GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צבי הנדל: אני חושב שמנכ"ל משרד ראש הממשלה היה צריך לעשות ישיבת מנכ"לים ספציפית של משרד האוצר, התיירות ואולי עוד מישהו, בנושא הזה.
איתי אייגס: הוא עשה.
איתי אייגס: לא הרבה, כלום.
איתי אייגס: על הסכום של 130 מיליון שמענו ממנכ"ל משרד ראש הממשלה.
איתי אייגס: המצב הוא יותר עגום ממה שאתם חושבים.
איתי אייגס: ה-130 מיליון זו הצהרה שקיבלנו ממנכ"ל משרד ראש הממשלה.
חברי הוועדה: זבולון אורלב חוגי עופר
מוזמנים: רונית תירוש - מנכ"ל ד"ר גד אביקסיס - סמנכ"ל בכיר למינהל ומשאבי אנוש יהודה אהרון - מפקח ארצי על קליטת תלמידים עולים ניסים אלקיים - סגן ראש מינהל החינוך הדתי אריה ארד - מחמ"ד מחוז דרום חיים הלפרין - יועץ השרה יוכי חג'בי - מפקחת קליטת עליה חיים להב - מנהל תחום קידום נוער טובה מטלון - מדריכה במינהל הפדגוגי מוטי ניר - עוזר למנהל אגף שח"ר אורית ראובן - דוברת עזרה שאלתיאל - מפקח מחוז מרכז מסי שיברו - מפקחת ארצית - נוער עולה יוצאי אתיופיה משרד לקליטת עליה: חנוך צמיר - סמנכ"ל מיקי אוחיון - מנהל המחלקה לקליטת עולי אתיופיה יולנדה שטראוס - מנהלת מחוז ת"א יעל שלף-זאבי - מנהלת יחידת חינוך ונוער הסוכנות היהודית: שיפרה שידלוביסקי - מנהלת אגף אולפנים משרד האוצר: אורי שוסטמן - אגף תקציבים תשגר איילאו - מתורגמן במחלקת רווחה מועצת גדרה רפי בן חיים - מנהל מחלקת חינוך מועצת גדרה ניסים פסנטיני - סגן ראש מועצת גדרה אלי רדיע - ראש מועצת גדרה שלמה בלאי - חבר מועצה עיריית אשקלון משה ינאי - סמנכ"ל לחינוך וחברה עיריית אשקלון שולה מולא - אגודה ישראלית למען יהודי אתיופיה מנגסטו צ'אלצ'ו - אגודה ישראלית למען יהודי אתיופיה דני טקה - איחוד הארגונים של עולי אתיופיה אברהם ירדאי - סגן יו"ר ארגון גג של יוצאי אתיופיה דוד מהרט - ממונה על פרוייקטים, מרכז היגוי עולי אתיופיה טורוק מולט - מנהלת מרכז היגוי עולי אתיופיה אברהם נגוסה - מנכ"ל ארגון "מכנף דרום לציון" חן ליפשיץ - חוקרת בכירה, הג'וינט, מכון ברוקדייל רמי סולימני - ראש אגף חינוך ונוער מכון ברוקדייל יחיאל ערן - ראש תחום אתיופיה, מכון ברוקדייל שושנה בן דור - יו"ר ארגון צפון אמריקה למען יהודי אתיופיה פנטו טגה - רכזת חינוכית ברמלה, ארגון צפון אמריקה למען יהודי אתיופיה בת שבע מינווב - רכזת תכנית הדרכה לגיל הרך בבאר שבע, עמותה לקידום המשפחה והילד האתיופי שמוליק דוד - יועץ לובי, ארגון שתי"ל אשר רביב - מנהל בתי הדין המיוחדים לגיור, הנהלת בתי הדין לגיור הרב מנחם ולדמן - יו"ר מכון "שבות עם" ירדנה כהן - מנהלת מח' חינוך יסודי עיריית לוד אביב סקירה - מרכז תכנית טיפול נקודתי, עיריית לוד יאיר אפטר - חוקר בנושא עולי אתיופיה, על"ם שמחה גתהון - רכזת תחום בני נוער יוצאי אתיופיה, על"ם יוסי מנגסטו - מנהל מרכז מידע לנוער יוצא אתיופיה, עמותת "פידל" נגיסט מנגשה - מנכ"לית
מוזמנים: עמותת "פידל"
מנהלת הוועדה: סדר היום: מדיניות הפיזור של עולי אתיופיה וקליטתם במערכת החינוך - ישיבה משותפת עם ועדת החינוך והתרבות.
מנהלת הוועדה: מדיניות הפיזור של עולי אתיופיה וקליטתם במערכת החינוך
צבי הנדל: ברצוני לבקש לכל אורך הדיון לכבות פלאפונים, ביפרים, איתוריות וכיוצא באלה.
צבי הנדל: אמנם שקשה מאוד לנהל את המדינה ללא הפלאפון הפתוח, אבל תנסו להסתדר.
