GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אלי שאול: יש לנו מומחה, מאיר לופטינסקי, שהיום מטפל בנושא הזה, אבל התוכן עדיין – ופה ההצעה הקונקרטית שלי: הייתי מבקש שהוועדה המקצועית הזאת תדע את הבעיות.
<אלי שאול: יש אפשרות שהם ישמעו פעם את העולים האלה, המומחים?
<נעמה נהיר מזור: זה התפקיד שלהם.
<נעמה נהיר מזור: התפקיד של הוועדה המייעצת הוא לשמוע את הפונים.
<אלי שאול: הוועדה המקצועית האלה, יוכלו פעם לבוא לוועדת העלייה ולשמוע את האנשים האלה, מה כואב להם?
<אלי שאול: לא לראות רק את הניירות.
<נעמה נהיר מזור: לא ניירות.
<נעמה נהיר מזור: הם שומעים אותם.
<נעמה נהיר מזור: לא יעזור שהם יגיעו לכאן.
<אלי שאול: דבר שני, בדיון הבא – אני מבקש מהמשנה למנכ"ל, האם הם יוכלו אולי, לקבוע קריטריונים, למשל?
<אלי שאול: שלא כל דבר צריך להיכנס את הוועדה?
<אלי שאול: למשל, סוגים שונים של השתלמויות.
אברהם נגוסה: אני מחזק את השאלה שלך: האם למשרד הבריאות הישראלי יש בעיה של רמת החינוך?
אברהם נגוסה: אני מדבר על רמת התוכן.
אברהם נגוסה: רמת החינוך שהם מלמדים בברזיל – האם זה מתאים או לא מתאים?
<אדוה גואל: שמי עו"ד אדוה גואל, מהלשכה המשפטית במשרד הבריאות.
<אדוה גואל: הנקודה היא כזו, ולכן אנחנו ממתינים לוועדה.
<אדוה גואל: באופן עקרוני, הלימודים לא שווי ערך ללימודים פה בארץ.
<אדוה גואל: על-מנת לא לשלול את זכאותם לגשת לבחינה, ד"ר שנון, שהוא מנהל האגף, סבר שאם המקרים האלה יגיעו בפני ועדה מייעצת, שהיא גורם מקצועי מומחה בתחום רפואת השיניים, יוכלו הצוות הזה, כאשר הוא יצפה בכל אחד מהמסמכים של כל אחד מהאנשים שיגישו בקשתם או שהגישו ויגיעו, יוכל לקבוע, האם הלימודים הם כן מקובלים כך שנוכל להכיר בהם, או האם הם נדרשים להשלמות נוספות כלשהן, כדי שנכיר בהם.
<אדוה גואל: לכן יש חשיבות מאוד גבוהה לוועדה המייעצת, כי במצב הקיים כרגע לא ניתן להכיר בלימודים שלהם.
אברהם נגוסה: הוא צודק, שאני, כשהולך לשם, ואומר לו רופא, שניים, הוא אומר, אני לא יכול להגיד לו שהכול יהיה בסדר, אתה תקבל עבודה, אבל אם אני יודע שמשרד הבריאות דורש השלמה של חצי שנה או שנה, אני אומר לו מראש: כן, התואר שלך, בתנאי שתעבור השלמה של שנה – יקבלו אותך.
אברהם נגוסה: הוא אומר: אני צרי לדעת את הדברים האלה, אז למה אתם לא אומרים?
<אדוה גואל: זה מה שהובהר להם – שפה במדינת ישראל מכירים בלימודים מחו"ל, מי שלמד חמש שנים.
<אדוה גואל: כל מקרה פה – אחד למד 4.5 והשלים התמחות, אחד למד – אני לא מכירה את התיקים כדי לתת את הדעת על כל תיק ותיק, אבל כל מקרה הוא שונה.
<אדוה גואל: אם היה מקרה, שכולם הגיעו מאותה אוניברסיטה, סיימו את אותה תוכנית לימודים, אותה תקופת לימודים, היה אפשר לתת החלטה אחת שגורפת כלפי כולם, וגם יכול להיות שתהיה תוצאה כזאת, כלומר אם הוועדה המייעצת תדון בלימודים האלה, ניתן יהיה להחיל אותם על מקרים אחרים, שהם דומים או זהים.
<אדוה גואל: צריך בשביל זה- - -
<אושריה פריינוביץ: אני רוצה רק להשיב לדברים.
<אושריה פריינוביץ: יש פה משהו שצריך לתקן, כי מה שאת אומרת, לא תואם את המצב בפועל.
<אושריה פריינוביץ: הרי היו רופאי שיניים עוד לפני התקנות החדשות של פטור ממבחן.
<אדוה גואל: התקנות החדשות לא רלוונטיות לזה.
<אושריה פריינוביץ: הן כן רלוונטיות, ואסביר לך למה.
<אושריה פריינוביץ: הוועדה המקצועית מתכנסת רק עכשיו, כשהתחילו הבקשות לפטור ממבחן, כי לפני כן רופאי השיניים הברזילאיים עם הלימודים החסרים האלה, שאתם טוענים, בעצם ניגשים למבחנים, קרי משרד הבריאות לא צריך ועדה מקצועית כדי לבחון כל תיק ותיק בנפרד, ולגשת למבחן.
אברהם נגוסה: ב-16:00 יש לי עוד דיון, אז בואו נתקדם.
