנות זה לא מספיק אם אני לא משקיע בזה, אם אני לא מנצל את זה.
אברהם נגוסה: ולכן אני מסכים אתך שיש פה זמן שהמדינה נותנת לעולה חדש להשקיע בשעות האלה.
אברהם נגוסה: אני מסכים אתך, הוא חייב להשקיע בזה, כי אם הוא לא משקיע, זה שווה כישלון.
<אייל ניצני: כבוד היושב-ראש, בשלוש השנים הראשונות שלך בוא תשקיע, בוא תתחיל את זה בלי שירות צבאי או לאומי, חוץ מזה בוא תשקיע, בשלוש השנים הראשונות בו תתחיל את התהליך.
אברהם נגוסה: לקראת הסוף אני אתן לשני אנשים לשאול שאלה – אבל שאלה, לא נאומים.
אברהם נגוסה: תשאלי ואחר כך אני אעבור אליך.
<אורי בלוך: תודה רבה.
<אורי בלוך: יש לי שאלה אליך לא בתור רכזת תכנות מסע, אלא בתור חברה של כל העולים שעכשיו עלו ולא משנה מאילו מסגרות הגיע.
<אורי בלוך: הם הגיעו, הם פה, הם בני 20-18.
<אורי בלוך: הם עשו את כל התהליך שאמרת.
<אורי בלוך: זה אומר אלף ומשהו שעות, זה אומר פעמיים 500 שעות של משרד החינוך, של אולפן - - - חיפה, ירושלים – אנחנו מדברים על אותו דבר, נכון?
<אייל ניצני: לגמרי.
<אייל ניצני: זו שאלה לכל מוסד.
אברהם נגוסה: הוא לא מוסד אוניברסיטאי.
אברהם נגוסה: הוא נותן הזדמנות.
אברהם נגוסה: הוא נותן את שעות הלימוד לעברית.
אברהם נגוסה: הוא משרד הקליטה.
<אורי בלוך: האם ההזדמנות יכולה להיות חלופה?
<גמליאל גוטשל: זה - - - לא חלופה, מבחן יע"ל.
<גמליאל גוטשל: אז יעשה 2,000 שעות, אבל אם הוא נכשל במבחן - - - עדיין לא התקבלו.
<גמליאל גוטשל: מצוין.
<גמליאל גוטשל: אני מסכים אתך שיעשו את זה.
<גמליאל גוטשל: אבל זה לא - - -
אברהם נגוסה: הנושא הוא לא אם השעות לעברית מספיקות או לא.
אברהם נגוסה: הנושא פה הוא החלופה של המבחן, עניין הזמן, לתת הזדמנות, לתת זמן לעולים, אם זה במבחן וגם - - -
<גמליאל גוטשל: בהתחלה פתחת את הדיון ואמרת שלא הצלחת להוכיח שתכנית תק"ע שווה או מכינה כמו שצריך למבחן יע"ל.
<אייל ניצני: היא לא תכנית הכנה.
<אייל ניצני: אמרתי את זה ברור.
<גמליאל גוטשל: זה ברור.
<גמליאל גוטשל: זה לא הכנה למבחן יע"ל וזה לא נחשב כמו חלופה, לצערנו.
<גמליאל גוטשל: לפי דעתי, מי שסיים תק"ע, יכול להתקבל ישירות לאוניברסיטאות כי מאה אחוז מכל התלמידים שאני מלווה, כל מי שסיים תק"ע מוכן יותר ממאה אחוז בלימודים.
<גמליאל גוטשל: זה בטוח ואני מסכים ואני מעודד לזה.
<אייל ניצני: לא בטוח.
<אייל ניצני: אולי הוא צריך אולפן קיץ עוד - - -
<גמליאל גוטשל: - - - במעטפת שאתה אמרת, זה בטוח, יש כתיבה אקדמית – אני לא נכנס לכל פרטי הפרטים – 8 שעות ביום עם עוד 3 שעות עבודה בבית, במשך חמישה חודשים, ועוד יותר עם ה-500 שעות.
<גמליאל גוטשל: למה משרד הקליטה והאולפנים שנותן משרד החינוך דרך תק"ע לא מוכרים על ידי האוניברסיטאות שגם הן שייכות למשרד החינוך?
<גמליאל גוטשל: משרד החינוך עושה אולפן ממש עשיר מאוד ובסוף האוניברסיטאות לא מקבלות את זה.
<קריאה: כי הם מקבלים רק מבחן יע"ל.
<גמליאל גוטשל: מקבלים מבחן יע"ל.
