GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יולי יואל אדלשטיין: אפרופו, להזכיר קצת נשכחות, עם כל הקשיים הפיסיים שהיו בגבעת המטוס בזמנו, בגלל שאלה קראוונים ולא אתר הכי משופר, וכן הלאה, לפחות אפשר לומר שהילדים הגיעו לבתי-ספר ממלכתיים-דתיים בירושלים, ולפחות היתה גם הצדקה לחשיבה הזאת כן להגיע לירושלים, כן להתווכח עם העירייה וכן להכניס הסעות.
צבי הנדל: מישהו אמר לי שהעולים מאתיופיה רגילים ללכת הרבה ברגל.
יולי יואל אדלשטיין: אינני יודע.
יולי יואל אדלשטיין: אני רוצה לומר לכם שלפחות באותה תקופה שקלטנו אותם באתר, וכשהיה לי הכבוד והעונג להיות שר הקליטה, לא הלכו ברגל לבתי-ספר.
יולי יואל אדלשטיין: ודאי שבהסעות יש יתרונות, שאפשר להביא את הילדים לבתי-ספר טובים, אבל יש גם חסרונות.
יולי יואל אדלשטיין: נמצא כאן ראש עיריית קרית מלאכי והוא יעיד שיש שני צדדים למטבע.
יולי יואל אדלשטיין: זה שמצד אחד הנוער של יוצאי אתיופיה יוצא ללמוד בפנימיות מחוץ לישוב זה נחמד והילדים מקבלים חינוך טוב, אבל אני לא בטוח שמזווית ראייה שלו כראש עיר הוא היה רוצה לראות תהליך שכל הנוער שהוא קצת יותר חזק יוצא.
יולי יואל אדלשטיין: אמרתי שלא באתי עם הצעה פרוגרמטית.
יולי יואל אדלשטיין: שיתפתי אתכם בכמה התלבטויות ומאד אשמח לשמוע את הנוכחים, ונחזור לדיון.
צבי הנדל: אני רוצה לחזור לבסיס.
צבי הנדל: אני הזכרתי עוד נושאים ובסוף התמקדנו בחינוך, שהוא לא התחום שעליו אתה אחראי.
צבי הנדל: אני מבין שהדרישות של המשרד לקליטת העלייה בנושא העלייה מאתיופיה נענו ואין בעיות.
יולי יואל אדלשטיין: מבחינת התשתית הפיסית.
יולי יואל אדלשטיין: כלומר, שכירת מבנים לקליטה – כן.
אליעזר זנדברג: מה זה מבנים לקליטה?
יולי יואל אדלשטיין: אתרי קליטה.
חביב קצב: חתמנו חוזה עם שני מוקדים.
חביב קצב: האחד בבאר-שבע – בנין של 82 יחידות דיור שמתגוררים בו מזה עשרה חודשים עולים מאתיופיה, ובבנין השני, שלגביו חתום חוזה, שנמצא בשיפוץ, ובשבועיים הקרובים נגיע לסיום משא-ומתן עם קיבוץ מרחביה, קרוב לעפולה.
חביב קצב: הדבר השלישי הוא בנין בצפת שנמצא בשיפוץ סופי, שאני מניח שבשבוע הבא נקבל אותו.
חביב קצב: יש עוד חמישה פרוייקטים שנשארו פתוחים לחתימה.
חביב קצב: ועדת הכספים אישרה אותם אתמול ואני מניח שתוך שבוע – עשרה ימים הקרובים הכסף יהיה במשרד ואז אפשר יהיה לגשת לשכירות.
חביב קצב: דרך אגב, את כל העבודה אנחנו עושים בשיתוף-פעולה מלא עם הסוכנות היהודית.
חביב קצב: אני מניח שבשבוע – עשרה ימים הקרובים נחתום על בין ארבעה לחמישה חוזים.
אליעזר זנדברג: על כמה דירות מדובר?
חביב קצב: מבחינת מטות זה ייתן לנו 2,000 – 2,200 מטות.
צבי הנדל: היה וייחתמו חוזים, באיזה אזורים בארץ אתה מנהל משא-ומתן כרגע?
חביב קצב: אנחנו מדברים על אשדוד, טבריה, ירושלים וחיפה.
חביב קצב: יש לנו חלופות בערים אחרות כמו נהריה ועכו.
חביב קצב: אני מדבר על יישובים שקרובים לפריפריה.
אליעזר זנדברג: מה בקשר לשירותי קליטה, מבחינת מה שמלווה את המטה?
יולי יואל אדלשטיין: הבעיה של תשתית פיסית נפתרה.
חביב קצב: נפתרה כרגע.
חביב קצב: יש עובדה בסיסית אחת שחייבים להגיד אותה.
חביב קצב: איך הגענו לבתי מלון?
חביב קצב: – לא היינו מוכנים עם אתרים.
חביב קצב: עכשיו קיבלנו תקציב שוטף לפנות את בתי המלון וגם לקלוט את העולים, שכידוע לכולנו מגיעים כל שבוע.
חביב קצב: התקציב שקיבלנו יספיק עד נובמבר.
חביב קצב: יכול להיות שטעיתי והוא יספיק עד דצמבר, אבל הוא בהחלט לא יספיק עד ינואר, ואם לא נקבל עוד תקציב ונמשיך לעבוד על הכנת פרוייקטים נוספים, אני מתריע שבינואר נחזור לבתי המלון, אם לא נקבל תקציב.
