GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יצחק טיים: אתם רואים פה את המספרים, 4,200 ומשהו תיקים אפילו לא נגעו בהם, נסגרו.
<יצחק טיים: שוב פעם, חוזרים פה לשאלה מלכתחילה, אין אמון אז אף אחד גם לא מגיש תלונות כי גם מן הקצת שהוגש גם לא מטופל כראוי.
<יצחק טיים: אז זה שורש הבעיה.
<יצחק טיים: אני רוצה לשאול שאלה לגבי המצלמות, אני לא יודע אם זה קשור ספציפית לנושא הזה, אבל מצלמות במחלקי נוער קיימות כבר?
<יצחק טיים: בחדרי חקירות נוער?
<נועם שקל: צילומי חקירה?
<יצחק טיים: כן.
<יצחק טיים: אני אגיד לך למה, אני עובד בתחום החינוך הבלתי פורמלי ואני עובד עם נוער בסיכון והייתי בהרבה חדרי חקירות של נוער בשנה האחרונה עם חניכים שלי, ולא ראיתי אף מצלמה שם.
<יצחק טיים: ושם זה שורש הבעיה.
<קריאה: יש הוראות בחוק חקירת - - -
<יצחק טיים: אבל דיברו על זה בתחילת שנה שעברה שיתעדו חקירות כאלה ולא ראיתי שם מצלמות אף פעם.
<נועם שקל: אני - - - שעכשיו - - - את ההנחיה ויש מצלמה בכל חדר וחדר של חקירות נוער שאני יודע עליו, לא יכול להגיד לך את זה, אני יודע ש - - -
<יצחק טיים: אני יכול להגיד לך עובדות מתחנת כפר סבא.
<יצחק טיים: פי גלילות, אשקלון, אין שם מצלמות בחדרי חקירות נוער שזה מאוד חשוב ושם זה שורש הבעיה.
<נועם שקל: אני לא רוצה לתת לך תשובה שהיא לא נכונה.
אברהם נגוסה: רונן בבקשה.
<רונן יצחק: רק הערה קטנה, המספרים באמת אפשר להשתמש בהם, זה טוב, אנחנו - - - על זה, אבל צריך להיות מדוייקים איתם כי הם יכולים להטעות.
<רונן יצחק: כחצי מהתלונות שמגיעות למח"ש, אני מדבר על סמכות מח"ש, למשל השוטר אין לו כובע, או למה אין נייר טואלט בתחנה כזאת או אחרת, זה לא תיקי מח"ש.
<רונן יצחק: אם סופרים אותם אז הנתונים נכונים.
<רונן יצחק: חצי מהתיקים הם בכלל לא בסמכות שלנו כיוון שהם לא עבירה פלילית שדינה מעל שנה.
<רונן יצחק: ויש המון כאלה.
<רונן יצחק: "השוטר הסתכל", "השוטר דיבר אלי לא יפה".
<רונן יצחק: זה לא תיק פלילי.
<רונן יצחק: מכח התיקים הפליליים, 770 ומשהו תיקים נחקרו, שברוב התיקים יותר משוטר אחד, יש 68% מיצוי, ואם רוצים קצת נתונים אז 110 תיקים עמדו לדין פלילי, חוץ מזה 128 תיקים הלכו לדין משמעתי.
<רונן יצחק: 14% נסגרו מחוסר אשמה, שזה גם אנחנו סופרים את זה כמיצוי חקירה, ועם אחוזי הרשעה של שנת 2016, 78% זה לא אפס תיקים.
<רונן יצחק: שוב, אם מייחסים את זה לכל התלונות שמגיעות למח"ש, בעיני האזרח זה תלונה שמגיעה למח"ש, אבל באופן אמיתי, מבחינת המנדט שהמחוקק נתן לנו, זה לא תיק שמטופל על ידי מח"ש.
<רונן יצחק: אני לא יכול לבוא לשוטר להגיד לו "למה אין לך כובע", כי זה תיק לכל היותר משמעתי.
<רונן יצחק: לספור גם אותו ולהשוות את כל התמונה אליו, זה מעוות את התמונה.
<רונן יצחק: שוב, יש ביקורת שצריכה להישמע, ואומרים לעתים דברי טעם שאף אחד לא חסין משום דבר, ובאמת כל המטרה של כולם, וגם ההתכנסות הזאת, אנחנו כאמור התרחקנו מפרויקט המצלמות.
<רונן יצחק: המטרה לקדם כמה שיותר את האינטרס של כולם.
<רונן יצחק: אני לא חושב שיש פה מישהו שיושב בחדר, ולא חשוב באיזה צד הוא, שאין לו בסוף את אותו צד, שהמשטרה תהיה יותר טובה, שהאזרחים יהיה להם יותר אמון במשטרה ובמוסדות השלטון, שלא יהיו "נפגעים" לשווא.
<רונן יצחק: לא תלונות שווא ולא אזרחים שסתם פוגעים בהם.
<רונן יצחק: כל מה שיכול לקדם אנחנו בשתי ידיים מאמצים.
<פנטהון אספה-דוויט: נושא המצלמה חשוב, אבל אם הטיפול של מח"ש יהיה כדין הטיפול של המקרה של דמאס פקדה שזה תועד במצלמות, לא צריך את המצלמות גם, מה זה יעזור.
קסניה סבטלובה: כמה זמן לוקח בממוצע הטיפול?