<אושריה פריינוביץ: רק משפט, אדוני, להבהיר – מי שמקבל אישור לגשת למבחן, אך הוא עומד בקריטריונים של חמש שנות ניסיון, צריך לקבל פטור.
אברהם נגוסה: משרד הבריאות לא יצא עם מדיניות ברורה.
אברהם נגוסה: משרד הבריאות ממסמס את הדברים.
אברהם נגוסה: או תגידו: מי שלמד ארבע שנים – צריך השלמה.
אברהם נגוסה: מי שלמד 4.5 – חצי השלמה.
אברהם נגוסה: מי שלמד 5 שנים – לא צריך השלמה.
אברהם נגוסה: אז אפשר יהיה להסביר לפי המדיניות הזו.
<נעמה נהיר מזור: זה כתוב באתר.
אברהם נגוסה: גם העולה יידע בדיוק אם מגיע לו או לא מגיע לו.
אברהם נגוסה: ואתם ממסמסים את הדברים האלה.
אברהם נגוסה: אתם לא יוצאים ברור.
אברהם נגוסה: זה פשוט לא ייאמן.
אברהם נגוסה: משרד הקליטה, אתם כמשרד מתכלל – הקליטה היא מערכתית.
אברהם נגוסה: לכל משרד יש אחריות, אבל יש משרד אחד, כתובת שמתכללת את כל הפעילות.
אברהם נגוסה: האם אתם קודם כל מביאים את המודעות לעולים חדשים, את החובות והזכויות שלהם, בשפה שלהם, שהם מבינים?
אברהם נגוסה: האם אתם גם בקשר עם משרדים שונים, שצריכים גם לעשות ולעדכן אותם, מי מגיע, מתי מגיעים?
אברהם נגוסה: כל הדברים האלה – יהיה תיאום.
<ורה אופיר: לגבי מקצועות הבריאות, מה שחשוב לי – העולה מהיום הראשון שהוא מגיע למשרד העלייה והקליטה, הוא מקבל את כל המידע, כלומר האחריות של המשרד קודם כל לתת לאדם במקצועות הבריאות, לתת את המידע הנכון והרלוונטי.
<ורה אופיר: אנחנו מסבירים לו על כל הדברים שהוא צריך לעשות – לא רק מה שקשור למשרד שלנו אלא כל ההתנהלות שלו מול משרדי הממשלה הרלוונטיים.
<ורה אופיר: אנחנו נותנים את ההסבר, גם באתר שלנו.
אברהם נגוסה: רשמת מה שרצית להגיב קודם, שהוא דיבר על פרויקטורים?
<ורה אופיר: פרויקטורים הם מגשרים.
<ורה אופיר: שנייה.
<ורה אופיר: אתה אמרת מה אומרים לעולים, אז אנחנו אומרים, שכל עולה מתחיל את התהליך שלו מחדש.
<ורה אופיר: כל עניין לגופו – זה עניין ממשלתי, אז אני לא רוצה להתייחס עכשיו לתיקים שלהם, כי אנחנו מודעים לכך.
<ורה אופיר: אנחנו יודעים שיש בעיות, וכמובן מה שאנחנו יכולים לעזור, אנחנו מנסים לעזור, אבל זה אחרי שמקבלים תשובה.
<ורה אופיר: תוך כדי – אני עכשיו חוזרת למה שמשרד החינוך כיוונתם – קודם כל, כל מקצועות הבריאות, אצלנו נכנסים לאולפנים ייחודיים, אולפנים מקצועיים, למקצועות הבריאות.
<ורה אופיר: זה דבר שאמור לעזור להם.
<ורה אופיר: יש בהרבה ערים – לא בכל עיר, אבל בערים הגדולות יש האולפנים למקצועות הבריאות, הרפואה.
<ורה אופיר: אחרי אולפן א' הם מסיימים את ה-300 שעות של העברית המתקדמת במקצועות הרפואה – כל מקצועות הבריאות נמצאים יחד.
<ורה אופיר: זה עוד זמן, שאם יש להם עדיין הפרוצדורה של לבדוק משהו מול משרדי הממשלה, עוד לא סיימו, עוד לא קיבלו תשובה וכו' – קודם כל הם נתמכים על-ידינו, כלומר זה מאפשר לנו לתמוך בהם מבחינה כלכלית בתקופה הזאת, ודבר שני – אנחנו מקבלים את השפה.
<ורה אופיר: כיוון שלמקצועות הבסיסיים בבריאות, לפני החוק של הפארא רפואי, הם כבר מזמן כמו רופאים, רופאי שיניים, כמו רוקחים, אחיות – תמיד היו לנו קורסי ההכשרה למבחני רישוי.
<ורה אופיר: אני לא מדברת על אלה שעם ותק רופאים, אבל אלה שהם בלי ותק, צריכים לעשות את הבחינות.
<ורה אופיר: יש לנו הקורסים.
<ורה אופיר: לאורך כל השנים היו לנו הקורסים.
<ורה אופיר: לגבי ארבעת המקצועות שהעלו פה, כיוון שהחוק הזה נכנס יחסית לא מזמן, גם אנחנו וגם משרד הבריאות היינו צריכים לתרגם ולהיערך נכון, שזה לוקח זמן.
<ורה אופיר: זה תהליכים, אבל אני כבר יכולה לבשר שהמכרז, הוא כבר בהליכי התקדמות.