חביב קצב: אני העליתי את זה בכתב.
חביב קצב: העולים היחידים שממשיכים להגיע ולא מאכזבים אלה העולים מאתיופיה וצריך להתכונן לקליטתם.
יולי יואל אדלשטיין: כדי לא ליצור רושם כאילו זה תהליך בלתי-פוסק, שכל שבוע צריך עוד מבנה, אני רוצה לומר שיש גם פינוי.
יולי יואל אדלשטיין: כלומר, ברגע שאנחנו מתייצבים על איזה שהוא מאגר מטות, וציינתי שהעולים אחרי כמה חודשים כבר רוכשים דירות, זה לא שזה בלתי-פוסק, יש מאגר של מטות רק צריך לייצב את ההיצע מול העלייה.
צבי הנדל: אתם דנים עכשיו על תקציב 2002.
צבי הנדל: אם תחשוב שאתה יכול להיעזר בנו באיזו שהיא צורה בנושא עלייה, אנחנו נשמח לעמוד לימינך.
יולי יואל אדלשטיין: אני רק רוצה לסיים את התשובה, ברשותך, כי מה ששאל חבר-הכנסת זנדברג זאת הנקודה החשובה.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו דיברנו על כך שאנחנו מייצבים את מאגר הדירות, ומבחינתו של האגף של מר קצב אנחנו טופחים לו על השכם ואומרים לו להמשיך כך.
יולי יואל אדלשטיין: אבל יש כל הנושא שאנחנו קוראים לו בסלנג המקצועי "המעטפת", אבל זה לא כל-כך מעטפת אלא הפעלה.
יולי יואל אדלשטיין: כלומר, יש בזה הנושא של דיור, יש גם הנושא של תעסוקה, הכשרות מקצועיות.
יולי יואל אדלשטיין: יש גם נושא של שירותים חברתיים ותרבותיים בתוך האתרים.
יולי יואל אדלשטיין: אם אנחנו רוצים לעמוד מאחורי הסיסמה שזה מרכז קליטה, אז נציגי הסוכנות שנמצאים כאן יכולים לספר מה זה מרכז קליטה.
יולי יואל אדלשטיין: אני חוזר ואומר, לא מדובר פה במותרות אלא במה שאחר-כך משרד העבודה והרווחה ישלם שבעתיים אם לא נעשה את זה בשלב מוקדם.
אליעזר זנדברג: כמה הערות.
אליעזר זנדברג: כל אלה שדיברו לפני שנתיים ושלוש שנים על כך שהעלייה מאתיופיה הסתיימה ואין כלום אחריה, כל פעם מסיבות אחרות, ברור שזה לא המצב, ותהיה עלייה.
אליעזר זנדברג: דרך אגב, יש בידי נתון שהייתי שמח שסגן השר יגיב עליו – שבחודשים האחרונים יש ירידה יחסית משמעותית בקצב העלייה, כולל ביטול טיסה בשבוע שעבר, ואנחנו רואים את זה קצת בקורלציה עם הצהרות שאין כסף, וגם עם ממשלה חדשה שקמה.
אליעזר זנדברג: נכון שמשרד הפנים הוא הגוף שמאשר את בקשות העלייה, ושמעתי כבר טענות או אמירות שבפועל נוצרת קורלציה בין אלה שאומרים "אין כסף, עדיף שיבואו פחות" לבין אלה שמאשרים כמה יגיעו ובאופן טבעי זה מתאזן.
אליעזר זנדברג: אני חושב שכדאי שתגיב על הדבר הזה.
אליעזר זנדברג: אני מנסה לנסח את זה בעדינות, לא ברמה של האשמה, אבל זו טענה שעומדת על הפרק ואחד הדברים החשובים הוא להזים אותה, אולי בדרך הטובה ביותר על-ידי הגברת קצב האישורים וקצב ההגעה.
אליעזר זנדברג: היות ואנחנו מדברים על עולים שיגיעו לא במבצע אחד אלא בכמות מסוימת מדי שבוע, אני חושב שאנחנו צריכים לדבר על תוכנית שמורכבת יותר מאשר הפתרון המיידי.
אליעזר זנדברג: מה שמר קצב עושה זה חשוב, כי בלי זה כמובן אין כלום, אבל אני מדבר על תוכנית ארוכת טווח מבחינת האסטרטגיה, לא תוכנית חומש.
אליעזר זנדברג: אני דיברתי על הקונספט שליווה בזמנו את חצרות-יסף.
אליעזר זנדברג: אני כל הזמן חוזר לחצרות-יסף מסיבה אחת.
אליעזר זנדברג: הייתי בכל מיני חצרות ולדעתי זה היה מוצלח.
אליעזר זנדברג: עשו הכללה, כמו שאנחנו רגילים בישראל, והמלה "חצרות" הפכה להיות דבר פסול.
אליעזר זנדברג: ברגע שאתה אומר חצרות אתה מסמל את המקום הכי גרוע של אתרי הקליטה, ושוכחים שבין החצרות למיניהן היו גם סיפורי הצלחה, וחצרות-יסף היה סיפור הצלחה.
אליעזר זנדברג: אבל הקונספט של חצרות-יסף התחיל מכך ששם דיברו בעצם על מועצה מקומית, חשבו שם על יותר מאשר חצי שנה.
יולי יואל אדלשטיין: חשבו על חמש שנים.