קסניה סבטלובה: כי מה שאנחנו ראינו זה חרפה, מקרה שהוא יחסית לא מסובך, כך הוא הוגדר גם על ידכם, נחקר במהלך יותר משנתיים.
קסניה סבטלובה: אז כמה זמן בממוצע לוקח תיק?
<רונן יצחק: כיוון ש- - - כולנו לנושא של המצלמות, אני לא רוצה סתם לתת נתונים באוויר כי אני מכבד גם את הפורום הזה.
<רונן יצחק: אנחנו הגענו לעניין של המצלמות, אם נתמקד בו אני אשמח, אני לא יודע להגיד לך, ודאי לא בשלוף נתונים, אבל אם אתם רוצים הסיכום השנתי מפורסם ויש שקיפות מלאה, הוא מפורסם באינטרנט, אני עכשיו הגעתי אליו מהטלפון הנייד שלי, והוא עב כרס, יש בו את כל הנתונים, גם התיקים שנסגרו, למה הם נסגרו, יש שם הסבר מפורט כולל מה שכאן אמרו החברים, הכל שם.
<רונן יצחק: אנחנו מעודדים שקיפות ורוצים את זה גם כדי להראות את העשייה שלנו, ואנחנו באמת חושבים שהעשייה שלנו בסופו של עניין היא עשייה מבורכת ומוצלחת.
<רונן יצחק: ומקומות שצריך לשפר, - - -
קסניה סבטלובה: אם זה היה כל כך מוצלח לא היינו צריכים את המצלמות בסופו של דבר, אתה מבין, כן?
קסניה סבטלובה: שאם היה את האמון הזה לא היה - - -
<רונן יצחק: כל עצה שיכולה לשפר, ומ-64% מיצוי להביא את זה ל-100% בצורה אוטופית, אנחנו מברכים על הדבר הזה, ואם יש רעיונות נוספים חוץ מהמצלמות, ודאי שזה מצוין.
<רונן יצחק: המצלמות, נדמה שיש קונצנזוס שהן לא מוליכות אותנו אחורה, הן יכולות להוליך אותנו רק קדימה, וכבר ראינו את הדבר הזה.
<רונן יצחק: מספיק שיש לי נתונים, אפילו אם הם לא מהפיכה, אבל הם נתונים שמשפרים, אנחנו כאמור בעד הדבר הזה.
<רונן יצחק: ואם צריך לשפר עוד את התפקוד של המצלמות, ונאמר כאן בצדק, רוב התלונות למח"ש זה לא לגבי שוטרי יס"מ.
<רונן יצחק: אני מזכיר, הפגנות מלכתחילה גם ככה מצולמות בלי קשר למצלמות.
<רונן יצחק: רוב התלונות הם כלפי שוטרים וסיירים "רגילים".
<רונן יצחק: כי האזרח מתמודד רוב היום, זה מה שהוא רואה, הוא רואה את הסייר "הרגיל", לא את שוטר היס"מ.
<רונן יצחק: זה שאולי יש בעיה גם שם, אבל זה לא הנפח המרכזי, ככל שאנחנו רואים אותו, וגם רואים את זה בשטח.
<מאריא זהראן: לא נראה לי שרוב התלונות הן נגד משטרה, יחידות סיור, בגלל שזה רוב המקרים, נראה לי שיש אנשים שמפחדים להתלונן על השוטרים, על יס"מ בהפגנות, כי הם מפחדים שאחר כך ידעו שהם ערכו הפגנה, שהם יעשו את ההפגנה לא חוקית או לא יודעת מה, אז נראה לי שזה לא העניין שצריך שהפיילוט לא יתייחס ליס"מ, נראה לי שזו טעות גדולה ש- - - יתייחס לגופי משטרה מסוימים, שרק סיור ותנועה, ואין יס"מ.
<מאריא זהראן: אי אפשר לקרוא לו פיילוט אם הוא לא מתייחס לכל מיני סוגים של יחידות משטרה.
<מאריא זהראן: גם נראה לי שהמספר של הפיילוט של 130 שוטרים זה כל כך קטן יחסית לפיילוט, לתקופה של שישה חודשים.
<מאריא זהראן: יש לי שתי שאלות בנושא.
<מאריא זהראן: למה מח"ש לא נמצאת בתמונה מהתחלה?
<מאריא זהראן: למה מח"ש לא מלווה את הפיילוט, למה מח"ש לא רוצה לראות מה קורה עם הפיילוט כל הזמן?
<מאריא זהראן: למה מח"ש מחכה לתוצאות מהמשטרה בסוף?
<מאריא זהראן: נראה לי שיש פה משהו, לא מסתדר לי, כי מח"ש עד עכשיו, הפיילוט נעשה מאוגוסט עד ינואר ומח"ש עד עכשיו מחכה לתוצאות מהמשטרה ואין לה שום גישה לפיילוט הזה, נראה לי שיש פה בעיה גדולה למח"ש וגם למשטרה עם הפיילוט הזה.
<מאריא זהראן: אני צריכה התייחסות שלך.
<מאריא זהראן: אתה רואה עצמך כגוף חוקר שוטרים, אתה צריך להמתין לתוצאות מחקר שהמשטרה - - - שהתוצאות שלהן, ש-80% מהציבור מרוצה, אני לא רוצה לשמוע שהציבור מרוצה, אני רוצה לשמוע איך זה משפיע על מח"ש, איך זה משפיע על תלונות שקורות במח"ש.