<ורה אופיר: אוטוטו המכרז ייצא.
<ורה אופיר: למה זה לוקח זמן – זה לא קורסים, כמו שהיו קורסים פרטיים לקלינאי תקשורת, שגוף פרטי יכול לעשות; כל הקורס הזה צריך להתקיים באחד המוסדות האקדמיים שמלמדים את המקצועות האלה כמו קלינאי תקשורת.
<ורה אופיר: אנחנו עושים גם מכרז ריפוי בעיסוק ופיזיותרפיסטיים.
<ורה אופיר: כבר השנה ייפתחו הקורסים.
<ורה אופיר: נפתח בסוף השנה – עכשיו מתחילים את המבחן, זה יולי, אוגוסט, כל מקצוע בתקופה.
<ורה אופיר: אנחנו מאחלים שכל אחד יעבור את המבחן שלו ולא יצטרכו אותנו, כי הקורסים כבר יהיו מוכנים, אבל כל מי שלא יעבור חלילה, אנחנו כמובן נזמין אותם לקורסים האלה, ולקראת המבחן הבא הם כבר ייכנסו למבחנים עם ההכנה הנדרשת.
<ורה אופיר: אני רוצה לנצל את הפורום הזה, עוד מכשול – הקורסים שאנחנו נפתח, כל הזמן שואלים אותנו, כי גם הרבה עולי צרפת שלא היו נכנסים לחוק הזה, עכשיו הם נכנסו.
<ורה אופיר: גם העולים מברזיל.
<ורה אופיר: הקורסים האלה, אין אפשרות.
<ורה אופיר: בדרך כלל את כל קורסי הרישוי אנחנו עושים בשפה העברית.
<ורה אופיר: לכן אנחנו כמובן, גם לכל המקצועות האלה – המכרזים הם בשיתוף פעולה עם משרד הבריאות.
<ורה אופיר: זה עונה לשאלות – אנחנו כל הזמן מדברים, גם עם משרד הבריאות וגם עם משרד החינוך.
<ורה אופיר: משרד החינוך כבר בונה לנו תוכניות ייחודיות לקורסי הכנה, כי אנחנו אומרים להם: עם כל הכבוד, הקורסים האלה יהיו בעברית.
<ורה אופיר: תצטרכו ללמוד בקורסי טרמינולוגיה, וגם לכל קורס נבנה לפחות 100 שעות, אני חושבת – כל אחד לפי הצורך, כי גם רמת העברית מאוד שונה, כפי שאתם שומעים פה, אז קשה מאוד לבנות משהו שמתאים לכל העולים.
<ורה אופיר: אחד מדבר מצוין לעומת אחר, אבל משרד החינוך מנוסה, הוא יודע.
<ורה אופיר: אנחנו נותנים את כל התקציבים כדי שיכינו תוכניות ייחודיות, שאנחנו יכולים לאחד אותם, ושיבואו לקורס מוכנים מבחינת העברית, המושגים המקצועיים, כך שהם יקבלו רק את הידע.
<ורה אופיר: לגבי תרגום בחינות, אני יודעת שזו בעיה לא רק תקציבית, למרות שאנחנו תומכים תקציבית – תרגום הבחינות, של משרד הבריאות.
<ורה אופיר: הגוף המקצועי הוא משרד הבריאות, שאמור לטפל בזה.
<ורה אופיר: אם פעם היו הגבלות של עשרה איש, אחר כך חמישה – עכשיו אנחנו אומרים שאפילו אדם אחד, אם זה אפשרי, שזה כמובן הרבה זמן, צריך להתארגן לזה וחברות תרגום שיכולות לעשות את זה וכו', אבל אם זה מציאותי, אנחנו כמובן תומכים בזה רק כדי לעזור להם לעבור את כל המכשולים האלה.
<ורה אופיר: רופאי שיניים – אני לא רוצה להתייחס, כי דובר פה הרבה.
<ורה אופיר: אני מאחלת לכם הצלחה, ופשוט תבואו לוועדה מוכנים.
<ורה אופיר: שהשאלות לא יהיו קשורות כל כך לוותק.
אברהם נגוסה: פרויקטורים, תגידי לנו מילה אחת.
אברהם נגוסה: אין מספיק פרויקטורים.
<ריקרדו לומסקי טורס: אין פרויקטור דובר פורטוגזית.
אברהם נגוסה: לפחות אחד היה פה.
אברהם נגוסה: לברזילאים.
אברהם נגוסה: פה אני רוצה שהשאלה תהיה ברורה – בפורטוגזית, פרויקטורים מדברים פורטוגזית.
אברהם נגוסה: לא ספרדית.
אברהם נגוסה: יכול להיות שגם מדבר ספרדית, אבל פורטוגזית זה מה שהם מבקשים, כי זה מספר גדול.
<ורה אופיר: אנחנו בודקים את זה.
<ורה אופיר: אין לי כרגע מספרים.
קריאה: אמרת שתבדקו בישיבה הקודמת.
<ורה אופיר: לגבי הגברת הזאת, אני יודעת שזה משהו מאוד פרטני, אישי, לגבי רופאה.
<ורה אופיר: אני לא יודעת אם היא מבינה אותי או לא, כי היא דיברה – חשוב להבהיר לה – השאלה שלה ברורה.