אליעזר זנדברג: נכון, והמחשבה היתה רחבה יותר.
אליעזר זנדברג: השאלה אם זה לא נכון.
אליעזר זנדברג: אני חושב שזאת הדרך הטובה להתחיל להתמודד עם תהליך הקליטה של אלה שעוד לא הגיעו.
אליעזר זנדברג: יכול להיות שהוועדה הזאת צריכה לעזור לך אם אתה חושב כמוני, ללכת על משאבים שבסופו של דבר יבטאו סוג של שירותים קהילתיים ברמה של מועצה מקומית זמנית, שתוקם במקום מסוים, אבל נדע ששם נותנים לאנשים יותר מאשר המטה והחיבור לאיזה שהוא מרכז במסגרת העירונית.
אליעזר זנדברג: ב.
אליעזר זנדברג: אני מבקש ממך להגיב על הרעיונות שהגיעו אליי, וודאי בדקתם אותם, לגבי מעבר לקליטה חקלאית, בעיקר בנגב.
אליעזר זנדברג: באו אלי אנשים ואמרו שמדובר בעולים שהגיעו בימים אלה, שיש להם רקע חקלאי, לנסות ולחשוב על קליטה שבה משלבים כבר את החקלאות בתוך הענין, מתוך הנחה שזה משלח-ידם של האנשים שהגיעו.
אליעזר זנדברג: ג.
אליעזר זנדברג: היות ואנחנו מדברים גם על קצב, שאני מקווה מאד שיגבר, וגם על העובדה שהאנשים נמצאים, אתה יכול לזהות את האנשים שעומדים להגיע.
אליעזר זנדברג: יש ויכוח אם כל ה-22,000 שנמצאים יגיעו, או יגיעו מחצית מתוכם.
אליעזר זנדברג: אבל אלה האנשים שיגיעו, זה ברור לכולנו.
אליעזר זנדברג: מדוע לא נעשות פעולות על-מנת להתחיל את תהליך הקליטה, או להקל עליו בזמן שהאנשים נמצאים שם, ואני אסביר למה אני מתכוון.
אליעזר זנדברג: יש בית-ספר שעובד בשתי משמרות באדיס-אבבה ובית-ספר שעובד בשתי משמרות בגונדר.
אליעזר זנדברג: כשהילדים מגיעים לארץ מתחיל המאבק איך לתת להם את החינוך הכי טוב.
אליעזר זנדברג: אני יודע שנקודג' הוא לצנינים בעיני סגן השר ואחרים, אבל אני מציע להתגבר על תחושות הבטן ולהפעיל את ההגיון.
אליעזר זנדברג: את בית הספר הזה מחזיק ארגון אחד והוא מנסה לתת להם את השילוב בין תוכנית הלימודים האתיופית הקבועה לבין התוספת שהיא תוכנית לימודים ישראלית.
אליעזר זנדברג: מדוע הוא צריך לעשות את הדבר הזה?
אליעזר זנדברג: מדוע המשרדים הממשלתיים לא יכולים להתחיל ללמד את הילדים עברית שם?
אליעזר זנדברג: נכון שיכול להיות שחלק מהאנשים לא יגיעו, אז הם יידעו עברית ויישארו באתיופיה – לפי השקפתך, אני חושב אחרת, אבל נעזוב את זה בצד - אבל כל מי שיגיע יגיע עם כלים טובים יותר.
אליעזר זנדברג: מדוע אי-אפשר לתת הכשרה מקצועית טכנית לאנשים שם באופן שכאשר הם יגיעו לכאן יהיה להם יותר קל ללמוד מקצוע?
אליעזר זנדברג: דוגמה קלאסית – מכונאות רכב.
אליעזר זנדברג: אפשר ללמוד את הדברים האלה בקורסים שם במקום להמתין את מהלך הזמן עד שבמשרד הפנים יבדקו את הבקשה ויעלו אותך למטוס.
אליעזר זנדברג: יגיע האיש לכאן, תהיה לו האפשרות גם יותר מהר להשתלב במעגל העבודה עם מקצוע.
אליעזר זנדברג: ללמד להיות מכונאי רכב אפשר גם בשפה האמהארית וכאשר הוא יגיע לכאן יהיה לו יותר קל להיקלט.
צבי הנדל: מר אליקים, נציג משרד החינוך, ספר לנו אם יש התקדמות בקשר לפתיחת שנת הלימודים ביישובים שהיתה-יש בהם מצוקה של עודף אכלוס כתות בעולים מאתיופיה.
נסים אליקים: בעקבות הישיבה האחרונה שאני השתתפתי בה כאן בשבוע שעבר פנינו לכל מערכת החינוך הממלכתי-דתי לבדוק אפשרות של הסעת תלמידים לבתי-ספר בסביבה הקרובה ככל האפשר.
נסים אליקים: התחילו להגיע תשובות.
נסים אליקים: עד השבוע הבא אנחנו צריכים לקבל את כל התשובות.
נסים אליקים: בעקבות זה אני מאד מקווה שהמלצת ועדת העלייה והקליטה תיפול על אוזניים קשובות אצלנו במשרד ויימצא התקציב, או מהמשרד או בשיתוף גורמים נוספים בכדי לעשות פיזור נכון בסביבה הקרובה, לא למרחקים גדולים כפי שזה היה בעבר.
נסים אליקים: למשל, תלמיד מחצרות-יסף נאלץ לנסוע שעה וחצי כל כיוון לבתי-ספר רחוקים מאד.