<מאריא זהראן: זה העניין החשוב ביותר של המצלמות, לא שהציבור מרוצה.
אברהם נגוסה: זו החלטה של המשטרה לעשות את הפיילוט, מי שעשתה זה המשטרה, וכמובן שהנושא הוא מערכתי, ולשתף עם מח"ש זה תלוי במשטרה.
<מאריא זהראן: אבל מח"ש הוא חלק, גוף מהמשטרה.
אברהם נגוסה: לא, זה משרד המשפטים.
אברהם נגוסה: מח"ש זה לא גוף של המשטרה.
אברהם נגוסה: זה משרד המשפטים.
<מאריא זהראן: אבל השאלה שלי הייתה למה מח"ש כל הזמן הייתה בצד, למה מח"ש לא ביקשה שתהיה חלק מהפיילוט כי זה משהו חשוב לעבודה שלה גם, מה שיקל עליה.
אברהם נגוסה: אוקיי, למה לא התעניינה, למה לא שאלה לקבל תוצאות של הפיילוט, זה שאלה שהיא שואלת.
<רונן יצחק: ראשית, לגבי הרישא של הדברים, תחילת הדברים שלך, אני לא אמרתי שלא, אני אומר או ממליץ לא לשים מצלמות לשוטרי יס"מ.
<רונן יצחק: אמרתי שהפיילוט נגע לשוטרי סיור, רוב התלונות מגיעות משוטרי סיור.
<רונן יצחק: זה לא אומר שלא יחשבו לשים גם על שוטרי יס"מ וגם על כלל שוטרי המשטרה, אבל שוב, זה עניין הדרגתי, עניין תקציבי.
<רונן יצחק: אז אני לא התכוונתי שלא צריך לשים על שוטרי יס"מ מצלמות.
<רונן יצחק: זה אחד.
<רונן יצחק: לגבי הפיילוט, הפיילוט שנעשה במשטרת ישראל כשמו כן הוא, כשיהיו ממנו נתונים אנחנו כמובן נפיק מהם את המירב עבור העבודה שלנו.
<רונן יצחק: זה לא שלא מעניין אותנו, אנחנו מחכים הרי לנתונים שהם יגידו, זה בעיניהם, והנתון הזה הוא משמעותי שהם בודקים והציבור אומר "אני מרוצה ב-30%", אני לא יודע מה זה אומר בלשון העבודה של - - - אבל אני לא מחכה וזה משהו שעובר לידי.
<רונן יצחק: יש לזה השפעה גם על העבודה שלנו, ודאי ברמה למשל הראייתית, ברור שיש לזה השפעה על העבודה שלנו.
<רונן יצחק: והמשטרה מנהלת את זה בינתיים בצורה יפה, כך נשמע.
<רונן יצחק: אנחנו נפיק את המירב מהפיילוט, ככל שיהיו לנו אינפוטים למשל בעניינים ראייתיים או כאלה ואחרים אנחנו ודאי נשמח להגיד אותם, וגם חשוב להגיד אותם, אנחנו לא נשב על הגדר, והמשטרה מן הסתם תשתף גם אותנו בעניין הזה, אבל הפיילוט בשטח הוא בניהול משטרת ישראל ובניצוחה, ואנחנו נצטרף כשיגיע הממשק לכדי מימוש.
<רוני פלי: אני רוצה לחדד שני עניינים.
<רוני פלי: כמובן שלא התכוונתי לרגע לומר שאסור לכבות את המצלמות, זה ברור לגמרי שהשליטה צריכה להיות אצל השוטר, התחלתי מזה.
<רוני פלי: רק דיברתי על זה שאתם מחדדים נהלים בעקבות הפיילוט ושהנהלים צריכים להיות שקופים גם הלאה.
<רוני פלי: אנחנו מדברים עם המשטרה הרבה זמן על פרסום הנהלים, אני יודעת שהומלץ שזה יקרה, התחייבתם שזה יקרה, זה לא קורה כרגע.
<רוני פלי: כל ההתנהלות צריכה להיות שקופה, בוודאי הנהלים של פיילוט חדש צריכים להיות שקופים, אני יודעת שהיה שקוף בעבר ואנחנו מציעים פה שיהיה שקוף בהמשך, זה הכרח לזה שניתן יהיה לסמוך על הכלי הזה, אחרת אי אפשר.
<רוני פלי: זו נקודה אחת לגבי השקיפות.
<רוני פלי: לגבי השקיפות של מח"ש, כל כלי שתיתן לא יהיה לו מספיק ערך אם לא נכיר את הנתונים.
<רוני פלי: הם לא נמצאים אצלכם כי אתם לא אוספים אותם וזה עולה פעם אחר פעם.
<רוני פלי: יש בעיה של שיטור יתר, כולנו מסכימים לזה, לא נראה לי שיש מישהו שמדחיק.
<רוני פלי: אם לא נותנים נתונים, לא נדע, וזה רק אצלכם, זה רק בידיים שלכם.
<רוני פלי: צריך לפצח את העניין הזה, זה משהו שהוא הכלי העיקרי והקריטי ביותר, בשביל למגר את העניין של שיטור יתר, להבין מה קורה.
<רוני פלי: כרגע מדברים רק באוויר.