צבי הנדל: ברצוני לברך את מנכ"לית משרד החינוך.
צבי הנדל: זו לנו הזדמנות ראשונה לפגוש אותך, ואני מאחל בשם כולנו בהצלחה.
צבי הנדל: נושא הדיון היום התעורר בעקבות התבטאויות בעיריית אשקלון, לגבי העומס הגדול הנופל על בתי ספר הקולטים מספר גדול של עולים חדשים מאתיופיה.
צבי הנדל: ברגע שאני שומע על כך שבאיזה שהוא מקום עושים קשיים לעולים חדשים אני מתעורר מייד.
צבי הנדל: הבעיה היא בעיה סבוכה.
צבי הנדל: בודאי שאינה חד גונית ולא ניתן להצביע על אשמים.
צבי הנדל: זהו עניין מורכב.
צבי הנדל: זכיתי לקרוא גם את הדו"ח של ידידי ורעי מר אבוקסיס בהקשר הזה.
צבי הנדל: כמו כן עברתי קצת על החלטות ממשלה.
צבי הנדל: בהחלטות ממשלה נקבע, בין השאר, כי לא יהיו בבית ספר אחד יותר משלושים אחוז עולים חדשים.
צבי הנדל: ראיתי גם טבלאות הסותרות קביעות אלה בצורה מאוד גסה.
צבי הנדל: אחר כך לקח לי קצת זמן להבין את הסתירות, מצאתי שישנם בתי ספר בהם לומדים שישים וחמישה אחוז עולים, חמישים ושניים או חמישים ושלושה אחוז, ולעומת זאת ישנם נתונים אחרים המראים כי באשקלון לומדים בסך הכל במסגרת בתי ספר ממלכתי דתי כעשרה, אחד עשר אחוז תלמידים עולים.
צבי הנדל: התחלתי להבין את המקור לפערים הגדולים במספרים.
צבי הנדל: אף אחד אינו משקר חלילה, אלא שיש אחד שאצלו עולה מאתיופיה נשאר עולה חדש גם אם הוא נולד בארץ, ואז הוא נמדד לפי זה, ואז המספרים מגיעים לשחקים, ויש אחר שעולה חדש אצלו מוגדר על פי ההגדרה בחוק.
צבי הנדל: ויכול מאוד להיות שבעסקי חינוך האמת נמצאת באמצע.
צבי הנדל: גם את זה אני מוכן לקבל.
צבי הנדל: לפני שאביע את דעותי, אני הייתי רוצה לעשות סבב ולהתחיל דווקא באשקלון, למרות שבדרך כלל אני נותן את רשות הדיבור קודם כל למנכ"ל, ולאחר מכן מנכ"לית משרד החינוך ואז נפתח בדיון, ובעקבות זאת נראה מה אנו יכולים להועיל ולעזור למערכת על מנת להתגבר על בעיות אלה.
צבי הנדל: בסופו של דבר, אין לי ספק כי כל היושבים בחדר וכל העוסקים בנושא זה עניינו להצליח לטובת התלמידים באשר הם.
צבי הנדל: ישנם חילוקי דיעות איך מצליחים לעשות זאת, ועל מנת שנצליח לגשר על חילוקי הדיעות הללו התכנסנו פה היום.
צבי הנדל: אני מעביר את רשות הדיבור לידידי ורעי, שהיה מפקדי באיזה שהוא שלב בצבא, מנהל אגף החינוך בעיריית אשקלון, בבקשה.
משה ינאי: בוקר טוב לכולם.
משה ינאי: ראשית ברצוני לציין כי לא ידעתי שראש העיר אשקלון התלונן.
משה ינאי: לדעתי הבעיה הינה מורכבת יותר ממה שהוצג כאן.
משה ינאי: זה לא עניין של זכאות בלבד, אם יש לו זכות או אין לו זכות כעולה חדש.
משה ינאי: הקביעה שילדי אתיופיה ילמדו בחינוך הדתי ללא שום ספק גרמה למצב זה, שבו חלק גדול מבתי הספר הדתיים הינם רוויים אוכלוסיה מעולי אתיופיה.
משה ינאי: יש לזה כמובן צדדים לכאן ולכאן.
משה ינאי: איננו יכולים לטמון את ראשנו בחול.
משה ינאי: ישנם הורים הגרים היום באיזורים מסויימים, ואם רוצים לקחת את ילדיהם לאיזור אחר או לפזר אותם בין בתי ספר אחרים ישנה בעיה גם עם ההורים.
משה ינאי: ההורים רוצים שילדיהם ילמדו בבתי הספר בשכונה ולא יוסעו בהסעות ממקום למקום.
משה ינאי: מצב זה יוצר איזה שהוא תסכול מסויים.
משה ינאי: מדוע דווקא אותנו, ילדי אתיופיה, מסיעים מסיעים למקום אחר.
משה ינאי: נושא נוסף הינו נושא ההסעות.