אברהם נגוסה: בזמננו היה גם אולפן במרכזי קליטה, שלב א', שלב ב'.
אברהם נגוסה: לאחר מכן גם הייתה מכינה.
אברהם נגוסה: שנה מכינה בה לומדים גם עברית וגם נושאים אחרים.
<דבורה מרגוליס: מכינות קדם-אקדמיות - - -
אברהם נגוסה: זה תק"ע.
<דבורה מרגוליס: - - - מכינה קדם-אקדמית - - -
אברהם נגוסה: זה לא תק"ע?
אברהם נגוסה: תכנית קדם-אקדמית, לא?
<גמליאל גוטשל: זה עוד משהו - - - במכינה זה עוד משהו.
<גמליאל גוטשל: יש שתי מכינות עולים: אחת בבר אילן ואחת באוניברסיטה העברית.
<גמליאל גוטשל: באופן עקרוני, כל האוניברסיטאות שאין להן מכינת עולים חייבות להכיר במכינת העולים של בר אילן ושל האוניברסיטה העברית.
<גמליאל גוטשל: חוץ מכמה אוניברסיטאות כמו הטכניון, לא רוצים להכיר במכינת עולים.
<גמליאל גוטשל: זה גם פרדוקס וסתירה.
<דבורה מרגוליס: אני יודעת שיש עכשיו תהליך, אני אברר אם זה לעניין מכינת עולים, שנמשך כבר שנה וחצי וממש עומד לפני סיום של ראשי המכינות האוניברסיטאיות בלבד.
<דבורה מרגוליס: אני לא יודעת מה קורה במכללות - - -
אברהם נגוסה: אנחנו מדברים על האוניברסיטאות.
<דבורה מרגוליס: - - - או שמנהלי המכינות הקדם-אקדמיות עובדים על האחדה של הציונים, הכרה הדדית, סיליבוסים דומים, בחינות קרובות, אנגלית, תחומים מדעיים ועברית אחיד, ומכירים זה בזה - - -
<גמליאל גוטשל: כן, רק שזו לא מכינת עולים.
<קריאה: זה אותו דבר.
<דבורה מרגוליס: מי שמסיים מכינה, בוודאות פטור מיע"ל, לא צריך לעשות בגרות, לדעתי אולי - - -
<גמליאל גוטשל: זה לא מה שקרה בטכניון.
אברהם נגוסה: קודם כל, אנחנו מבקשים - - -
<דבורה מרגוליס: ראש הפורום של מנהלי המכינות הוא מנהל מכינה בטכניון: פרופסור דן זילברשטיין.
אברהם נגוסה: אנחנו מבקשים את זה בכתב.
אברהם נגוסה: תשלחו לנו לוועדה.
<דבורה מרגוליס: כשעשו לנו אין בעיה.
<דבורה מרגוליס: עלו פה המון שלאלות, אני מטיחה להעביר הכול ולחזור אליכם עם תשובות.
אברהם נגוסה: זה חשוב לנו מאוד.
אברהם נגוסה: אנחנו ממש בלחץ מבחינת הזמן.
<אמלי אבבו: אני יועצת אקדמית ב- .
<אמלי אבבו: CNEFלצערנו, המכינה היום לא ממומנת על ידי מינהל הסטודנטים לכל מי שיש לו בגרות שקילה לבגרות ישראלית.
<אמלי אבבו: זאת אומרת שכל מי שמגיע לארץ ומשרד החינוך מכיר בבגרות שלו הוא יכול ללכת למכינה אבל הוא חייב לשלם לפחות שני שלישים מהמחיר, שזה בערך 25,000 שקל לשנה.
<אמלי אבבו: מי שמגיע עם בגרות שהיא לא שקילה, משרד הקליטה ומינהל הסטודנטים מממנים את כל המכינה מבחינה תקציבית.
<אמלי אבבו: אם אנחנו הולכים לפתרון הזה שהוא אולי, כמו שאת אומרת, שהמכינה כבר תהיה מוכרת ומשותפת לכל האוניברסיטאות ואנשים ירצו ללכת למכינה כהכנה לאוניברסיטה ויהיה פטור ממבחן יע"ל וכולי, צריך שתהיה השוואה מבחינת מי שמשלם ומי שלא משלם.
אברהם נגוסה: אני לא מבין למה מינהל הסטודנט לא משלם את זה למכינה?
<אייל ניצני: משלם למי שצריך את זה.
<אייל ניצני: יש מדיניות אקדמית של ארצות שהאקדמיה מכירה בבגרות שלהם או בתעודת סיום התיכון שלהם כשקילה לבגרות הישראלית.