נסים אליקים: זה הדבר שאנחנו עושים מייד לקראת פתיחת שנת הלימודים.
נסים אליקים: אני רוצה לברך על מה ששמענו הבוקר בישיבה הזאת.
נסים אליקים: ההפניה של העולים לחיפה, טבריה, אשדוד וירושלים, במקומות האלה בתי הספר הממלכתיים-דתיים יכולים לקלוט את ילדי העולים באחוזים בהחלט סבירים.
שולה מולא: לא שמעת את ראש העיר אשדוד, שכמו ראש העיר גדרה זעק לפני שנתיים: אין לי מקום, אני לא יכול.
נסים אליקים: אם יהיו הסעות יהיה פיזור נכון.
נסים אליקים: באשדוד יש בעיקר שני בתי-ספר מתוך 11 – 12 בתי-ספר דתיים שהם רוויים בקליטה, אבל לגבי שאר בתי הספר, אם תהיינה הסעות הדבר יכול בהחלט להתקבל על הדעת.
נסים אליקים: ודאי בטבריה ובירושלים.
נסים אליקים: לפני שמונה שנים היה ניסיון טוב מאד בחיפה כשבתי הספר המעולים של הזרם הממלכתי-דתי קלטו ילדים יוצאי אתיופיה וזאת היתה הצלחה כבירה.
נסים אליקים: כך גם באשדוד ובירושלים.
נסים אליקים: לכן אני מברך על המגמה הזאת.
צבי הנדל: מנכ"ל הסוכנות היהודית מר אברמוביץ, יש לי בקשה אליך.
צבי הנדל: הרי אתם לוקחים על עצמכם את הפעלת מרכזי הקליטה כקבלני משנה.
צבי הנדל: האם אתם נתקלים בבעיות תקציביות בנושא הפעלת המערכת הזאת?
עו"ד אהרן אברמוביץ: אנחנו קיבלנו בהסכם עם משרד הקליטה לטפל בנושא של איתור המבנים, מה שקוראים בסלנג המקצועי "המעטפת" הראשונית לקליטת עולי אתיופיה.
עו"ד אהרן אברמוביץ: חלק מהדברים של הקליטה בא מתקציב הסוכנות היהודית, לפי המסורת וההסדרים בינינו לבין הממשלה, וחלק מהדברים אנחנו עושים עבורה או בשמה של הממשלה.
עו"ד אהרן אברמוביץ: אנחנו אכן נתקלים בבעיות תקציביות.
עו"ד אהרן אברמוביץ: בשנה האחרונה סכומים משמעותיים ביותר שהיו צריכים להיות משולמים לסוכנות היהודית לא שולמו עד עתה ואנחנו מפעילים את זה בינתיים מתקציב של הסוכנות היהודית.
עו"ד אהרן אברמוביץ: אנחנו "מגרדים" אצלנו משאבים, שחלקם קיימים וחלקם לא קיימים, כדי שהפעילות לא תיפסק.
עו"ד אהרן אברמוביץ: אנחנו חיכינו להכרעות כדי שאפשר יהיה לקבל את התשלום עבור הדברים שכבר ביצענו.
עו"ד אהרן אברמוביץ: לפני שבועיים היתה לנו פגישה עם מנכ"ל משרד הקליטה, עם הצוות שלו ושלי, ושם ניתנה הבטחה שתוך חודש-ימים בישיבה שצריכה להתקיים בימים אלו ישולמו המשאבים האלה כדי שנוכל להמשיך ולבצע את פעולות הקליטה כפי שעשינו עד עכשיו.
עו"ד אהרן אברמוביץ: הסוכנות יכולה לשאת את הדבר הזה עד גבול מסוים כי גם המשאבים שלנו מוגבלים.
עו"ד אהרן אברמוביץ: אם לא נוכל לקבל את אותן העברות, אני מניח שהקליטה תיתקל בקשיים, אבל אני מקווה שהדבר הזה יסתדר.
עו"ד אהרן אברמוביץ: אנחנו עובדים בצורה מאד קרובה ואינטנסיבית עם משרד הקליטה בקשר לאיתור אתרים.
עו"ד אהרן אברמוביץ: אני חושב שהעבודה נעשית היום לשביעות-רצון גם של משרד הקליטה וגם של הסוכנות היהודית.
עו"ד אהרן אברמוביץ: אנחנו מנסים לאתר אתרים טובים בכל רחבי הארץ, במקומות שיהיו גם נוחים לקליטת העולים ולא רק מקומות שמתאימים מבחינת המבנה ומחירו, אלא גם המקום עצמו שיהיה טוב ונוח לקליטת העולים.
עו"ד אהרן אברמוביץ: בסך-הכל אנחנו יכולים לומר שבאופן כללי עד עכשיו אנחנו מרוצים מהמבנים ששכרנו.
עו"ד אהרן אברמוביץ: בשלב מסוים היו לנו קשיים עם חלק מהרשויות המקומיות.
עו"ד אהרן אברמוביץ: אני חושב שהיום אנחנו כבר מסתדרים יותר טוב עם הרשויות המקומיות, יש הבנה ומסייעים לנו.
עו"ד אהרן אברמוביץ: היינו מצפים מחלק מהרשויות המקומיות לסיוע נוסף.