משה ינאי: גם אם נרצה לקחת ילדים לאיזור אחר, יש בעיה עם ההסעות.
משה ינאי: משרד החינוך משתתף במימון חמישים אחוזים מעלות ההסעות, הרשות המקומית משתתפת בחמישים אחוזים נוספים.
משה ינאי: הרשויות המקומיות טוענות, ובצדק מסויים, כי אין ביכולתן לממן הוצאה כספית כזו.
משה ינאי: ולכן מעדיפות הרשויות שהילד ילמד באיזור שלו.
משה ינאי: באשקלון, הואיל ורוב עולי אתיופיה גרים בשכונות מסויימות, או בשכונה מסויימת, נוצר המצב המתואר בו בתי הספר הדתיים רוויים עם אוכלוסיה מעולי אתיופיה.
משה ינאי: לדעתי אין טעם לעשות את האבחנה בין ילד שהוא זכאי עליה ויש לו זכות כעולה חדש לילד שאינו זכאי כעולה חדש, בגלל מורכבות הבעיה.
משה ינאי: מכל מקום, ברגע שיש אוכלוסיה מרובה של עולים בבית הספר הדתי, הדבר גורם לבעיות בתוך בית הספר.
משה ינאי: דבר נוסף שברצוני להעלות הינו ויכוח שהיה לנו בנושא של ילדי קווארה, אשר ברור שהם לא יהודים.
משה ינאי: ישנו מסמך בנושא זה של משרד החינוך והתרבות, בחוזר מנכ"ל מ86-', בנושא רישום ילדים לא יהודים למוסדות ממלכתיים דתיים.
משה ינאי: אין לרשום ילדים שאינם יהודים למוסדות החינוך הממלכתי דתי.
משה ינאי: ואז התנהל ויכוח האם לשבץ את אותם ילדים לחינוך הממלכתי דתי.
משה ינאי: אני חוזר על דבריי, ישנו חוזר מנכ"ל משרד החינוך מ86-' שאומר במפורש כי ילדים לא יהודים לא יתקבלו לחינוך הממלכתי דתי.
משה ינאי: ככל הידוע לי, ככל שנמסר לי, והנושא נתון לויכוח, ילדי קווארה אינם יהודים, הם אינם נחשבים כיהודים.
משה ינאי: ולכן התנהל ויכוח בנושא זה בינינו, כרשות מקומית, לבין משרד החינוך והתרבות, האגף לחינוך דתי, היכן לקלוט את הילדים הללו.
משה ינאי: אנחנו טענו, וכך גם החינוך הדתי, כי הואיל והילדים אינם יהודים יש לקלוט אותם בחינוך הממלכתי.
משה ינאי: סביב הנושא התעוררו כמובן עסקנים ועמותות שונות, כל מיני אנשים האחראים לגיור ולטיפול ביהודי אתיופיה, והדבר גרם לאנדרלמוסיה, ובסופו של דבר באמת נוצר עיכוב של מספר שבועות עד שהילדים נקלטו במוסדות חינוך.
משה ינאי: בסופו של דבר נמצאה פשרה.
צבי הנדל: הצטרף אלינו חבר הכנסת זבולון אורלב, יו"ר ועדת החינוך, התרבות וספורט של הכנסת, מאחר ונושא הדיון הינו עניין חינוכי ממדרגה ראשונה, למרות שאנחנו עוסקים בקליטת עליה.
צבי הנדל: תודה לך זבולון על הצטרפותך.
משה ינאי: קיימת כאן דילמה מאוד קשה, שעלינו לתת עליה את הדעת, אנשי אגף החינוך הדתי ומשרד החינוך והתרבות, מאחר ואין דברים ברורים וחד משמעיים.
משה ינאי: ישנו חוזר מנכ"ל מחד, ישנן הנחיות אחרות מאידך, ומי שבסופו של דבר צריך לתת את הפתרון אלה הרשויות המקומיות.
משה ינאי: ואנו רוצים לתת את הפתרון, בודאי, אבל יש למצוא את הפתרון הטוב ביותר לגבי התלמידים העולים מאתיופיה.
משה ינאי: ישנם דברים נוספים הרשומים כאן, ואין צורך שאחזור עליהם.
משה ינאי: אחת הבעיות הגדולות הינה ריבוי הגופים המטפלים בעניין.
משה ינאי: משרד הקליטה, משרד החינוך, כל מיני עמותות כאלה ואחרות.
משה ינאי: יש צורך בעניין זה באיגום משאבים, באיזה שהוא גוף שיאגם את המשאבים, כי לדעתי המשאבים קיימים, אבל לכל גוף ולכל גורם העוסק בנושא יש את הנישה שלו ואת האוריינטציה שלו, וכל אחד רוצה בתחומים שלו לעשות כמיטב יכולתו, ואין גוף אחד שמאגם את המשאבים.
משה ינאי: אנו, כרשות מקומית, מנסים כמובן לעבוד עם כולם ולנסות לאגם את המשאבים בתוך העיר עצמה.