<רוני פלי: אני יודעת שיש התנגדות לזה במח"ש, והבנו שאתם כן משנים עכשיו מערכת מחשב, אתם כן תוכלו לאסוף נתונים אחרים, כל איסוף נתונים לגבי הן שימוש בהאם הופעלה מצלמה או לא הופעלה מצלמה, האם הופעל כלי שיוצר אלימות ואיזה, וכמובן מיהו נפגע העבירה, מה הפרופיל שלו, זה קריטי בשביל להבין התנהגות של המשטרה כלפי אוכלוסיות מסוימות ובלי זה פשוט לא ניתן להבין את זה.
<רוני פלי: זו השקיפות שמצופה.
<דוד יאסו: בהמשך לדיון הקודם כפי שהתייחסת, אדוני היושב ראש, ושאלתך האם משרדי ממשלה מיישמים את החלטות הממשלה, אני חושב שאחד הגופים שאני יכול לציין כפי שחברי פנטהון התייחס למשטרה, יישר כח, גילה גזיאל באמת עושה מאמצים רבים, מעבר להטמעה בתוך המשטרה, שיתוף בקהילה.
<דוד יאסו: בני הקהילה שותפים.
<דוד יאסו: גם בסיור שקיימת אתה במכללה, ביחד עם המשטרה, אנחנו רואים את זה.
<דוד יאסו: הנושא של המצלמות בא לשני כיוונים, גם לבני הנוער עצמם וגם לשוטר עצמו.
<דוד יאסו: האפקט הזה הוא אפקט מאוד חיובי, יכול לסייע ולעזור כפי שאמרו.
<דוד יאסו: נכון שהוא לא הפתרון, אבל הפתרון הוא כאשר הפיקוד העליון מבין, מנחיל את זה לחייל בשטח.
<דוד יאסו: הצבא ידע לעשות את זה מ-1996, אני חושב שהיום, אמנם באיחור, אבל המשטרה עושה את זה, ויישר כח.
אברהם נגוסה: אנחנו לקראת סיכום הדיון.
אברהם נגוסה: כשקבענו את הדיון הזה ציפיתי באמת לקבל נתונים, לראות את ההשפעה של המצלמות.
אברהם נגוסה: לאחר ששמענו כמובן מהמפכ"ל, וגם אתם הוצאתם בעקבות התוצאות החיוביות של הפיילוט, משטרת ישראל החליטה תוך שנתיים לעשות שימוש במצלמות גוף לכל השוטרים.
אברהם נגוסה: קראתי משהו כזה.
אברהם נגוסה: אז אני חושב שיש פה שינוי משמעותי ושווה להשקיע, ואז אולי המטרה שקבענו פה מה סדר הגודל של ההשפעה שאנחנו רוצים לשמוע ולקבל מכם.
אברהם נגוסה: מהאמירה של המפכ"ל עד האמירה שלכם פה שהצגתם לנו, יש פער גדול.
אברהם נגוסה: אני לא יודע ממה הזהירות, האם לא נעשתה באמת עבודה יסודית בעניין הנתונים, ואם לא נעשתה, מה זו האמירה הזאת?
אברהם נגוסה: מאיפה היא התבססה.
אברהם נגוסה: אלה דברים שנשארו בסימן שאלה אצלי.
אברהם נגוסה: לכן יש לי הרגשה שאתם לא רציתם לשתף אותנו בנתונים האמיתיים.
אברהם נגוסה: אלה החששות שלי, זה לא אומר שזה נכון.
אברהם נגוסה: לכן אני לא השגתי את המטרה שלשמה קיימנו את הדיון.
אברהם נגוסה: בסך הכל מה שאנחנו רוצים הוא לפתח ולקדם כלים שיכולים להוריד את שיטור היתר, וגם לחזק את האמון בין המשטרה לבין האזרחים.
אברהם נגוסה: זו המטרה שאנחנו רוצים להגיע אליה.
אברהם נגוסה: ממה שאני מבין, אתם עוד בתהליך של עשיית העבודה ואנחנו נמשיך ונעקוב אחרי זה, ונקיים עוד דיון בתחילת המושב הבא, נקיים אותו בנוכחות השר וגם המפכ"ל, כי אנחנו רוצים לראות את התמונה הכללית.
אברהם נגוסה: יש איזה שהוא דבר שאנחנו לא כל כך מקדמים אותו או מקדמים אותו, צריך לדעת באופן ברור את הדברים האלה, כי עדיין יש תלונות, יש אזרחים שמתלוננים ואת הדברים האלה, איך מתמודדים, אנחנו צריכים לדעת.
אברהם נגוסה: רונן כפי שאמרת, זה אכן נושא הדיון שלנו, אבל כיון שזה קשור, הגענו גם למח"ש, באופן טבעי זה קשור זה בזה.
אברהם נגוסה: לכן נמשיך ונעקוב אחרי היישום ואחרי ההשפעה של המצלמות.
אברהם נגוסה: אני מברך את כל המשתתפים בדיון, אנחנו נסיים אלא אם כן מישהו רוצה לדבר ולא נתנו לו.
אברהם נגוסה: אם כך הישיבה נעולה.
אברהם נגוסה: בוקר טוב למשתתפים ולצופים בערוץ הכנסת.
אברהם נגוסה: אנחנו מקיימים היום מעקב אחר יישום החוק להרחבת הייצוג ההולם ליוצאי אתיופיה בשירות הציבורי, בחברות הממשלתיות ובתאגידים הסטטוטוריים לאור חובת הדיווח.