<אייל ניצני: זה נושא אחר לגמרי, סיפור אחר לגמרי.
<אמלי אבבו: זה משרד החינוך.
<אייל ניצני: לא רק משרד החינוך.
<אייל ניצני: ממש לא.
<אייל ניצני: אוניברסיטאות מכירות בבגרות ובתעודת הסיום של ארצות כמו צרפת, ארצות הברית.
<אייל ניצני: חבר המדינות, ברית המועצות לשעבר – הבגרות שלהם לא שקילה.
<אייל ניצני: ואם הם לא למדו לימודים אקדמיים, הם צריכים לעבור מכינה קדם-אקדמית.
<אייל ניצני: אם הם צריכים לעשות את זה או חייבים ללמוד את זה בשביל לקבל תואר אקדמי ישראלי, אנחנו נממן להם.
<אייל ניצני: יש כאלה שלא חייבים ולכן אנחנו לא מממנים.
אברהם נגוסה: אז מה הטענה שלך?
אברהם נגוסה: מי שצריך, מממנים לו.
אברהם נגוסה: מי שלא צריך – לא צריך.
<אמלי אבבו: אתה צודק במאה אחוז.
<אמלי אבבו: העניין הוא מה זה צריך או לא צריך.
<אמלי אבבו: אם אתה מקבל ממוצע בין 90 ל-100 בתוצאות של המכינה, יש לך הקלות מאוד גדולות בקבלה לאוניברסיטה.
<אמלי אבבו: זאת אומרת שאנחנו מסתכלים על הציונים שלך במכינה במקום הציונים של הבגרות.
<אמלי אבבו: אם אתה מגיע עם בגרות צרפתית שמוכרת בארץ, אבל נמוכה מאוד ואתה רוצה להתקבל למשהו קשה מאוד כמו, נגיד, רפואה – אין לך ברירה, אתה חייב לעבור דרך המכינה.
<אמלי אבבו: חייב כי האוניברסיטה לא מסתכלת על הבגרות שלך כי יש לך פחות מ-15 ממוצע.
<אמלי אבבו: אז אתה הולך למכינה, אתה משלם למרות שאתה חייב לעשות את המכינה, שזה בדיוק כמו דרום אמריקאי שמגיע ואין לו בגרות.
<אמלי אבבו: זה בדיוק אותו דבר.
<אמלי אבבו: היום, על פי ההחלטות של מינהל הסטודנטים במשרד הקליטה, המכינה לא ממומנת לעולים האלה.
<אמלי אבבו: אם אנחנו הולכים לכיוון שהמכינה יכולה להיות פתרון גם למבחן יע"ל, אז חייבים שהמכינה תהיה ממומנת לכל מי שרוצה לעשות אותה.
אברהם נגוסה: פה יש בעיה.
אברהם נגוסה: אני לא הייתי מודע לזה כי גם אני הייתי עולה חדש, ברור שלא עליתי מצרפת או מאמריקה, אז ישר עברתי שנה מכינה ומינהל הסטודנטים שילם לי.
אברהם נגוסה: רק אחרי שנה עשיתי את המבחן בעברית.
אברהם נגוסה: עזר לי, אני חושב, שלמדתי גם באולפן קיץ וגם במרכז קליטה וגם שנה במכינה.
אברהם נגוסה: זה נתן לי פוש לעבור את המבחן.
<דבורה מרגוליס: המכינות הן לא רק ידע בשפה - - -
אברהם נגוסה: כן, מכניס אותי.
<דבורה מרגוליס: - - - אם זה גם נמצא באוניברסיטאות, אז גם יש - - -
<אמלי אבבו: אנחנו בעד לגמרי.
<דבורה מרגוליס: - - - והסתגלות והכרות.
אברהם נגוסה: לכן, אנחנו כוועדת העלייה והקליטה - - -
<דבורה מרגוליס: לא רק זה.
<דבורה מרגוליס: תעברו את מכינת הטכניון, תיכנס לטכניון - - -
אברהם נגוסה: אני חושב שלא ניכנס לאבחנות של מה שמינהל הסטודנטים עושה.
אברהם נגוסה: אנחנו, כוועדת העלייה והקליטה, קוראים למינהל הסטודנטים במשרד הקליטה לשלם את המכינה לכל עולה חדש.
אברהם נגוסה: מי שלא צריך, יגיד: תודה, אני לא צריך.
אברהם נגוסה: המדיניות צריכה לתת לכל עולה שנה לפני שהוא נכנס לאוניברסיטה.
אברהם נגוסה: אם מישהו יעשה דרך קצרה, אז בסדר.