משה ינאי: אך אני סבור כי לו היו מאגמים את כל המשאבים התוצאות היו טובות יותר.
צבי הנדל: ברצוני לשאול שאלה אחת על מכלול הדברים שהזכרת.
צבי הנדל: אם אני מבין נכון את דבריך, אם היה ניתן פתרון טכני, כספי, לנושא ההסעות, יתכן שהיה אפשר יותר בקלות לפזר נכון יותר את התלמידים העולים באשקלון.
צבי הנדל: האם זו דעתך?
משה ינאי: יש צורך בפתרון טכני של נושא ההסעות, יחד עם מקומות שיהיו באותם בתי ספר אחרים.
צבי הנדל: גבירתי המנכ"לית, בבקשה.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: בוקר טוב לכולם.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: אני מצטרפת לסיפא של הדברים שנאמרו כאן, על פיזור המשאבים בידי גורמים רבים.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: אני חושבת שבגלל חוסר תיאום בין הגורמים קיימת איזו שהיא אנומליה בין הרצון הכן של כולנו לסייע ובין התוצאות בשטח.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: דוגמא לכך, בכדי קצת להרחיב או לסבר את האוזן, הינה חוסר תיאום מוחלט בינינו לבין משרד הקליטה בנושא מיקום הקמת מרכזים לקליטת עולים.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: לא שהם צריכים לשאול את דעתנו, אבל צריכה להיות התכווננות אל מול המקומות הללו, משום שההורים, ובצדק, מעדיפים שילדיהם ילמדו באיזור מגוריהם פחות או יותר, היכן שהם נקלטים, ומצב זה יוצר עומסים על יישובים, וכך אנחנו נמצאים במצב בו אחוז התלמידים המשובץ בכיתות עולה בהרבה מעל עשרים אחוז.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: אגב, ההמלצה של ועדת השרים בנושא היתה עשרים אחוז ולא שלושים אחוז.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: אבל גם בהנחה ששלושים אחוז הינו מספר סביר, עדיין אני חושבת שעשרים אחוז בכיתה נותנים עשרים אחוז תלמידים עולים בבית הספר, כך שאינני רואה איך עושים את ההבדל.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: מכל מקום, לא נריב על עשרה אחוזים, כאשר כרגע אנו נמצאים במצב של מעל חמישים אחוז תלמידים בכיתה.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: בביקור שערכתי בבאר יעקב מצאתי כי שם מגיעים גם לשישים אחוזים תלמידים עולים בכיתה.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: מצב זה בעצם אינו לטובת אף אחד מהצדדים.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: חשוב מאוד שבשילוב תקין יהיו פרופורציות סבירות, כך שהיחס יגיע למקסימום שלושים אחוזים תלמידים עולים.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: דבר נוסף, כאשר מאפשרים התיישבות ומגורים ביישובים קטנים, למשל בערד, בתי הספר עצמם הינם בתי ספר קטנים, כך שכמה שננסה להכניס מינימום תלמידים עולים בכיתה הם עדיין יעברו את רוב האוכלוסיה ביישוב או בבית הספר, ומצב זה באמת אינו לטובתם, כי השילוב האינטגרטיבי, עם כח המשיכה למעלה, הוא זה שקובע.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: עלינו לעשות כל מאמץ על מנת לא לאפשר כיתות בהן התלמידים העולים נמצאים בינם לבין עצמם או בתוך עצמם.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: דבר נוסף שאני רואה שיש בו איזה שהוא קושי מתייחס לדו"ח ועדת אביקסיס.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: קראתי את דו"ח הוועדה, שהינו דו"ח מאוד מאוד מפורט, אולי מפורט מידי.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: וכשאני אומרת מפורט מידי כוונתי שהוא מאפשר בהחלט ביקורת, מציין למה זה לא נעשה ולמה זה בדיוק לא נעשה.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: אני לא חושבת שאלה היו כוונות המשורר כשכתבו את הדו"ח.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: אחת ההמלצות שלגביה אני מביעה איזו שהיא הסתייגות הינה לגבי חלוקת המשאבים התקציביים, איך העוגה מתחלקת.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: לטעמי, וזו דעתי והשקפת עולמי החינוכית המקצועית מזה שנים, ולאו דווקא בהקשר לעולים, אני סבורה כי את מיטב המשאבים צריך לתת בגיל הרך.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: אחרת אנחנו לעולם נמצא במצב של כיבוי שריפות ונסתובב סביב הזנב של עצמנו במטרה לתגבר ולצמצם פערים, ולעולם לא נגיע למטרה הנשגבת של צימצום הפערים.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: יש פה עבודה רבה שצריכה להיעשות בגיל הרך, גם אל מול הילד, שהוא עוד רך ונוח לקלוט ואפשר לעצב אותו כמו שהיינו רוצים, על פי התרבות המוסכמת במדינתנו אנו, וגם עבודה רבה מול ההורים, נדבך שחייבים לתת עליו את הדעת.