אברהם נגוסה: זו שערורייה שאין כלל ייצוג ליוצאי אתיופיה בתאגידים שהם גופים ציבוריים המוקמים כחוק, כדוגמת הרשות לניירות ערך, קרנית – קרן לפיצויי נפגעי תאונת דרכים, הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, האקדמיה ללשון העברית, הרשות השניה לטלוויזיה ולרדיו, המועצה לייצור צמחים ולשיווקם ויד יצחק בן צבי.
אברהם נגוסה: בתאגידים חשובים אחרים הייצוג ליוצאי אתיופיה קטן משיעורם באוכלוסייה, וגם את זה חשוב לתקן בהקדם.
אברהם נגוסה: עם זאת, אני שמח שהממוצע המשוקלל של שיעור העובדים יוצאי אתיופיה בקרב כלל עובדי התאגידים הסטטוטוריים החייבים בדיווח, עמד על כ-1.7%, לעומת כ-1.4% בשנת 2015.
אברהם נגוסה: שיעור זה גבוה יותר משיעורם של יוצאי אתיופיה באוכלוסייה הכללית, העומד על כ-1.6%.
אברהם נגוסה: אחת לשנה בדיוק הועדה מתכנסת לבחון האם הגופים עומדים בדרישות החוק, ולפני שנה קראנו ליזום פעולות לשם יישום החוק באותם גופים שלא עמדו בדרישות החוק, ובכך נעשה במשנה תוקף גם היום.
אברהם נגוסה: אני מאוד מקווה שהחוק מביא לתוצאה לה קיווינו ונשפר את ייצוגם של יוצאי אתיופיה בשירות הציבורי בישראל.
אברהם נגוסה: לקראת הישיבה הגיעו לוועדה הדיווחים מהגורמים הבאים: שרת המשפטים, בדבר ייצוג הולם בקרב עובדי החברות הממשלתיות, רשות החברות הממשלתיות בדבר ייצוג הולם בקרב עובדי התאגידים, המועצה להשכלה גבוה, אלת"א, יד יצחק בן צבי, מועצת הצמחים, מקורות, המוסד לבטיחות וגהות, רכבת ישראל.
אברהם נגוסה: אנחנו כמובן נתחיל לקבל את הדיווח משני המשרדים המתכללים, נתחיל בכך שאבקש מנציג רשות החברות הממשלתיות, מר נעם כהן, להציג לנו את התמונה העולה מהדיווחים שנתקבלו מהחברות הממשלתיות.
אברהם נגוסה: לאחר מכן אני אבקש גם מנציג משרד המשפטים, עו"ד אסף נעם, בנושא התאגידים.
אברהם נגוסה: בבקשה מר נועם כהן.
<נועם כהן: שלום לכולם.
<נועם כהן: ב-5 ליוני העברנו לגורמים הרלבנטיים דיווח מלא ומפורט בנוגע לייצוג הולם של האוכלוסייה האתיופית בחברות הממשלתיות.
<נועם כהן: מהדיווח ניתן לראות שבאופן מצרפי יש גידול בכמות המועסקים, הן ברמת האיכות של היישום שלהם והן בכמות העובדים.
<נועם כהן: יש מספר חברות שיש קיטון בנתונים, חלקם נובע מסיבות של צמצום כח אדם, חלקם נובע במסיבות שאנחנו עדיין לא יודעים למה, ואנחנו מנסים לברר אותם.
<נועם כהן: יש חברה אחת שבחרה שלא להעביר את הנתונים, על אף שמספר פעמים הפצרנו בהם להעביר את הנתונים, בטענות של בעיות של הגנת הפרטיות וכדומה.
<נועם כהן: אנחנו לא רואים את זה בעין יפה, אנחנו נשמח לקבל את גיבוי הועדה לטובת קבלת הנתונים.
<נועם כהן: באופן כללי, כפי שמשתקף מהנתונים אפשר לראות שרשות החברות מאוד תומכת בגיוון תעסוקתי ככלל וייצוג של בני העדה האתיופית בפרט.
<נועם כהן: אנחנו עובדים גם על גידול בכמות וגם על איכות ההשמה.
<נועם כהן: בין אם זה במשרות של אקדמאים, בין אם זה בעובדים בכירים, התהליך ארוך, מורכב, ועולים לא מעט קשיים מצד החברות בעניין הזה.
<נועם כהן: בשנה האחרונה אנחנו עשינו כנס ייצוג הולם, בו השתתפו גם המעסיקים וגם נציגים מהממשלה שיכולים לעזור לקידום הנושא.
<נועם כהן: עשינו מיזם בשיתוף פעולה עם נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, שהוא מיזם שמטפל גם בתכניות רוחב וגם בתכניות עומק.
<נועם כהן: נציגת נציבות שוויון הזדמנויות לעבודה יושבת פה לימיני, היא תפרט בהמשך, ואנחנו פועלים באופן שוטף, בישיבות השוטפות שלנו מול החברות לקידום הנושא.
אברהם נגוסה: עו"ד אסף נועם בבקשה.
<אסף נועם: שלום לכולם, אדוני היושב ראש.
<אסף נועם: שרת המשפטים הפיצה ב-14 ביוני, לפני יותר מחודש, דו"ח כמתחייב לגבי ייצוג הולם של יוצאי אתיופיה בתאגידים ציבוריים, תאגידים שהוקמו בחוק.
<אסף נועם: הדו"ח הופץ למזכירות הממשלה, כאן לוועדת העלייה והקליטה ולנציבת שוויון הזדמנויות בתעסוקה.