אברהם נגוסה: אבל אני חושב שהוא צריך להיות, זאת תהיה החלטה שלנו ואנחנו נפנה גם בכתב גם לשרת הקליטה בנושא הזה.
<אמלי אבבו: בגלל שעבדתי במינהל הסטודנטים מספר שנים, אני זוכרת את השנה בה החליטו לא לשלם לכל העולים.
<אמלי אבבו: זה לא שמינהל הסטודנטים החליט את זה כי לא בא לו לשלם, ההחלטה הייתה בגלל שהאוניברסיטאות לא הפסיקו להעלות את המחיר של המכינה משנה לשנה כי הם ראו שמינהל הסטודנטים משלם לכולם, אז למה לא להעלות את המחיר ואז להרוויח מזה.
<אמלי אבבו: מינהל הסטודנטים משלם והמחיר של המכינה תמיד עלה.
<דבורה מרגוליס: התשובה כרגע היא שהמל"ג לפני שנתיים הפך להיות הרגולטור והאחראי גם על המכינות הקדם-אקדמיות.
<דבורה מרגוליס: המחיר שם מפוקח, יש הסדר.
<דבורה מרגוליס: הקליינטים הכי גדולים שהמכינות הקדם-אקדמיות - - -
<אייל ניצני: המחיר הוא גם לא 25,000 שקל.
<אייל ניצני: אין מכינה כזאת.
<אמלי אבבו: אבל אז זה היה 12,000 שקל.
<דבורה מרגוליס: - - - התעריף שהאוניברסיטאות מקבלות עומד על פחות מ-12,000 שקל.
<דבורה מרגוליס: את היתרה האוניברסיטאות מממנות מכיסן.
<דבורה מרגוליס: רק שיהיה פה לפרוטוקול.
אברהם נגוסה: אני מקווה שלא יהיה ניצול כזה.
אברהם נגוסה: אני חושב שבשביל זה יש מל"ג.
אברהם נגוסה: מל"ג צריכה לקחת את הכול בפרופורציה.
אברהם נגוסה: זה לא בגלל שהמדינה משלמת לו, צריך לגנוב מהמדינה.
אברהם נגוסה: המחיר זה המחיר ולא בגלל שהמדינה עוזרת לו צריך להכפיל את המחיר.
אברהם נגוסה: זה פשוט לא יכול להיות.
אברהם נגוסה: המל"ג צריך לקחת את העניין הזה.
אברהם נגוסה: אני חושב שכשעתיים דנו בנושא הזה.
אברהם נגוסה: זה דיון מאוד חשוב.
אברהם נגוסה: אנחנו לא נוותר, אני אומר לכם, בנושא הזה.
אברהם נגוסה: אם צריך, אני לא רוצה להגיע לשלב של להכריע את האוניברסיטאות בחקיקה.
אברהם נגוסה: יש חוק השכלה גבוהה, אפשר לעשות תיקון בחוק ולהכריע את האוניברסיטאות.
אברהם נגוסה: אבל אנחנו לא רוצים לפגוע בחופש האקדמיה ואנחנו רוצים לעשות את זה בהידברות, בהבנה, ללא כפייה.
אברהם נגוסה: לכן, אנחנו צריכים לקחת את עניין קליטת העלייה כמשימה לאומית.
אברהם נגוסה: הביטחון של המדינה חשוב לנו, אז כל אחד מתגייס לצבא ההגנה לישראל, כך הוא מרגיש שהוא תורם את חלקו לביטחון הלאומי.
צריך להרגיש: הלכתי לכיוון חקיקה בעניין הפסיכומטרי כי לא הייתה לי ברירה.
צריך להרגיש: אופוזיציה וקואליציה חתמו על זה כאחד.
צריך להרגיש: אני מקווה שנזרז ונעביר את החוק הזה.
צריך להרגיש: לכן מאוד חשוב ללכת על העניין של יע"ל.
צריך להרגיש: החלטנו במסגרת הדיון שלנו ואני מבקש ממנהלת הוועדה לקרוא את ההחלטה שלנו.
לכל האוניברסיטאות: 1.
לכל האוניברסיטאות: להציע חלופה נוספת למבחן יע"ל לצעירים עולים המבקשים להתקבל ללימודים כדוגמת החלופה המוצעת על ידי האוניברסיטה העברית.
לכל האוניברסיטאות: 2.
לכל האוניברסיטאות: לפתוח מרכזי כתיבה שנועדו להקנות לסטודנטים עולים תמיכה לימודית בשפה כשם שעושה זאת בהצלחה אוניברסיטת בר אילן.