<ורה אופיר: אמרתם שהיא תושבת חוזרת.
<ורה אופיר: אני חושבת שעדיין יש לה כל הזכויות של עולה חדשה – אני לא בטוחה שהיא קיבלה מעמד תושבת חוזרת.
<ורה אופיר: סביר להניח שהיא קיבלה הארכת זכאות.
אברהם נגוסה: המשנה למנכ"ל אמר שהוא יפתור את זה.
<ורה אופיר: אבל פה זה יותר קשור אלינו, כי משרד הבריאות – היא עבדה הכי קשה.
<ורה אופיר: יש לה רשיון ביד.
<ורה אופיר: היא קיבלה רשיון.
<ורה אופיר: הקושי שלה היה במערכת הבריאות.
<ורה אופיר: זה משהו אחר.
<ורה אופיר: אני חושבת שזה יותר קשור אלינו – קודם כל, כי אני לא יודעת אם היא קיבלה סיוע.
<ורה אופיר: אנחנו יודעים, שלכל אדם, אפילו יש לו רשיון, עכשיו התקבל לעבודה- - -
אברהם נגוסה: אנשים עומדים בחוץ.
אברהם נגוסה: אני מציע – הנה האשה.
אברהם נגוסה: תחליפי כתובת, ותעזרי לה.
אברהם נגוסה: תפתרי את הבעיה.
<ורה אופיר: זה מה שרציתי לומר, כי יכול להיות שהיא לא יודעת, אבל יש ועדות חריגים.
<ורה אופיר: אולי נתמוך בה עוד שנה באיזה בית חולים.
<ורה אופיר: זה גם לא באופן רגיל.
אברהם נגוסה: מצטער, אני חייב לסכם.
<ורה אופיר: אני מבקשת מנציגת המשרד שלנו לענות על שאר הדברים.
דוברת: כל הנושא של הנגשת המידע בערוצים הדיגיטליים, אם זה אתר - יש לנו אתרים ייעודיים לתעסוקה במקצועות הרישוי או האתר כולו- - -
אברהם נגוסה: באתר יש שפה פורטוגזית?
דוברת: אנחנו בתהליך מואץ.
דוברת: מדובר לא בדף-שניים אלא במאות דפים.
דוברת: הנושא כבר בתהליך.
דוברת: אנחנו משתמשים באתר של gov.il.
דוברת: שם יש כבר השפה הפורטוגזית.
אברהם נגוסה: זו בשורה טובה.
אברהם נגוסה: והתקדמנו.
אברהם נגוסה: אני חושב שתשלימו את העבודה טוב כדי שהעולים ייהנו.
אברהם נגוסה: התוכנית שלנו היתה עד 15:30, ועכשיו 16:00.
אברהם נגוסה: אנשים עומדים בתור בחוץ – זה לא נעים.
אברהם נגוסה: אני מבקש ממנהלת הוועדה לקרוא את סיכום הדיון שלנו, בבקשה.
<דנה גורדון שושני: הוועדה קוראת למשרד הבריאות – אחת, לכנס כפי שהבטיח המשנה למנכ"ל המשרד במהלך חודש יולי הקרוב את הוועדה המייעצת להכרה ברופאי השיניים שעלו מברזיל.
<דנה גורדון שושני: שתיים, לקבוע מדיניות ברורה ובהקדם האפשרי ביחס לדרישות מרופאי השיניים ומקצועות פארא רפואיים העולים מברזיל כדי לאפשר לעולים פוטנציאליים לדעת זאת קודם עלייתם.
<דנה גורדון שושני: שלוש, לדאוג לתרגם לפורטוגזית את טופסי ההסכמה לניתוח, כדי שעולים דוברי פורטוגזית יוכלו אכן לחתום על הסכמה מדעת.
<דנה גורדון שושני: הוועדה שמחה לשמוע ממשרד העלייה והקליטה שהשנה ייפתחו קורסי רישוי למקצועות פארא רפואיים, קלינאי תקשורת ותזונאים או נוספים?
<ורה אופיר: ופיזיותרפיסטים.
<ורה אופיר: אם יהיו מועמדים.
<דנה גורדון שושני: הוספתי.
<דנה גורדון שושני: שתיים, שהמשרד מתקצב תרגומי בחינות רישוי.
<דנה גורדון שושני: שלוש, שהנגשת המידע בשפה הפורטוגזית באתר בתהליך מואץ – או לקראת סיום.
<דנה גורדון שושני: הוועדה קוראת למשרד העלייה והקליטה, להקצות לאלתר פרויקטורים דוברי פורטוגזית לעולים מברזיל.
<ליליאן בלום: הנושא של הנגשה לשונית במערכת הבריאות זה לא רק טופס אחד.
<ליליאן בלום: קיימת מערכת של הנגשה לשונית גם של מתורגמנים.
<ליליאן בלום: אני קוראת שיהיו מתורגמנית מעברית לפורטוגזית, ובכלל – יש הרבה טפסים.
אברהם נגוסה: נוסיף את זה ונכתוב את זה למשרד הבריאות.
אברהם נגוסה: זה הסיכום שלנו, ונעביר אותו לשרים – לשרת הקליטה, לשר הבריאות, לשר החינוך נכתוב.
אברהם נגוסה: למשרדים הרלוונטיים נכתוב, נעביר את הסיכומים ונדרוש לבצע אותם.