<אסף נועם: כפי שאדוני ציין, הנתונים אמנם היבשים מצביעים על ייצוג שהוא עומד בשיעור באוכלוסייה הכללית, ל-1.7% שזה אפילו קצת יותר גבוה מהשיעור באוכלוסייה הכללית, אבל כשמסתכלים על הנתונים הכלליים של כל תאגיד ותאגיד, רואים שהמצב עדיין לא כמו שהוא ראוי שיהיה.
<אסף נועם: במשרות ניהוליות ואקדמיות הייצוג נמוך משמעותית, יש גופים שלאורך השנים עדיין נותר בהם ייצוג אפסי ואין בהם ולו עובד אחד יוצא אתיופיה, כפי שציינת חלק מהגופים הם גופים גדולים שמעסיקים מאות עובדים, למשל רשות ניירות ערך שמעסיקה קרוב ל-300 עובדים, ולאורך השנים אין בה ולו עובד אחד יוצא אתיופיה.
אברהם נגוסה: אתם שאלתם אותם?
אברהם נגוסה: כשאתם מקבלים דיווח אתם שואלים אותם?
<אסף נועם: כן.
<אסף נועם: בוודאי.
<אסף נועם: אנחנו פונים אליהם ומבקשים צעדים קונקרטיים שמועצת התאגיד נוקטת בהם.
<אסף נועם: התשובות הן שונות, כפי שפירטנו בדו"ח שהעברנו לוועדה, החל מתשובות שיש גופים שטוענים שהם לא מגייסים בכלל כח אדם, יש גופים שטוענים שלא פונים אליהם בכלל אוכלוסייה של יוצאי אתיופיה, ויש גופים ש - - -
אברהם נגוסה: הם הוציאו מכרז ואז יוצאי אתיופיה לא הגישו מועמדות?
<אסף נועם: חלק מהתאגידים מציינים שבמכרזים שהם מוציאים הם מייעדים, הם נותנים הבהרה שתינתן עדיפות לאוכלוסיות מסוימות.
אברהם נגוסה: איפה הם מפרסמים, והאם יש נגישות לקהילה?
<אסף נועם: זו הבעיה שעולה.
<אסף נועם: הם טוענים שהם מפרסמים את זה באתר האינטרנט, אבל לא פונים אליהם.
<אסף נועם: יש דוגמה, למשל רשות העתיקות שדווקא שם הייצוג עומד על השיעור באוכלוסייה, אבל אין ולו ארכיאולוג אחד יוצא אתיופיה, ורשות העתיקות ציינה שהם אפילו פנו למוסדות להשכלה גבוהה ולחוגים לארכיאולוגיה, ושם נמסר להם שאין אף סטודנט יוצא אתיופיה.
<אסף נועם: ולכן יכול להיות שהחסמים נובעים בשלבים מוקדמים יותר, אבל העובדה היא שחלק מהתאגידים, שיעור הייצוג הוא אפסי עדיין, למרות שהממוצע המשוקלל עומד על 1.7%.
<אסף נועם: צריך לציין שביחס לשנים קודמות רואים מגמת עלייה מסוימת, לעומת השנה שעברה למשל, מ-1.4% בייצוג, השנה זה כאמור 1.7%.
<אסף נועם: ולכן יש מגמה של עלייה מסוימת, גם ביחס לדו"חות של השנים הקודמות.
<אסף נועם: יש גופים שאפשר לציין אותם באופן פרטני, שבהם בשנה האחרונה – הדו"ח מתייחס ל-2016 – נעשתה קליטה משמעותית של יוצאי אתיופיה לשורות התאגיד, בין היתר רשות שדות התעופה, שגם ככה יש להם ייצוג מכובד ליוצאי אתיופיה, העסיקו בשנה האחרונה עוד 31 עובדים יוצאי אתיופיה, וכרגע שיעור הייצוג שם הוא 3.4%.
<חגי זמיר: 3.9%.
<אסף נועם: 3.9%.
<אסף נועם: אוקי.
<אסף נועם: אז הדו"ח לא מעודכן.
<אסף נועם: המוסד לביטוח לאומי שגם שם העסיקו עוד שבעה עובדים, מד"א שהעסיקו עוד שבעה עובדים, למרות שבמד"א הייצוג עדיין נמוך מהשיעור באוכלוסייה, ואלה הנתונים.
<אסף נועם: כן אדוני.
<אסף נועם: אלה הנתונים.
אברהם נגוסה: נשאל ברשות הטלוויזיה והרדיו.
אברהם נגוסה: הרשות השניה.
אברהם נגוסה: איך יכול להיות שאין אפילו אחד?
<אסף נועם: קודם כל אנחנו הצענו למזכירות הועדה באמת לזמן את כל הגופים שנמצאים כאן בדו"ח, כל גוף שמונה מעל 50 עובדים, כל תאגיד שהוא גם בחוק, מחויב בחובת הייצוג ההולם, ואנחנו מבצעים את הפניות לכולם, מתזכרים ומבקשים צעדים קונקרטיים.
<אסף נועם: באשר לשאלה לגבי הרשות השניה לטלויזיה ולרדיו, הם ציינו באופן נקודתי שהם ערכו קיצוץ בכח אדם בשנה האחרונה ולכם הם גם לא גייסו כח אדם חדש.
אברהם נגוסה: אז אולי נשמע ממך, אופיר, מהרשות השניה.