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: אני מדגישה נושא זה מאחר וכאשר החלנו את כל הנושא של חינוך חינם לגילאי שלוש ארבע, החלנו אותו באופן מלא על ילדי העולים מאתיופיה, ולצערי אנחנו מוצאים בבדיקת הנושא שהרבה מהילדים אינם מגיעים לגנים.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: הדבר מצביע על כך שזו בעיה של ההורים.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: יש פה עניין של חינוך, במרכאות או שלא במרכאות, של ההורים, לתרבות של מעורבות ונתינת אמון במערכת.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: כמו כן יש גם טיפול בהורים.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: אבל כאשר אני מסתכלת על חלוקת העוגה התקציבית, נראה שאי אפשר לתת את כל מה שהיינו רוצים בגיל הרך, ואני רוצה להדגיש פה שהגיל הזה הוא הגיל הקובע.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: אולי לא נראה תוצרים ופירות בטווח הקצר, אבל אם נשקיע נכון בגיל הרך נימצא במצב שהאוכלוסיה הגדלה היא אוכלוסיה שבהחלט משתלבת בדין ובכבוד באוכלוסיית התושבים או האזרחים הותיקים של המדינה.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: אלה שתי הערות שלי לגבי הנחות היסוד של העבודה.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: ברצוני לומר עוד, ואמרתי זאת כמעט במאמר מוסגר, כי הדו"ח שניתן על ידי ועדת אביקסיס הינו דו"ח מצויין, אך מפורט מידי.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: הוא בעצם מזמן ביקורת על כל שורה או חצי שורה או סעיף שלא בוצע או שלא בוצע כהלכתו.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: אני חושבת שבעניין זה אסור לעמוד עם סטופר וגם לא עם מיקרוסקופ, ולראות בדיוק כמה כל דבר נעשה או לא נעשה ובאיזה היקף, משום שכל הקליטה של העליה האתיופית הינה קליטה דינמית, כמעט כמו כל דבר אחר, דברים משתנים, צרכים משתנים, והצרכים גם אינם נכונים באופן זהה לכלל האוכלוסיה בכל המקומות בארץ.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: ישנם יישובים בהם אנו מוצאים צורך עם דגשים אחרים.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: לא אחרים במהות, הדו"ח הינו כה מפורט עד שכלל כמעט את כל ההיבטים הקיימים, אבל הדגשים והכמויות והמשקל שניתן לכל סעיף פה, יש מקום גם לשנות אותו עם הזמן.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: כמובן, אם נידרש לנמק נשמח לעשות את זה, אבל אין צורך בכך.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: הובטח מיליון אז למה הועברו רק שבע מאות חמישים אלף, או הובטחו חמישה עשר תקנים אז למה מומשו רק שנים עשר תקנים - יש לראות את ההסטות בתוך ובסך כל התכניות שתיושמנה, גם אם לא בדיוק על פי מה שמתבקש.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: מה גם שהתכנית הינה תכנית תלת שנתית, בהיקף של כמאתיים שלושים מיליון, ואנחנו נמצאים בשנה השנייה.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: היישום החל משנת 2000, עם כתיבת הדו"ח, ואני מקווה שעד גמר שלוש השנים שהוקצו לעניין אנחנו נימצא במצב יותר משופר.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: בהתייחס להערות שהערתי לטובת איגום משאבים, אולי נחוץ שינוי החלוקה הפנימית של העוגה התקציבית.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: יושבים פה מספר אנשים ממשרד החינוך, כל אחד יכול לתת את התשובות הרלוונטיות לכל נושא שיעלה, החל מילדי קווארה באשקלון, דרך גדרה, ובכלל בנושא פיזור התלמידים האתיופים במשרד.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: ונמצאת כאן כמובן טובה שקיבלה לידיה את תפקיד האחראית מרחלה שיפר, ואנו מאחלים לה בהצלחה.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: דבר אחרון שברצוני לומר בשלב הזה של הדיון, הובטח לנו על ידי הממשלה הקודמת, או לפחות נתקבלה המלצה, ובודאי אין לזה גיבוי תקציבי כרגע, להקצות חמישה עשר מיליון שקלים נוספים ליישובים קולטי עלייה.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: ישנם יישובים קולטי עלייה שקורסים ממש תחת העומס.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: היתה לי לא מזמן פגישה עם ראש עיריית כרמיאל, מר עדי אלדר, שהביע הרבה מאוד קשיים אל מול רצון כן ואמיתי של העירייה שם לסייע.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: הם נתקלים בקשיים, בעיקר כאשר הם רוצים לפזר את התלמידים.