אברהם נגוסה: שלום לכבוד השר.
אברהם נגוסה: השר מכבד אותנו בהשתתפותו בדיון מתחילתו.
אברהם נגוסה: אני יודע שאתה אתנו עשר דקות, ואנחנו מאוד שמחים שהגעת.
נדון היום בנושא: נמצא אתנו גם חבר הפרלמנט של אזרביז'אן, מר פואד מורדוב, ואנחנו מכבדים אותך.
נדון היום בנושא: תודה רבה על השתתפותך בדיון.
נדון היום בנושא: קיימנו גם בעבר דיונים מארצות שונות, ואני חושב שמאוד חשוב לנו, במיוחד שאנחנו מציינים 25 שנה ליחסים הדיפלומטיים, מה ההישגים ותרומתם של העולים החדשים למדינת ישראל, ואיך השתלבו בתוך מדינת ישראל.
נדון היום בנושא: זה חשוב לנו, לקיים את הדיון.
נדון היום בנושא: לכן אני רוצה, קודם כל השר נמצא אתנו וצריך לעזוב מוקדם, ואני מבקש ממנו שיתכבד ברשות הדיבור, ולאחר מכן חברי הכנסת ימשיכו, ואז נשמח גם לשמוע את האורחים.
נדון היום בנושא: כבוד השר, בבקשה.
זאב אלקין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת, אורחנו המכובד מאזרביז'אן.
זאב אלקין: למעשה בדיון הזה שקבעתם אתם נוגעים בשני נושאים, שהחיבור ביניהם מאוד נכון – מצד אחד, 25 שנה ליחסים – כבר הגענו לשנת ה-26, אבל אפשר לומר שאנחנו 25 פלוס, ומצד שני, ההישגים של העלייה מאזרביז'אן, שהיא אחת מקבוצות העולים הבולטות ב-25 השנים האחרונות.
זאב אלקין: למה החיבור הזה בעיניי הוא טבעי – כי אני חושב שהניסיון הוכיח שני דברים: אחד, שעולים ממדינה מסוימת תמיד משמשים גשר שמאוד תורם לקידום מערכת היחסים, ובמקרה הספציפי הזה אצל אזרביז'אן, אני חושב שזה נכון שבעתיים.
זאב אלקין: מי שמכיר את מה שקורה יודע שעולים מאזרביז'אן הם חלוצים בפני המחנה, ועשו הרבה מאוד לחיזוק הקשרים בין ישראל לאזרביז'אן, לכן הם משמשים את השאור בעיסה שלא נותן מנוח, וכל הזמן מייצר עוד פרויקטים ויוזמות; ומצד שני, קידום הקשרים בין המדינות מייצר פלטפורמה לעולים, כי כך הם יכולים להביא ערך מוסף, שאין אותו מול כל אחד אחר, מתוך היכרות של אותה מדינה – היכרות אנשים, היכרות תרבות, מנטליות, וכמה שיותר יש פרויקטים משותפים, כך זה כמובן מייצר פלטפורמות נוספות, שעוזרות לקליטה המוצלחת ולהצלחה בחברה הישראלית.
זאב אלקין: לכן אני רוצה לברך אותך על החיבור בין שני הנושאים האלה, שבדרך כלל דנים עליהם בנפרד, אבל החיבור הוא נכון, ודאי בהקשר של הוועדה הזאת.
זאב אלקין: מבחינת הכובע הפורמלי שלי כרגע, יותר אתייחס לסוגיה של איפה עומדת היום מערכת היחסים בין שתי המדינות.
זאב אלקין: משמש בחודשיים האחרונות כיושב-ראש ועדה ממשלתית משותפת מהצד הישראלית, שנוסדה לפני רק פחות משנה, אבל כמובן, אי אפשר בלי להתייחס, שגם מהניסיון שלי בזירה הציבורית בישראל כחבר כנסת – עוד ניסיון שקדם לכך, ובוודאי מניסיוני במשרד הקליטה – בטח נמצאים פה נציגות של המשרד, אז הם ייתנו לך מספרים, אבל אין ספק שעולי אזרביז'אן הם קבוצה מאוד דומיננטית היום בתוך קהילת העולים בתוך מדינת ישראל, הייתי אומר אפילו מעבר למשקלם המספרי.
זאב אלקין: אין היום צומת של קבלת החלטות שקשור לקהילת העולים, כי אתה לא מוצא אותם – מאוד דומיננטיים בכל מקום.
זאב אלקין: לכן זה סיפור גדול של הצלחה שעדיין לא מחוסר גם אתגרים.
זאב אלקין: יש פה הצלחה ואתגרים שהולכים במקביל.
זאב אלקין: אני בטוח שמשרד הקליטה יידע להתייחס הרבה יותר בהרחבה.
זאב אלקין: בזמנו קיימנו לא מעט דיונים ברמת מטה של המשרד, ואני בטוח שהם יידעו לייצר פה עמדה מקצועית נכונה.
זאב אלקין: אומר כמה מילים על מערכת היחסים בין שתי המדינות.
זאב אלקין: היא מאוד ייחודית.
זאב אלקין: ישראל היתה בין המדינות הראשונות שהכירו באזרביז'אן, ומערכת היחסים היא מאז 91', לכן אמרתי שעברנו את ה-25 באופן פורמלי.
זאב אלקין: השגרירות הישראלית בבאקו מתפקדת, נדמה לי, מ-94'.