<מירב תורג'מן: אבל החוק הוא מ-2011.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחס, החוק יצא ב-2011.
אברהם נגוסה: היישום צריך להיות, אולי תתייחס לזה שכל השנים לא מצאתם יוצא אתיופיה אחד לשלב ברשות?
<אופיר ביתן: קודם כל הרשות, מועצת הרשות השניה, ששם יש חברים, גם חברה בת העדה האתיופית, וגם חבר בן העדה הדרוזית, זה במועצה.
<אופיר ביתן: ברשות השניה, ב-2014 עברה שינוי מבני, קוצצו, התייעלו, ומאז כל מכרז שיצאנו כן נתנו עדיפות ליוצאי העדה האתיופית או העדה הדרוזית, אבל לצערנו לא הוגשו מועמדויות מהעדות הללו.
<אופיר ביתן: אני יכול להגיד שבאופן כללי הרשות כן מנסה לקדם, היא לא מצליחה אמנם, למרות שאנחנו מנסים, אנחנו לא מצליחים בתוך הארגון, אבל המועצה כן ביקשה וכרגע אנחנו בוחנים הקמת תחנת רדיו באמהרית וכדומה.
אברהם נגוסה: אני יודע למי אתה מתכוון בעניין המועצה, אבל אנחנו מדברים על עובדים שמשתלבים, לא חברת מועצה שמדי פעם מופיעה בפגישות.
אברהם נגוסה: זה לא מה שאנחנו מתכוונים.
אברהם נגוסה: השאלה, האם אתם חיפשתם בכלל?
אברהם נגוסה: האם הוצאתם מכרז ליוצאי אתיופיה, כפי שהחוק מחייב אתכם להכניס ביחס למספר העובדים שיש לכם, כמי שהחוק מחייב אתכם?
אברהם נגוסה: מה שאני רואה שזה שערורייה, שלא יכול להיות, הגופים האלה שהוקמו כחוק ולא מכבדים את החוק.
<אופיר ביתן: חלילה, אנחנו מכבדים את החוק.
<אופיר ביתן: ואנחנו פועלים - - -
אברהם נגוסה: במבחן התוצאה אין.
<אופיר ביתן: כל מכרז שהוצאנו מאז, אנחנו מציינים שזה בעדיפות, אנחנו מפרסמים את זה גם באתר, גם בעיתונים, לצערנו לא מגיעים מועמדים.
<אופיר ביתן: אנחנו נבחן אולי באמת - - -
אברהם נגוסה: אתם הוצאתם ולא באו מועמדים?
<אופיר ביתן: נכון.
<אופיר ביתן: אבל אנחנו נבחן איך אפשר אולי לשפר יותר ולייעל יותר ולשלב, כי בסך הכל אני חושב שזו מטרה נעלה, כן צריך לשאוף לשם.
<אופיר ביתן: לצערנו כרגע אנחנו לא מצליחים ליישם את זה, אבל נראה איך אפשר לפעול יותר.
אברהם נגוסה: אני אשמח לשמוע ממגן דוד אדום.
אברהם נגוסה: אני מבין שיש קצת התקדמות, אבל מאוד איטית, ביחס למספר העובדים שיש לכם.
<אלי יפה: אני סמנכ"ל קהילה.
<אלי יפה: שלום ותודה רבה.
<אלי יפה: במגן דוד אדום העובדים, בפרט עובדי השטח הם מקצועיים, חובשים או פרמדיקים, גם תורני המוקד הם חובשים או פרמדיקים, זה לא תורן מוקד כמו בארצות הברית שכל מה שהוא יודע זה רק להקליד.
<אלי יפה: אז צריך לעבור קורס מסוים.
<אלי יפה: אנחנו עושים קורסים, התחלנו בשנתיים האחרונות לעשות קורסים ייעודיים לבני העדה האתיופית, על מנת להגביר באופן ניכר את הקליטה שלהם.
<אלי יפה: עברו 15 חניכים את הקורס הקודם, חלקם נקלטו לעבודה, חלקם בתהליכי קליטה.
<אלי יפה: יש קורס נוסף שייפתח בשבועות הקרובים שיש כרגע 12 איש שעברו את כל המיונים, ואנחנו מתכוונים להגיע ל-18, שנצליח שוב להגיע ל-15 איש שעוברים את הקורס.
<אלי יפה: בכל קורס פראמדיק שוריין מקום, יש עכשיו קורס פראמדיק באופקים, יש נציג העדה, זה קורס קשה מאוד, שנה וחצי קורס מאוד אינטנסיבי, אבל כבר מתחילים לראות ניצנים, גם בנושא של התרמות דם, זו הפעם הראשונה, מתחיל קורס מתרימי דם, יהיו שם שלושה נציגים, אני מקווה שהם יעברו את הקורס ואז נקלוט אותם לעבודה.
<אלי יפה: גם בוועדות הסטטוטוריות, יש לנו ארבע ועדות סטטוטוריות במד"א, רפואה וחירום, מתנדבים, משאבים והתרמות דם, יש שני נציגים לעדה בועדות הסטטוטוריות, כך שאנחנו מתקדמים יחסית מאוד מהר, אבל צריך גם שיתוף פעולה שיותר אנשים ירצו, כלומר שיהיה יותר עניין.
<אלי יפה: אנחנו מנסים להגביר את זה, אנחנו מבחינתנו נותנים כל עדיפות וכל משאב שרק ניתן.