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: ופה אני גם מתקשרת להמלצה שניתנה בנושא הסעות, שזה דבר שיכול להקל על הבעיה.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: חייבים לתקצב את זה, ולעזור גם לרשויות לבצע את זה.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: דבר אולי אחרון באמת, שנזכרתי בו כעת, היתה אצלנו המלצה, איזו שהיא הצעת פתרון לגבי פיזור של האוכלוסיה, בכדי למתן את הריכוזים הגבוהים בתוך הכיתות.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: אני מבינה שהיה איזה שהוא מהלך יזום יצירתי לדבר עם הרב בקשי דורון בנושא, על מנת שיברך על פתרון מוצע.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: הפתרון המוצע הוא שילדים יוכלו להשתלב בחינוך הממלכתי, ולאו דווקא ממלכתי דתי, ובתנאי שהמורות אשר ילמדו שם בכיתות יהיו מורות של החינוך הממלכתי דתי.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: כמובן בכיתות מעורבות עם תלמידים ותיקים, כי השילוב הינו חשוב ביותר.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: איננו מפקפקים ביכולתם של המורים, הם יכולים ללמד גם ילדים בחינוך הממלכתי שהם חילונים לגמרי.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: אם חשוב ליהדות אתיופיה שהמורים שיחנכו יהיו מורים דתיים, אין מניעה שאנחנו נעשה את המהלך הזה.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: יש נכונות לכך מצד המשרד, והרב בקשי דורון נתן את ברכת הדרך.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: כל מה שניתן זה להחליט שזה מה שקורה.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: רציתי להעלות הצעת פתרון זו, שהינה שונה וחריגה, אבל אני סבורה שכל רעיון יצירתי הינו חשוב ונחוץ כאן, מאחר ומטרתנו בסופו של דבר הינה להשביח את המשאבים, לטייב אותם ולמצות את המקסימום שיש בידינו.
צבי הנדל: האם תוכלי להסביר לי את כוונתך במושג איגום משאבים?
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: ניקח לדוגמא את מכון ברוקדייל ואת העמותות השונות שהוזכרו.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: ישנה רשימה שלמה של גופים, ישנו אירגון מנוף דרום לציון, וכמובן אירגונים של מרכז היגוי של עולי אתיופיה, והג'וינט ברוקדייל.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: לחלקם גם יש תקציבים.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: איגום משאבים משמעותו גם איגום משאבים חשיבתיים.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: ישנם הרבה מאוד גורמים שמטפלים בנושא, ואני חוששת שבין לבין אנו עלולים להפיל בין הכסאות את הטיפול.
מנכ"לית משרד החינוך רונית תירוש: מכל מקום בודאי שיש מקום לאיגום משאבים חשיבתיים בין משרד הקליטה ומשרד החינוך.
צבי הנדל: ברצוני לשמוע השלמה ממשרד החינוך, לפני שנעבור למשרד הקליטה.
צבי הנדל: ניסים אלייקים, בבקשה.
ניסים אלייקים: ברצוני לציין כי החינוך הדתי למעשה היה הראשון שקלט את עולי אתיופיה בשנת 84'.
ניסים אלייקים: כמעט מאה אחוז קליטה של יהדות אתיופיה.
ניסים אלייקים: כיום אנו עומדים על כשבעים וחמישה אחוזים מילדי אתיופיה בחמ"ד.
ניסים אלייקים: עשרים וחמישה אחוזים בערך נמצאים כבר בחינוך הממלכתי.
ניסים אלייקים: נקודה נוספת שברצוני לציין הינה שאין קליטת ילדי אתיופיה במערכות חינוך אחרות, דהיינו בחינוך המוכר שאינו רישמי, בין אם החינוך החרדי של אגודת ישראל או החינוך של ש"ס.
ניסים אלייקים: אין קליטה של ילדי אתיופיה שם.
ניסים אלייקים: גם לא בחב"ד, שהוא כפוף לחינוך הממלכתי דתי.
ניסים אלייקים: מנכ"לית משרד החינוך העלתה כאן נקודה מאוד חשובה, שמדובר עליה מאז תחילת העליה האתיופית.
ניסים אלייקים: לו הפיזור או הקליטה של יהודי אתיופיה היה פיזור נכון ברחבי מדינת ישראל לא היתה מתעוררת בכלל בעיה.
ניסים אלייקים: סך כל ילדי אתיופיה, לו היו פזורים ברחבי הארץ, היו מהווים במאה אחוז שלהם, בחמ"ד, כשישה עד שבעה אחוזים בלבד מכלל התלמידים, והם היו משתלבים בצורה תקינה ובריאה, לטובת הקולטים ולטובת הנקלטים.
צבי הנדל: חשוב לזכור כי הדברים הללו, כאשר מדובר בבני אדם, הינם מורכבים יותר מעניין טכני של פיזור.
צבי הנדל: לאנשים יש צורך להיות קצת בחבורה, רוצים שכנים וקרובים באיזור מגוריהם.
ניסים אלקיים: דבר זה יכול להתקיים גם בירושלים, בתל אביב, בהרצליה, ברעננה, בפתח תקווה ובכל הערים האלה שהזכרתי אין ילדי אתיופיה.
ניסים אלקיים: הבעיה שהעולים מרוכזים מאוד בדרום ובצפון, ומרוכזים בלוד ובנתניה, ובחדרה, ונוצרים כיסים גדולים מאוד של אוכלוסיית עולים במקומות אלה.