עו"ד אהרן אברמוביץ: בשבוע שעבר פנינו לעיריית כפר-סבא כדי שתסייע לנו לאתר מקום בכפר-סבא, מתוך הנחה שאם נפנה חלק מהעולים למקומות שהם חזקים מבחינה חברתית וסוציו-אקונומית זה יעזור לקליטת העולים מאתיופיה וזה יפתור אולי חלק מהדברים שדיבר עליהם חבר-הכנסת זנדברג לעלייה לטווח ארוך.
עו"ד אהרן אברמוביץ: אנחנו ממשיכים בדרך הזאת מתוך תקווה שאכן התקציב יאושר.
עו"ד אהרן אברמוביץ: נאמר גם נכון על-ידי סגן השר יולי אדלשטיין ששכירת המבנים זה לא דבר בלתי נגמר.
עו"ד אהרן אברמוביץ: אנחנו מעריכים שקצב הגעת העולים וקצב פינוי המבנים בשלב מסוים צריך להתאזן, זאת אומרת שיהיו לנו מספיק מבנים לרזרבה כדי שיהיה איזון בין מספר המגיעים לבין מספר המבנים, גם בהנחה שהמספר יגדל ויילך ולא תהיה ירידה שהיתה בתקופה האחרונה.
צבי הנדל: נציג השלטון המקומי מר ליאור קצב, ראש עיריית קרית מלאכי.
ליאור קצב: שלום לכולם.
ליאור קצב: כאשר נבחרתי לפני שנה לתפקיד ראש העיר, ראש העיר שקדם לי אמר לי בשיחת חפיפה בינינו.
ליאור קצב: אני נותן לך הצעה אחת: תסגור את העיר בפני העולים מאתיופיה.
צבי הנדל: לכן זרקנו אותו.
ליאור קצב: נכון.
ליאור קצב: בכל אופן, זאת היתה מדיניות שנקט בה ראש העיר הקודם.
ליאור קצב: היום יש בקרית מלאכי 22,000 תושבים וכ-20% מתוכם הם עולים חדשים מאתיופיה שהגיעו לעיר במרוצת השנים האחרונות.
ליאור קצב: אם ניקח בחשבון שהעיר מדורגת באשכול 2 בחתך הסוציו-אקונומי, ואם ניקח בחשבון שאת 50% המשפחות מקבלים שירותים כאלה ואחרים מלשכת הרווחה, אפשר להבין שיש קושי מסוים בקליטת העולים דווקא במקומות כמו קרית מלאכי.
ליאור קצב: נתון מאד מעניין.
ליאור קצב: אנחנו משקיעים הרבה מאד במערכת החינוך.
ליאור קצב: 76% מקרב יוצאי אתיופיה מסיימי בית-ספר תיכון זכאים לתעודת בגרות, הרבה מעל ומעבר לממוצע הארצי, ואפילו מעבר לממוצע של ילדי הוותיקים שלומדים אצלנו בבתי-ספר תיכוניים.
ליאור קצב: אנחנו מפעילים הרבה מאד מסגרות והרבה מאד תוכניות, ובאמת עושים מאמצים מאד גדולים.
ליאור קצב: אבל קורה דבר שאני מקווה שהוא יובן נכון.
ליאור קצב: קיבלתי השבוע את דו"ח הסוכנות היהודית בענין הפניית משפחות בשבועות האחרונים בחודשים המתוכננים.
ליאור קצב: אני קורא בעיתונים שראש מועצת גדרה מנהל מאבק מכוער, שאני מגנה אותו בכל תוקף, ובכל זאת אני מגלה ש-31 משפחות עולות מאתיופיה, נוספות, מגיעות בימים אלה לקרית מלאכי.
ליאור קצב: עברתי על הרשימה, לא ראיתי שם לא את הרצליה, לא את כפר שמריהו, לא את כפר-סבא ולא את רמת-אביב ג' ולא מקומות אחרים עם חתך סוציו-אקונומי מאד-מאד גבוה.
ליאור קצב: השאלה שלי גם למשרד החינוך וגם למשרד הקליטה היא איפה המדיניות להכוונת עולים כבר במרכזי קליטה?
ליאור קצב: ממרכזי הקליטה צריכים להפנות אותם ולכוון אותם, לטובתם.
ליאור קצב: אנחנו נקבל אותם בשמחה, אנחנו נמשיך להשקיע בהם, נאהב אותם, נחבק אותם בחום ונעשה את המקסימום.
ליאור קצב: אבל רבותיי, צריך ללכת במדיניות אחרת, להפנות את העולים מארצות מצוקה, לאו-דווקא את העולים מאתיופיה, גם לערים אחרות שהחתך הסוציו-אקונומי בהן גבוה יותר, כדי לאפשר להם אינטגרציה יותר מוצלחת בחברה שלנו.
יולי יואל אדלשטיין: אתה איחרת לפתיח שלי.
30095: אני רוצה להתייחס לשלוש נקודות.
30095: נקודה אחת, משרד הקליטה, לאו-דווקא בממשלה הזאת, בכל הממשלות זה אותו דבר.
30095: המשמעות של סגירת אתרי הקראוונים עבורנו היא צמצום מספר העולים המגיעים מאתיופיה, כי אנחנו גם ראינו את זה במציאות.
30095: אני אסביר איך זה במציאות.
30095: לאחר סגירת אתרי הקראוונים פתחו את בתי המלון ואת בתי ההארחה.