אברהם נגוסה: האם אתם מנצלים את כל הדרכים כדי להגיע לקהילה, כמו למשל לשדר ברשתות חברתיות של הקהילה, כמו ברדיו רק"ע, בטלוויזיה האמהרית, אמנם כל המועמדים צריכים להיות ברורים בנושא העברית, אבל בדרך כלל, אולי אם אתם תשתמשו בכלים האלה, המידע יכול להגיע מאוזן לאוזן.
אברהם נגוסה: בעניין המכרזים נשמע מנציבות שירות המדינה, איך הם מפרסמים את המכרזים האלה.
אברהם נגוסה: אני מבין שב-2016 הייתה הצלחה ואני מקווה שגם ב-2017, ותיכף נשמע על כך.
אברהם נגוסה: אבל האם גם משרדים אחרים, תאגידים וחברות ממשלתיות יכולים להשתמש באותם כלים כדי שהקהילה תדע והם יכולים להגיש מועמדות.
אברהם נגוסה: קשה לי להאמין שיש פה מכרזים ובני הקהילה לא מציגים מועמדות.
אברהם נגוסה: קשה לי להאמין.
אברהם נגוסה: או שפשוט הם בכלל לא יודעים ועושים את הפרסומים בתוך המשרדים, ואני אשמח גם לשמוע הצעות מנציגי הקהילה, וגם מארגונים אחרים, מה צריך לעשות כדי שכשהמשרד יוצא למכרז, שהקהילה תשתתף במכרזים האלה.
אברהם נגוסה: נשמע את נציג התאגיד החדש.
אברהם נגוסה: ליאור.
<ליאור אברבך: כמו שאתם יודעים, אדוני היושב ראש אתה בוודאי יודע, כי כבר נפגשנו בדיונים אחרים שקשורים בתאגיד, אנחנו באוויר חודשיים.
<ליאור אברבך: בחודשיים הללו עשינו תהליך גיוס די מאסיבי שעקרו ומטרתו העיקרית גיוס עובדי רשות השידור שנסגרה, ואנחנו קלטנו אותם.
<ליאור אברבך: בתוך התהליך הזה קלטנו גם עובדים בני העדה האתיופית.
<ליאור אברבך: כרגע בתאגיד השידור הציבורי עובדים 14 עובדים בני העדה האתיופית, כמחציתם עובדים ששייכים לשידור באמהרית, ברדיו כאן רק"ע, בשלוש רצועות יומיות, שתיים מהן כבר מתקיימות, שעה בצהריים, ושעה בשעות הערב.
<ליאור אברבך: בקרוב מאוד אנחנו עולים עם רבע שעה נוספת בשעות הבוקר לטובת הציבור דובר האמהרית.
<ליאור אברבך: חשוב לי מאוד לציין שבכל תהליך הגיוס שלנו, ואני ממשיך את זה, מעבר ל-14 הללו אנחנו נמצאים בהליכי גיוס של עובדים נוספים, ואני מקווה שבחודשים הקרובים אנחנו נוכל להציג מספרים גדולים יותר.
אברהם נגוסה: מה-14 כמה במשרה מלאה וכמה בחצי משרה?
<ליאור אברבך: אני מיד אגיד לך.
<ליאור אברבך: יש שמונה במשרה מלאה ו-2 בחצאי משרות, היתר עובדי פרילאנס.
אברהם נגוסה: הפרילאנס כלולים בתוך ה-14?
<ליאור אברבך: כן.
<ליאור אברבך: אלה עובדים שמועסקים בחוזים לטווח ארוך, אלה לא עובדים זמניים.
אברהם נגוסה: אז בואו נספור את השמונה.
אברהם נגוסה: פרילאנס אני לא סופר.
<ליאור אברבך: בסדר גמור.
<ליאור אברבך: אני חייב לציין שמעבר, כמובן בשידור ציבורי יש לזה שני היבטים.
<ליאור אברבך: ההיבט האחד הוא כמובן מי שעובד, ועובדים, חשוב לי להגיד שכל העובדים הם עובדים איכותיים שעברו ועדות, שמבצעים החל מתפקידי שיווק וטכנאות והגשה וכתבות, חשובה גם הניראות כמובן.
<ליאור אברבך: הניראות על המסך, והניראות כמובן, והאנשים ששומעים אותם ברדיו.
<ליאור אברבך: יש לזה חשיבות עצומה.
<ליאור אברבך: כרגע על המסך שלנו יש מגישה שהיא לא נחשבת לעובדת התאגיד אבל היא טאלנטית, מה שמכונה, אסתר רדא שמשדרת תכנית יומית בערוץ כאן 11, ואנחנו כמובן שואפים לעוד.
<ליאור אברבך: אנחנו רק יצאנו לדרך ואני מקווה שבקרוב יהיו לנו בשורות יותר רחבות בעניין הזה.
<ליאור אברבך: חשוב לי להגיד גם שאנחנו עושים פעולות כדי להגדיל את המספר, אנחנו פנינו לארגוני יוצאי העדה האתיופית ופונים גם למחלקות מיוחדות באקדמיה, שמכשירות מצטיינים יוצאי העדה האתיופית, תכניות אקדמיות כמו למשל בתכנית האקדמית של הקריה האקדמית אונו, בבקשה שיפנו אלינו בוגרים וסטודנטים כדי לשלב אותם כמה שיותר.