זאב אלקין: יש פה שגריר לשעבר והוא ודאי יודע לומר.
זאב אלקין: זה בין השגרירויות הישראליות הראשונות במרחב, ועד היום מאוד משמעותית.
זאב אלקין: אי אפשר שלא לומר בהזדמנות הזו, ודאי כשיש לנו אורח מכובד מהפרלמנט של אזרביז'אן, שאנחנו מאוד רוצים ומאוד מצפים לפתיחת שגרירות אזרביז'אנית כאן במדינת ישראל.
זאב אלקין: יש על זה שיחות הרבה זמן.
זאב אלקין: עוד בהיותי במשרד החוץ ניסיתי לקדם את זה, ןאין ספק – אני חושב שבשלה היום השעה לצעד הזה.
זאב אלקין: הקרבה ומערכת היחסים הקרובה מאוד בין שתי המדינות היא כבר פחות דיסקרטית ממה שהיה אולי בעבר.
זאב אלקין: אני חושב שהביטוי הכי משמעותי לזה היה בדצמבר האחרון, בביקור ראש הממשלה שם.
זאב אלקין: זה הביקור השני של ראש ממשלת ישראל באזרביז'אן, ופעמיים היה אותו ראש ממשלה, רק בקדנציות שונות שלו.
זאב אלקין: בביקור השני הזה אני חושב שגם הצד המארח קיבל החלטה אסטרטגית, לתת פומבי ברמה הגבוהה ביותר גם לאינטימיות של היחסים, גם לעצם קיומם, להיקפים שלהם, כולל גם לצדדים הכי רגישים.
זאב אלקין: היו שם אמירות מאוד מרחיקות לכת של הנשיא המארח, ולכן אני חושב שהיום בהיבט הזה של פתיחת השגרירות, אני לא רואה היום חסמים הגיוניים.
זאב אלקין: לכן זה צריך להיות יעד של שני הצדדים, להביא כמה שיותר מהר לפתיחת השגרירות כאן.
זאב אלקין: אי אפשר לא להתייחס להיקף הסחר ההדדי עם אזרביז'אן.
זאב אלקין: לא כולם יודעים את זה – הוא היום נמצא סביב 4 מיליארד דולר.
זאב אלקין: אין לנו הרבה מדינות שהיקף הסחר ההדדי מגיע לכאלה מספרים.
זאב אלקין: לצורך השוואה, זה נראה לי יותר במיליארד דולר מהסחר ההדדי שלו עם רוסיה, למשל.
זאב אלקין: אתם בעצמכם מבינים מה ההיקף ומה המשמעות לשתי המדינות, כשמדובר בהיקפי סחר כאלה, כשמדובר במדינות יחסית לא גדולות.
זאב אלקין: הוא מורכב מכל מיני נושאים – כמובן מנפט; אזרביז'אן היא אחת מספקיות הנפט הכי חשובות למדינת ישראל.
זאב אלקין: יש שיתוף פעולה ביטחוני, והיום – שוב, הנשיא האזרביז'אני נתן לזה ביטוי ונקף במספרים במצטבר בזמן הביקור מההיקפים של שיתוף הפעולה הביטחוני במסגרת הסחר הזה, וכמובן עוד הרבה דברים.
זאב אלקין: לכן אין ספק שמדובר פה על מערכת יחסים שהיא מעבר למערכת יחסים ממוצעת מבחינתנו כמדינת ישראל, בהיבט הכלכלי שלה, בהיבט המדיני שלה, בהיבט הגיאוגרפי גיאופוליטי – אתם מכירים את המפה, ומבינים מה המשמעות של אזרביז'אן מבחינתנו.
זאב אלקין: לכן מייחסים לה חשיבות מאוד גדולה.
זאב אלקין: זה בא לידי ביטוי גם בביקור – נחתמו שורה של הסכמים לשיתוף פעולה, ואחד מהם גם נותן ביטוי לקרבה הזאת של היחסים, וזה הקמה של ועדה כלכלית משותפת לשתי המדינות.
זאב אלקין: כרגע אנחנו בצעדים התחלתיים של ההפעלה של זה.
זאב אלקין: הצד האזרביז'אני החליטו שמי שיעמוד מצדם הוא שר החוץ – זה גם נותן ביטוי לחשיבות שהם מייחסים לכלי הזה, להידוק ולדרגה נוספת של היחסים בינינו.
זאב אלקין: מהצד שלנו ראש הממשלה ביקש ממני לעמוד בראשה, ואנחנו עכשיו בתחילת התיאומים לקראת המפגש הראשון.
זאב אלקין: מהיכרותי עם ועדות דומות במדינות אחרות, שאני מרכז, זה בהחלט יהיה כלי מאוד יעיל לצד חדש של שיתוף הפעולה.
זאב אלקין: יש לנו סחר עצום, אבל אני חושב שאנחנו רחוקים ממיצוי הפוטנציאל.
זאב אלקין: אני רוצה לנצל את הבמה הזאת, שיושבים פה נציגים של גופים שונים שמייצגים את הקהילה.
זאב אלקין: אני חושב שהם צריכים להיות, כפי שאמרתי, הגורם המוביל במערכת היחסים הזאת.
זאב אלקין: לכן אני זורק פה כפפה – בואו עם יוזמות, נשמח מאוד לשמוע, איפה אנחנו יכולים להועיל בהורדת החסמים והבירוקרטיה.