30095: היום יש 11 בתי מלון ובתי הארחה שקולטים את העולים.
30095: עכשיו סגרו גם את אלה, ואז מחכים שהעולים הוותיקים יעזבו את מרכזי הקליטה ויכניסו את העולים החדשים.
30095: לדוגמה, בחודש יוני הגיעו רק 257 עולים לעומת 300 עד 400 בחודשים קודמים.
צבי הנדל: אלא שאנחנו לא הכתובת.
30095: הנקודה היא שבגלל שלא הכינו מקומות העלייה מתבצעת על-פי המקומות פה.
30095: בחודש יולי הגיעו רק 197 עולים.
30095: אתמול היו צריכים להגיע עולים והם לא הגיעו, כי אין מקום.
30095: לכן אני אומר פה, אם סוגרים אתרי קראוונים, צריך לפתוח מרכזי קליטה, אבל במציאות אנחנו רואים את התוצאה שהיא צמצום מספר העולים שמגיעים.
30095: זה בענין הקליטה.
30095: מדיניות הקליטה היא שהשיקול הוא הכסף, איפה אפשר לשכור מרכזי קליטה בזול, ולכן מפנים את העולים לערים במצוקה ולא לערים שיש להן בסיס חזק.
30095: נקודה נוספת היא סל קליטה בחינוך.
30095: בצפת, טבריה, קרית-שמונה, בית-שאן היו צריכים להעביר 850 שקל סל קליטה לתלמידים ולא העבירו להם.
30095: נקודה נוספת נוגעת לסידור הילדים בפנימיות.
30095: עליית הנוער והמנהל לחינוך התיישבותי מוכנים לקלוט את הילדים לפנימיות והסוכנות עושה קשיים ולא מכבדת את הבחירה של ההורים לשלוח את הילדים שלהם לפנימיות.
30095: אנחנו רואים שלא מאפשרים לעליית הנוער להיכנס לשטח ולפגוש את העולים, ואין שיתוף-פעולה.
30095: זאת כפייה בשיטתיות.
30095: לכן אני מבקש לזרז פתיחת מרכזי קליטה, שיתוף-פעולה של הסוכנות היהודית לכבד את בחירת ההורים לשלוח את ילדיהם לאן שהם רוצים, וכמובן משרד החינוך צריך להעביר את הכספים.
אברהם ירדאי: למה הרשויות הקולטות, כל הגופים הממלכתיים המעורבים בקליטת העולים יוצאי אתיופיה לא מגיעים למסקנה שהקליטה של יוצאי אתיופיה עד היום נכשלה באופן חמור?
אברהם ירדאי: שיטת הקליטה נכשלה.
צבי הנדל: למה היא נכשלה?
צבי הנדל: מה צריך לעשות?
אברהם ירדאי: היא נכשלה בגלל השיטה הריכוזית, בגלל ש-500 – 600 משפחות גרות באותה שכונה ויש שם סמים, חשיש, זנות.
אברהם ירדאי: לא פעם היו פה אנשי משטרה, לא בתקופה שלך, ודיווחו על דברים מזעזעים.
אברהם ירדאי: האם הדברים האלה לא מדליקים אש, נורה אדומה במדינת ישראל?
אברהם ירדאי: למה העולים מאתיופיה צריכים לבוא למקומות האלה?
אברהם ירדאי: למה אין הערכה מחודשת בענין קליטת עולי אתיופיה?
אברהם ירדאי: הרי הדבר הזה פועל לא רק נגד העולים, הוא פועל נגד מדינת ישראל ובעוד כמה שנים אתם תראו את התוצאות.
אברהם ירדאי: לפני כמה שבועות קראתי בעיתון "ידיעות אחרונות" ראיון עם קבדה קאסה שהיה בשלטון הקודם באתיופיה, שאמר: אתם הישראלים יודעים לעשות מבצעים, אתם לא יודעים לקיים הבטחות ולעשות דברים.
אברהם ירדאי: מדינת ישראל עשתה מבצעים, עשתה דברים גדולים למען יהודי אתיופיה, אבל בקליטה המצב חמור ואנחנו רואים את זה יום-יום.
אברהם ירדאי: כואב לנו לראות קבוצות של בנות בצורה הכי מבזה.
אברהם ירדאי: עובדים במשרדי הממשלה.
אברהם ירדאי: אני רוצה להזכיר פה שבתקופה של בנימין נתניהו ממשלת ישראל החליטה לקבל 60 עובדים בתקנים בממשלה.
אברהם ירדאי: הדבר הזה לא התבצע עד היום, גם לא במשרד הקליטה.
יולי יואל אדלשטיין: משרד הקליטה הוא היחיד מבין משרדי הממשלה שהדבר הזה התבצע אצלו.
אברהם ירדאי: אין תקנים, ואם יש עובדים הם נכנסים באמצעות קבלן או חברה אחרת.
אברהם ירדאי: הקהילה מרגישה שהיא לא מעורבת בקליטה עצמה ובחינוך, וכל הדברים האלה צריכים להתבצע.
אברהם ירדאי: אני חושב שגם אנחנו עולי אתיופיה אשמים בזה.
אברהם ירדאי: כל הפעילים וכן הארגונים שפועלים בתחומים האלה צריכים להתארגן וליצור גוף אחד ולפעול.
אברהם ירדאי: אמנם אין לנו חברי כנסת, אבל יש לנו מספיק כוחות ומספיק מוחות, ובאמת הגיע הזמן שאנחנו נפעל לטובת הקהילה.