ניסים אלקיים: כפי שצויין בתחילת הדברים, באשקלון למשל אחוז התלמידים הינו ארבעים אחוזים ומעלה בבתי הספר הממלכתיים דתיים.
ניסים אלקיים: זה מצב בלתי סביר ובלתי מתקבל על הדעת.
ניסים אלקיים: יחד עם זאת ברצוני לציין, למרות כל האמור ולמרות כל הקשיים, את הנתונים של זכאי תעודות הבגרות.
צבי הנדל: אבקשך להתמקד כרגע בהצעות בנושא הנדון.
ניסים אלייקים: רק אומר שלמרות כל הקשיים כמות התלמידים מעולי אתיופיה זכאי בגרות הינה בעליה מתמדת, כאשר בתש"ס הם הגיעו לארבעים ושניים אחוזים.
ניסים אלייקים: לפי נתוני המשרד, במשך ארבע שנים היתה עליה מעשרים ושבעה אחוזים לשלושים ושלושה אחוזים במספר הזכאים.
ניסים אלייקים: הממוצע הכללי במדינת ישראל הוא כארבעים אחוזים.
ניסים אלייקים: בסקטור היהודי, בחינוך הממלכתי דתי הוא חמישים ותשעה אחוזים.
ניסים אלייקים: לפני חודשיים התקיים דיון עם מנכ"ל משרד הקליטה ועם ידידי מר צמיר.
ניסים אלייקים: העלינו את הבעיה והעלינו גם הצעות לפתרון, ואני רוצה למנותם.
ניסים אלייקים: לגבי פיזור הקליטה, זו הדרך הטובה.
ניסים אלייקים: אלא אני מבין שישנם קשיים אחרים לגמרי, קשיים כספיים של המדינה, שלא יכולה להעניק משכנתאות גדולות מאוד בערים בהם מחירי הדירות גבוהים מאוד.
ניסים אלייקים: ההצעה שהעלתה מנכ"לית משרד החינוך היא על דעת מינהל החינוך הדתי, ואנחנו ביררנו את זה עם מנהיגים רוחניים של הציונות הדתית ועם הרבנים הראשיים, הרב מרדכי אליהו והרב בקשי דורון.
ניסים אלייקים: עשינו בירור גם עם הרב לאו, אשר הביע הסתייגות מכיוון מסויים.
ניסים אלייקים: אנחנו מציעים לפזר את האוכלוסיה של יהודי אתיופיה בשתי המערכות הגדולות, החינוך הממלכתי והחינוך הממלכתי דתי, כאשר לאלה שילמדו בחינוך הממלכתי, כמו שציינה מנכ"לית המשרד, החינוך הממלכתי דתי מוכן להרתם ולקחת מורים בעלי רקע יהודי יהדותי ומיומנים גם בדרכי עבודה עם ילדי אתיופיה, ויש לנו הרבה מורים כאלה, והכיתות תלמדנה בחינוך הממלכתי עם ליווי של החינוך הממלכתי דתי.
ניסים אלייקים: לדעתי זה יכול להיות פתרון מצויין, גם לילדים עולי אתיופיה ובודאי גם לילדים הישראלים הותיקים.
ניסים אלייקים: הדבר האחרון שאנו מציעים הוא אפשרות מקבילה, ולאו דווקא אלטרנטיבית, להצעה הקודמת.
ניסים אלייקים: וזאת על סמך ניסיון העבר ובאישורו של מנכ"ל משרד החינוך לשעבר, ד"ר שמשון שושני.
ניסים אלייקים: במקומות בהם ישנו אחוז גבוה מאוד של ילדי אתיופיה ואין מספיק בתי ספר לקלוט אותם באחוזים סבירים, ניתן לפתוח חטיבות צעירות לילדי אתיופיה במרכזי הקליטה.
ניסים אלייקים: הדבר נעשה בעבר, בחצרות יסף ובחיפה, בנווה כרמל, והיו הצלחות טובות מאוד מבחינה לימודית וחינוכית.
ניסים אלייקים: אחרי כיתה ג' ילדים אלה פוזרו בבתי הספר במרחבים הקרובים, אם כי לצערי הרב לפעמים היה עליהם לנסוע עד שעה וחצי נסיעה בכדי למצוא פיזור נכון.
ראש מועצת גדרה אלי רדיע: ברצוני להודות לחברי הוועדה.
ראש מועצת גדרה אלי רדיע: אתם היחידים שנעניתם לפנייתנו ושמעתם את קולנו.
ראש מועצת גדרה אלי רדיע: פנינו לשרים אך קיבלנו תגובה רק מכם, ועל כך אני באמת מודה לכם.
ראש מועצת גדרה אלי רדיע: לא אחזור על מה שנכתב כבר ועל מה שנאמר.
ראש מועצת גדרה אלי רדיע: ברצוני להתמקד במתרחש בגדרה.