זאב אלקין: מאוד נרצה שיתוף פעולה, ודווקא מצד עולי אזרביז'אן, כדי להביא את שיתוף הפעולה בין שתי המדינות האלה לדרגות חדשות.
זאב אלקין: אני חושב שיש פה אתגר גדול ויש כלי חדש שכדאי לנצל אותו.
זאב אלקין: זה יעזור גם מדינית למדינת ישראל, יעזור למערכת היחסים בין שתי המדינות, ויעזור לעוד צעד חדש בקידום קליטת קהיליית עולי אזרביז'אן כאן במדינת ישראל.
זאב אלקין: אני חייב להתנצל, אבל אני עוד מעט צריך לצאת במסגרת כובע אחר שלי, כראש ועדה עם אוקראינה, לפגישה עם ראש ממשלת אוקראינה.
אברהם נגוסה: רשות הדיבור לחברת הכנסת קסניה סבטלובה, יוזמת הדיון, בבקשה.
קריאה: אולי כמה מילים באנגלית וברוסית, שהאורח שלנו יבין שאנחנו מדברים דברים טובים על אזרביז'אן.
אברהם נגוסה: אני חושב שחברת הכנסת קסניה סבטלובה מדברת רוסית, אז ניתן לה את הבחירה.
אברהם נגוסה: ..
קסניה סבטלובה: ננסה לשלב את כל השפות החשובות האלה, אבל כמובן, קודם כל תודה לך, כבוד היושב-ראש, על קיום הדיון החשוב הזה, וגם לך, לב ספיווק.
קסניה סבטלובה: נפגשנו, ויחד החלטנו לקדם את הנושא של קיום הדיון של הוועדה, אז המון תודה על כך.
קסניה סבטלובה: כמובן, סלאם עליכום.
קסניה סבטלובה: גילוי נאות – יש לי קשר אישי לקהילת יוצאי אזרביז'אן – אני נשואה לבן הקהילה, ומי שעקב בפייסבוק יודע, מהתמונות של החתונה... העבודה היא עבודה, והחיים הפרטיים הם החיים הפרטיים.
קסניה סבטלובה: אני מאוד שמחה לשבת פה עם כולכם, כי כאשר אנחנו בהרבה מאוד מקרים, יושבים פה בכנסת ומדברים על קהילת יוצאי חבר העמים, אנשים שפחות מכירים את הקהילות שלנו, את הרב גוניות ואת העושר, פחות מזהים את האלמנטים השונים שמרכיבים את הפסיפס הזה, שנקרא יוצאי חבר העמים.
קסניה סבטלובה: כאן במקרה הקונקרטי הזה אנחנו נפגשים עם יוצאי אזרביז'אן וגם עם חבר הפרלמנט הנכבד פואד מורדוב, שכיבד אותנו בנוכחותו.
קסניה סבטלובה: זה באמת הזמן לומר על כך שגם בברית המועצות ליהודים באזרביז'אן היה מקום מיוחד מאוד, חם מאוד, מקום של כבוד, כי כשאמרת שאתה מבאקו, כולם ידעו מה זה המקום הזה.
קסניה סבטלובה: כולם ידעו מבחינה אינטלקטואלית, מבחינת הישגים, מבחינת עושר תרבותי שהיה ברפובליקה הזאת ובעיר הזאת.
קסניה סבטלובה: כמובן, אני יכולה לדבר שעות על יוצאי הקהילה היהודית באזרביז'אן כמו לב לנדאו, הפיזיקאי החוזקר הדגול בן הקהילה.
קסניה סבטלובה: אני יכולה לדבר על רופאים וחוקרים – סולומון וגיבורי המלחמה הרבים שבאו משם, אבל אין לנו זמן.
קסניה סבטלובה: היריעה שלנו קצרה, אז אנחנו רוצים להתמקד בשני הדברים – אל"ף, בשילובם של יוצאי אזרביז'אן כאן במדינת ישראל, והדבר השני הוא כמובן המשך היחסים והתפתחות היחסים שלנו עם אזרביז'אן, מדינה שהיא חשובה לנו מאוד, חשובה במרחב הגיאו פוליטי, באזור של הים הכספי, ומדינה שאנחנו בהחלט מקווים לקדם את היחסים הטובים והבריאים, המלאים מבחינה דיפלומטית – כבוד השר התייחס לעניין הזה.
קסניה סבטלובה: אנסה לחבר בין שני הדברים הללו.
קסניה סבטלובה: קודם כל, אתחיל ואומר שכאן במדינת ישראל קהילת יוצאי אזרביז'אן השתלבה נפלא.
קסניה סבטלובה: אנחנו יודעים שבכל תחום – אנחנו יכולים לעבור תחום-תחום – ברפואה, בצבא, בכל מקום אנחנו רואים אנשים שהגיעו מבאקו ומערים אחרות.
קסניה סבטלובה: אגב, הקהילה כמובן עתיקה מאוד; המשך ישיר של גלות בבל, והיא מורכבת משלושה גורמים – היהודים ההרריים, מה שנקרא, היהודים האשכנזים והיהודים הגיאורגיים, שגם להם יש מקום של כבוד בתוך הקהילה הזאת.