צבי הנדל: אני משוכנע שאם הייתי נותן לך עוד קצת זמן היית מספר לנו גם כמה דברים חיוביים נהדרים יש עם העלייה מאתיופיה.
שולה מולא: אני רוצה להתמקד בהפתעה שכל הזמן תוקפת את המדינאים בקשר לעלייה של יוצאי אתיופיה.
שולה מולא: מר קצב הזכיר את המתקן בבאר-שבע שלגביו חתמו לא מזמן חוזה.
שולה מולא: בשנה שעברה הנחיתו לשם מאות עולים, אבל בתי הספר הדתיים היו מלאים והילדים חיכו במשך חודשים.
שולה מולא: למה לא עוצרים רגע ועושים תיאום בין המשרדים?
שולה מולא: למה השכרה של מקום היא לא פונקציה של שירותים במקום?
שולה מולא: או במקרה של נתיב הל"ה.
שולה מולא: הם היו מוכנים לקלוט את העולים, כי הכל שם היה ריק אבל הם לא היו מוכנים לקלוט אותם במערכות שלהם.
שולה מולא: אני מצטרפת למה שאמר קודם יושב-ראש הוועדה חבר-הכנסת צבי הנדל, שבעצם אתה, אדוני סגן השר, ה"אבא" של הקליטה.
שולה מולא: גם אם יש משרד החינוך, משרד העבודה והרווחה וכו', אתה חייב להיות אחראי גם על החינוך של יוצאי אתיופיה.
שולה מולא: אני רוצה לשאול את מר אליקים מה קרה עם גדרה, האם יש פתרון?
שולה מולא: ואני רוצה לשאול את יהודה אהרון, האם כשמצטרפים ילדים עולים חדשים למערכת החינוך יש תוספת של שעות הוראה ותוספת של מעטפת שהעולים החדשים צריכים לקבל?
שולה מולא: אדוני היושב-ראש, מתי תקיים את הדיון הממוקד בהמלצות דו"ח אבקסיס?
שולה מולא: עבדנו מאד קשה במשך שנה וחצי, גילינו דברים ונתנו המלצות.
שולה מולא: לא יכול להיות שהדו"ח הזה ישכב, ובמקום להוסיף תקציבים ובמקום לשנות דברים מעוותים המדינה תקצץ 3.5 מיליון שקלים במערכת החינוך.
שולה מולא: כולם אומרים אותו דבר וכולם מבינים את ההיגיון, אבל בתכל'ס שום דבר לא קורה.
שולה מולא: מדברים על המלכוד של המשכנתאות כעל גזרה מהשמים.
שולה מולא: אני רוצה להסביר את ענין הדירוג של המשכנתאות.
שולה מולא: יש משכנתאות א', ב' ו-ג'.
שולה מולא: גם משכנתה א' טובה לשכונת מצוקה.
שולה מולא: משכנתה א' של ירושלים טובה לשכונת בר יוחאי או לשכונת יצחק שדה, היא לא טובה למקום יותר טוב.
שולה מולא: יש פה המון אחיזת עיניים.
שולה מולא: פעם אחת מישהו צריך להסביר את זה.
שולה מולא: אדוני סגן השר, תעצרו רגע במשרד הקליטה ותחשבו על מדיניות אחרת.
שולה מולא: הרי בלאו-הכי משקיעים הון בקליטת יוצאי אתיופיה ואנחנו לא שבעי-רצון וגם אתם לא שבעי-רצון.
שולה מולא: אז בשביל מה?
צבי הנדל: אני חייב להעיר לך משהו.
צבי הנדל: סיכמנו פה בינינו ברוב קולות שאת הדוגמה וסמל לקליטה מוצלחת.
שולה מולא: מאה אחוז, זה אופטימי.
שולה מולא: אתם צריכים להגיד שצריכות להיות עוד שולה מולא, הרבה שולה.
צבי הנדל: שנית, מי ששמע אותך עכשיו בענין המלצות ועדת אבקסיס יכול לחשוב שלא בוצע מהן שום דבר.
שולה מולא: אני יכולה לספר מה מההמלצות בוצע.
צבי הנדל: מאחר שאת מצויה בזה, כמה אחוזים מההמלצות לדעתך בוצעו?
שולה מולא: אולי 10%.
שולה מולא: פעם ראשונה בהיסטוריה של משרד החינוך היה חוזר מנכ"ל ואיך להשתמש בשעות.
שולה מולא: לא כולם משתמשים בשעות לפי חוזר מנכ"ל.
שולה מולא: ביקשנו ממשרד החינוך: בואו נבדוק אם ואיך זה עובד בכלל, והם הבטיחו ש"בנובמבר יהיו לנו אמצעים".
שולה מולא: זה הדבר המרכזי שבוצע.
שולה מולא: חוץ מזה קיצצו בנושא קידום נוער.
שולה מולא: שום דבר לא בוצע.
שלמה מולא: בחודש יולי עד עכשיו הגיעו 215 איש.
שלמה מולא: בשבוע הבא, ב-31 בחודש יגיעו 96 עולים, כך שהמספר יגיע ל-302 עולים לחודש.
שלמה מולא: עד סוף השנה הנוכחית ייצאו ממרכזי קליטה ואנחנו נוכל להכניס במקומם בשיטה של המטה החמה כ-2,700 עולים.