<קרן גולדפרד: אנחנו לא עושים את זה - - -
אברהם נגוסה: הציעה, הציעה.
אברהם נגוסה: כפי שהציעה נציגת אוניברסיטת בר אילן.
אברהם נגוסה: לא עושים.
<גמליאל גוטשל: עוד מעט, עוד מעט, בעזרת השם.
<דנה גורדון שושני: קיבלתם קרדיט.
אברהם נגוסה: כפי שהציעה.
<דנה גורדון שושני: הוועדה קוראת למינהל הסטודנטים במשרד הקליטה למממן במלואה את המכינה לעולים, לכל העולים המבקשים ללמוד בה – לא צריך לפרט.
אברהם נגוסה: זה מספיק לדעתי.
אברהם נגוסה: אלה ההחלטות שלנו.
אברהם נגוסה: אנחנו נכתוב את זה לכל ראשי האוניברסיטאות, לשרת הקליטה - -
<דנה גורדון שושני: נעביר לור"ה.
אברהם נגוסה: - - לשר אוצר כי קשור בזה כסף.
אברהם נגוסה: אנחנו נעביר את זה כמובן לשר החינוך, למל"ג.
אברהם נגוסה: נוציא את ההחלטה בכתב ואנחנו מצפים לשיתוף פעולה במשימה לאומית.
אברהם נגוסה: תודה לכולכם שהשתתפתם.
אברהם נגוסה: יש אנשים בדרך, אנחנו נתחיל.
אברהם נגוסה: הנושא שאנחנו הולכים לדון בו היום: אוזלת היד של רשויות אכיפת החוק לנוכח סמים, אלכוהול והימורים בקרב בני נוער עולים ובני עולים, דיון חירום שהזמנו מכיוון שהיו פניות בשטח וגם הייתי בשטח, נפגשתי עם ההורים ושמעתי דברים שקשה להאמין שקורים במדינת ישראל, בחברה הישראלית, שהילדים או הנוער, לוקחים אותם בני ערובה וההורים נאלצים לשלם עשרות אלפי שקלים, ואם לא, הם יהרגו את הבנים, את הצעירים.
אברהם נגוסה: זה היה מאוד מאוד קשה לשמוע הורים שסיפרו לי בבכי.
אברהם נגוסה: הייתי בכינוס של ההורים ברמת אליהו, בראשון לציון, וקשה מאוד לשמוע את הדברים האלה, כשאנחנו יודעים שיש חוק וסדר ואיך דבר כזה יכול לקרות.
אברהם נגוסה: הורה עומד ואומר, אני נאלצתי לשלם 50,000 שקלים כי אם לא, אמרו לי, תמצא את הגופה של הבן שלך.
אברהם נגוסה: לא הייתה לי אפשרות, שילמתי, וכך אחרים גם אמרו.
אברהם נגוסה: אני לא יכולתי לדחות את הנושא הזה עד המושב הבא כשאני שמעתי את הדברים האלה לפני שבוע, ולכן נאלצנו לקיים את הדיון הזה בפגרה כדיון חירום על מנת לשמוע את מערכת אכיפת החוק, איך אנחנו מתמודדים עם הדבר הזה.
אברהם נגוסה: ולכן, זה חשוב לי באמת לשמוע ולמצוא פתרון ביחד איך אנחנו נותנים הגנה למשפחות האלה, להורים האלה.
אברהם נגוסה: יש כמה אנשים שהם בדרך וכבר אני יודע שגם קשה להם לספר, הם מפחדים גם מנקמה.
אברהם נגוסה: הם אומרים, יהיה לנו קשה להגיד את זה כי אז ינקמו בנו, וככה עד כדי כך אנשים דיברו.
אברהם נגוסה: אז לכן יש לנו את כל המערכת של המדינה, של רשויות אכיפת החוק ואנחנו רוצים לשמוע ולדון איך אנחנו מתמודדים עם המציאות.
אברהם נגוסה: אני יודע, זה לא רק בראשון לציון, ברמת אליהו.
אברהם נגוסה: גם בשכונות או בערים מסוימות פנו אלינו בבעיות האלה.
אברהם נגוסה: יכול להיות, בגלל שעכשיו זה החופש הגדול ויכול להיות שהיו תוכניות שהנוער היה עסוק בהן והיה מוגן, והתוכניות האלה יכול להיות נסגרו, יכול להיות שהמצב החריף.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע מכל נציגי המשרדים.
אברהם נגוסה: רציתי שגם אנשים יספרו, אומנם הם בכניסה, אבל אני רוצה לשמוע.