קסניה סבטלובה: כל מי שהגיע עשה את מרב המאמצים שלו להשתלב כאן בחברה הישראלית, ואני חושב שהשיג את היעד הזה, אבל אני חושבת שהאחריות על מדינת ישראל וחובת ההוכחה היא עדיין על מדינת ישראל.
קסניה סבטלובה: מאיזו מבחינה – כמובן מבחינת ההכרה במורשת התרבותית העשירה של כל עדה ועדה.
קסניה סבטלובה: אם אנחנו מדברים, למשל, על חוק כל כך חשוב שקודם בשנים האחרונות, שהכיר בתרבות ומורשת של יוצאי ארצות ערב ואיראן, אני אומרת – למה לא יוצאי ארצות ערב ואיסלאם?
קסניה סבטלובה: שכך זה יכלול גם את אפגניסטן, יכלול גם את אזרביז'אן, וכך נוכל לקדם את המורשת הזאת בבתי ספר, באוניברסיטאות, וגם לגרום לכך שאנשים שפחות מכירים את המרכיבים הקטנים האלה של הפסיפס הישראלי, יכירו גם את יוצאי אזרביז'אן.
קסניה סבטלובה: אז מבחינה תרבותית אני חושבת שיש מה לעשות, ואני שמחה לומר לכם שיחד עם השרה גילה גמליאל אנחנו מקדמים עכשיו חוק שישנה את השם של החוק הקיים לארצות ערב והאיסלאם, כדי לכלול כמה שיותר מרכיבים בכמה שיותר קהילות.
קסניה סבטלובה: מבחינת היחס לעולים עצמם, אנחנו עדיין במאבק מתמיד, כמו שגם יוצאי אתיופיה, יוצאי רוסיה, יוצאי עדות אחרות עדיין במאבק – גם להכרה וגם יחס שוויוני, יחס שלא נגוע בגזענות או בסטריאוטיפים חלילה, ואנחנו עדיין מעת לעת נתקלים בסטריאוטיפים האלה.
קסניה סבטלובה: אני חושבת שזה ממש מביש שבישראל של 2017 אנחנו עדיין לפעמים נתקלים בכל מיני סטריאוטיפים כלפי יהודים מרוסיה, כלפי יהודים אוקראינים ויהודים ממקומות אחרים.
קסניה סבטלובה: כולנו אחים, וזה שהגענו לכאן אחרי אלפיים שנות גלות זה לא פחות מנס.
קסניה סבטלובה: זה נס אדיר, שאנחנו חייבים לחגוג אותו כל יום, ואנחנו חייבים לחגוג את הפסיפס הנפלא שלנו, ולהכיר בזה שכל קהילה היא מוסיפה את הדבר הייחודי שלה, שאין לאף אחד אחר.
קסניה סבטלובה: אני חושבת שאת זה אנחנו צריכים ללמד את הילדים שלנו בבתי הספר, לקדם את החוק לחינוך נגד גזענות – זו חובה מוחלטת עלינו, וכך גם, בעזרת השם, נגיע להגשמת החזון שלנו של אחדות העם שלנו.
קסניה סבטלובה: כמה מילים על היחסים עם אזרביז'אן – אעבור כאן לאנגלית ברשותכם, לטובת האורח שלנו.
קסניה סבטלובה: אומרת דברים בשפה האנגלית.
קסניה סבטלובה: אומרת דברים בשפה הרוסית.
קסניה סבטלובה: (מחיאות כפיים)
אברהם נגוסה: אני מבקש לעשות הפסקה של שתי דקות – השר יוצא, ואני אלווה אותו.
אברהם נגוסה: מייד נמשיך.
אברהם נגוסה: אנחנו ממשיכים את הדיון.
אברהם נגוסה: אנחנו מכבדים את האורח שלנו, חבר הפרלמנט, מר פואד מורדוב.
אברהם נגוסה: בבקשה, נשמח לשמוע את הערותיך, ואנחנו שמחים מאוד לארח אותך.
אברהם נגוסה: תודה רבה על שאתה לוקח חלק בישיבה הזאת.
חלק מהתרגום: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.
חלק מהתרגום: חבריי היקרים, גבירותיי ורבותיי, חברי הכנסת.
חלק מהתרגום: אני שמח מאוד להיות פה.
חלק מהתרגום: אני מודה לוועדה על כינוס הישיבה ועל הזמנתי.
חלק מהתרגום: בארבע השנים האחרונות ישראל הפכה למקום שבו אני מבקר לעתים תכופות.
חלק מהתרגום: אני מאוד שמח על כך.
חלק מהתרגום: בגלל הישיבה המיוחדת הזאת, שמוקדשת לציון 25 שנה ליחסים הדיפלומטיים בין ישראל לאזרביז'אן, אני חש גאווה.
חלק מהתרגום: (מחיאות כפיים)
אברהם נגוסה: תודה רבה, חבר הפרלמנט.
יואל רזבוזוב: תודה, כבוד היושב-ראש.
יואל רזבוזוב: אדבר קצר.
יואל רזבוזוב: חברת הכנסת טלי פלוסקוב, אורחים נכבדים, חברי היקר חבר הפרלמנט מאזרביז'אן פואד מורדוב, לב ספיווק, שמנהיג את חברי עזיז.
יואל רזבוזוב: יש פה הרבה – לא רוצה להזכיר את כולם.
יואל רזבוזוב: אני מכיר פה הרבה אנשים.