שלמה מולא: זאת אומרת, רוב היציאות המאסיביות יהיו בחודשים יולי-אוגוסט-ספטמבר ופחות בחודשים אוקטובר-נובמבר.
שלמה מולא: לגבי קרית מלאכי, האמת היא שלמקום הזה מגיעים יחידים ללא משפחות.
שלמה מולא: היחידים רוכשים בחודשים האחרונים דירות בגלל מתן משכנתאות ליחידים, ללא הגבלה של א' ב' ג'.
שלמה מולא: לכן זה לא משפחות, לא הרבה ילדים, זה לא כצעקתה.
שלמה מולא: חבר-הכנסת זנדברג, לחזור לאתרי קראוונים לדעתי זה ביזיון.
שלמה מולא: תעזבו את הקראוונים.
אליעזר זנדברג: לא הבנת אותי.
אליעזר זנדברג: דיברתי על רשות מקומית שתהיה רשות לענין הזה.
אליעזר זנדברג: כי אתה הדוגמה הקלאסית לכך שלא מוכנים להקשיב כי חושבים שיודעים הכל מראש.
אליעזר זנדברג: עם כל הכבוד, אני חושב שאם אדם מציע דבר מסוים, אתה לא יכול לענות לי תשובה שלא מתייחסת למה שאמרתי ולחשוב גם שאתה הבנת את מה שאמרתי.
אליעזר זנדברג: אולי לא הבנת, אולי לא הסברתי טוב.
אליעזר זנדברג: אם אתה רוצה להתייחס לדברים שאמרתי, תתייחס לדברים שאמרתי.
אליעזר זנדברג: אני דיברתי על הקונספט של רשות מקומית שדואגת לעלייה כמו שהיה באתר קראוונים.
אליעזר זנדברג: אל תתפוס את המלה אתר קראוונים ותשתמש בה.
אליעזר זנדברג: זאת הטעות שלך, של אנשי הסוכנות, הרבה זמן.
אליעזר זנדברג: אני מבקש שתתייחס לעובדות.
שלמה מולא: אף אחד לא פטרון של העולים.
שלמה מולא: אני לא חושב שהגישה צריכה להיות שמישהו אחר יכתיב להם או במקומם יכתיב להורים שהילדים רוצים ללמוד בבית-ספר מסוים.
צבי הנדל: גם לא אתה.
שלמה מולא: גם לא אני, בהחלט.
שלמה מולא: לא אני ולא ארגון כזה או אחר ולא מי שמלמד יהדות.
שלמה מולא: העולים בעצמם צריכים להחליט.
צבי הנדל: אבל מותר להציע להם.
שלמה מולא: לכן אני מציע שאף אחד לא יהיה פטרון.
שלמה מולא: אין מדיניות מחייבת.
צ'אלצ'ו מנגסטו: אני רוצה לשאול שאלה שכבר חזרה הרבה פעמים בוועדת העלייה והקליטה בנושא משכנתאות ליחידים צעירים שיש להם בעיות, למרות שיש להם תעודת עולה.
צ'אלצ'ו מנגסטו: איפה עומד הענין הזה?
צ'אלצ'ו מנגסטו: 2.
צ'אלצ'ו מנגסטו: אני רוצה לחזק את הדברים שנאמרו לפני-כן לגבי המדיניות של ריכוז העולים שהיא פצצה מתקתקת ותהיה בכייה לדורות.
יוסף מנגסטו: בענין תעסוקה, אדוני סגן השר, אני חושב שמשרד הקליטה היה צריך לתת דוגמה לגופים אחרים כדי שבאמת יעסיקו גם את יוצאי אתיופיה בתוך המשרד.
יוסף מנגסטו: אני לא יודע אם האגף של יוצאי אתיופיה במשרד הקליטה מתוכנן, כי אני יודע שבאגף הזה כמעט אין אף עובד קבוע בתקן.
יוסף מנגסטו: אולי אחד.
יוסף מנגסטו: כולם עובדים באמצעות קבלן משנה.
יולי יואל אדלשטיין: אני אתייחס לזה.
יוסף מנגסטו: ברוך השם, אנחנו מבורכים בפרוייקטים.
יוסף מנגסטו: הפרוייקט הזה שנקרא מוקד שכונתי, יש מקומות שבהם הוא פועל ויש מקומות שהוא מקרטע.
יוסף מנגסטו: משרד הקליטה, עם כל הכבוד, אומר שאין לו תקציב והוא מזרים הון תועפות לרשויות המקומיות וזה מתסכל גם את הקהילה וגם את העובד שבעצם אמור לעבוד במקום עצמו.
יוסף מנגסטו: מר צמיר ומר אוחיון יודעים איזה בלאגאן וקושי יש בעיריית רמלה, למשל, ואף אחד לא התייחס לזה.
יוסף מנגסטו: ממשיכים להזרים את הכסף, יש לנו פרוייקט, ולא משנה איך הוא פועל.
יוסף מנגסטו: האם כך זה צריך להיות?
יוסף מנגסטו: בינתיים אין עובד ומשרד הקליטה ממשיך להגיד שיש לו שם פרוייקט.
דוד מהרט: אני רוצה להתייחס לשתי נקודות.
דוד מהרט: הראשונה, מדיניות הדיור.
דוד מהרט: אני חושב שהמדיניות של משכנתה א' ב' ג' ד' וכו' צריכה להתייחס גם לערים.