ראש מועצת גדרה אלי רדיע: בנוסף לקליטת העולים השוטפת שאנו מבצעים עד היום, קיבלנו טלפון מכמה מרכזי קליטה המודיעים לנו כי עד הראשון לתשיעי יגיעו לגדרה שלושים וחמש משפחות נוספות.
ראש מועצת גדרה אלי רדיע: משמעות הדבר מעל מאה, עד מאה חמישים ילדים נוספים.
ראש מועצת גדרה אלי רדיע: גדרה נמצאת בחודש זה בשלבי איכלוס של שכונות חדשות.
ראש מועצת גדרה אלי רדיע: בתי הספר מלאים, וכך גם מבני הציבור, ונאלצנו לאלתר כל מיני מבני ציבור לטובת גני ילדים ובתי ספר.
ראש מועצת גדרה אלי רדיע: והנה אנו מקבלים הודעות טלפוניות, שזו התקדמות בפני עצמה, על הגעתן של משפחות נוספות.
ראש מועצת גדרה אלי רדיע: אין לנו איפה לקלוט משפחות אלה, אין לנו איפה לשכן אותם, אנחנו בפירוש לא יכולים להתמודד עם הדבר.
ראש מועצת גדרה אלי רדיע: פשוט איני יודע מה לעשות.
ראש מועצת גדרה אלי רדיע: אין אצלנו בגדרה מרכז קליטה.
צבי הנדל: האם תוכלו להתמודד טוב יותר עם המצב במידה ובשנת הלימודים הבאה יודיע לך משרד החינוך באופן חריג על קבלת תקציב מיוחד בכדי לשלב תלמידים במערכת החינוך של יבנה, חפץ חיים או בתי ספר אחרים באיזור במרחקי נסיעה של עשרים דקות מגדרה?
אלי רדיע: יתרה מזאת, במשך השנים האלה אנחנו מסיעים תלמידים בתוך גדרה במטרה לפזר את ילדי העולים בכל הגנים.
אלי רדיע: אנחנו מממנים על חשבוננו את ההסעות, ואין גן בגדרה שאין בו ילדי עולים.
אלי רדיע: אבל יש פעולות שלגביהן אנחנו כבר מרימים ידיים ולא יודעים מה לעשות.
צבי הנדל: אף פעם אל תרימו ידיים.
צבי הנדל: קליטת עלייה זוהי מצווה גדולה.
אלי רדיע: בסופו של דבר מי שצריך להתמודד עם המצב זה אנחנו.
אלי רדיע: ברצוני לציין שמדובר בסך הכל בשני בתי ספר יסודיים בגדרה, ממלכתי דתי אחד וממלכתי אחד.
אלי רדיע: כך שהבעיה היא עוד יותר מורכבת.
אלי רדיע: ברצוני לשאול את מנכ"לית משרד החינוך לגבי הערתך בנושא חוק חינוך חובה לגילאי 3, 4.
אלי רדיע: אצלנו זה לא הגיע לכדי ביצוע.
4400: אני אבדוק את הנושא.
צבי הנדל: אדוני הסמנכ"ל הבכיר, מר צמיר.
חנוך צמיר: בתחילת דבריי אנסה לעשות קצת סדר במושגים.
חנוך צמיר: אני חושב שנזרקו פה כל מיני מושגים בחלל האויר ונראה כי אנו מערבבים מושגים, משתמשים במושגים שהם דומים בצליל שלהם אבל כל אחד חושב אחרת וכל אחד מבין אותם אחרת, ואני רוצה לעשות קצת סדר בדברים, כדי שיהיה לנו איזה מכנה משותף בדיון הזה, ואולי בדיונים נוספים שיהיו אחריו.
חנוך צמיר: קודם כל, צריך להבין, האוכלוסיה האתיופית במדינת ישראל מונה היום סדר גודל של כשמונים אלף נפש.
חנוך צמיר: מתוכם כשבעים אלף נפש, מזה שנים, חיים ביישובי קבע, ולא מהווים שום קליטה חדשה על שום יישוב כזה או אחר.
חנוך צמיר: במילים אחרות, במהלך השנים אותם אנשים שבזמנו היו באתרי הקרוואנים או במרכזי הקליטה, התיישבו בפתרונות הדיור הקבועים שלהם, במקומות בהם הם בחרו בדרך כלל לשבת לבד.
חנוך צמיר: לכן זהו בעצם לב העניין.
חנוך צמיר: זו האוכלוסיה הגדולה, הדומיננטית, שבעצם נמצאת במערכת החינוך, מהגיל הרך ועד לגילאים הגבוהים יותר, ולגביה הדיון להערכתי צריך להיות הרבה יותר פדגוגי, הרבה יותר מקצועי מנקודת המבט החינוכית, ביחס לכלי החינוך, שיטות החינוך, ההישגים, השאיפות והציפיות, בדומה לנושאים שנדונו בדו"ח גבי אבוקסיס.