GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מנפרד גרסטנפלד: כמה מילים לפני זה על סטטיסטיקות ועל טראמפ ועל הממשל הקודם.
<מנפרד גרסטנפלד: יש בארצות הברית יותר אנטישמים מבוגרים משיש יהודים מבוגרים בעולם.
<מנפרד גרסטנפלד: 24 מיליון אנטישמים בארצות הברית, לפי ההגדרות של הליגה נגד השמצה, ויש 11,000 יהודים מבוגרים בעולם.
<מנפרד גרסטנפלד: יש 80 מיליון אמריקאים שחושבים שהיהודים האמריקאים יותר לויאליים לישראל מלארצות הברית.
<מנפרד גרסטנפלד: יש 60 מיליון אמריקאים שחושבים שאתה, ואני והגברת דנה על ידך, הרגנו את ישו, או לפחות הסבים והסבתות שלנו.
<מנפרד גרסטנפלד: אני יכול לצטט עוד מספרים, אבל זה נותן את התמונה.
<מנפרד גרסטנפלד: הדבר השני, הנשיא טראמפ מול הממשל הקודם, והנשיא טראמפ מול הממשלים האירופאים.
<מנפרד גרסטנפלד: אצל הנשיא הקודם עלו שלוש תופעות אנטישמיות חזקות מאוד, הן לא קיבלו את תשומת הלב.
<מנפרד גרסטנפלד: הראשונה היא הקמפוסים, המצב כשברק אובמה הגיע לשלטון וכשהוא עזב את השלטון, מאוד החמיר.
<מנפרד גרסטנפלד: הדבר השני הוא ה-BDS, תבדקו איפה היה ה-BDS כשברק אובמה הגיע, תבדקו איפה שה-BDS היה כשברק אובמה עזב.
<מנפרד גרסטנפלד: הדבר השלישי, התופעה של תנועה גזענית קיצונית, BLACK LIFES METTER.
<מנפרד גרסטנפלד: עכשיו טראמפ מול אירופה.
<מנפרד גרסטנפלד: תבדקו כמה שנים לקח לנשיא צרפת, שיראק, אחרי ההתפרצות של האנטישמיות ב-2000, כדי להגיד שיש אנטישמיות בצרפת, שהוא הכחיש גם מול המנהיגים של מרכז ויזנטל כמה חודשים לפני זה, לקח לו שלוש שנים.
<מנפרד גרסטנפלד: תשוו את זה עם טראמפ.
<מנפרד גרסטנפלד: פה דובר על הימין שאני לא אוהב אותו, תבדוק את הימין הצרפתי מול הסוציאליסטים הצרפתים.
<מנפרד גרסטנפלד: מה הצעד שצריך לעשות, ובלעדיו אין שום סיכוי שאנחנו נתמודד עם האנטישמיות, שרק תלך ותגבר, מפני שאנטישמיות ואנטי ישראליות הם פונקציה של אי שקט והקיטוב בעולם הולך וגדל, ובקיטוב הגדל האנטישמיות לא תיעלם, היא תהיה יותר חזקה.
<מנפרד גרסטנפלד: אנחנו ראינו את זה בארצות הברית, מערכת הבחירות, סנדרס-טראמפ-הילארי, המאבק הזה הוא הכניס את הפולריזציה שהייתה מתחת לשטח ועם הפולריזציה באה האנטישמיות והאנטי ישראליות.
<מנפרד גרסטנפלד: עכשיו בואו נראה, ועם זה אני אסכם.
<מנפרד גרסטנפלד: מדינת ישראל נתקפת על ידי צבאות, אז מה אתה עושה?
<מנפרד גרסטנפלד: אתה מקים צבא בעצמך, בראשו עומד רמטכ"ל שרואה עם הצוות שלו את כל השטח, כל שדה הקרב.
<מנפרד גרסטנפלד: מדינת ישראל מותקפת על ידי ארגוני מודיעין, מה אתה עושה?
<מנפרד גרסטנפלד: אתה מקים שלושה ארגוני מודיעין, שהם די טובים, ומי שעומד בראש הארגונים האלה רואה את כל שטח הקרב.
<מנפרד גרסטנפלד: אנחנו מותקפים על ידי סייבר, מה אנחנו עושים?
<מנפרד גרסטנפלד: אנחנו משקיעים בהגנה נגד סייבר, בעוד שנה, שנתיים, נהיה מובילים בעולם.
<מנפרד גרסטנפלד: אנחנו מותקפים בצורה קיצונית על ידי תעמולה, מה אנחנו עושים?
<מנפרד גרסטנפלד: אנחנו מקימים גוף נגד התעמולה, הממשלה לא רוצה.
<מנפרד גרסטנפלד: כל זמן שאין לך גוף שבראשו עומד אדם עם צוות שרואים את שדה הקרב, אתה אף פעם לא תוכל לנהל מאבק יעיל נגד האנטישמיות והאנטי ישראליות.
<מנפרד גרסטנפלד: אני כתבתי ספר על ה נושא הזה לפני שנתיים, ספר יחידי שמקיף את האנטי ישראליות, מאיפה היא באה, מה המוטיבים שלה, מי משתמש בה ואיך היא נכנסה לחברה ואיך נאבקים בה, ובספר הזה יש משפט אחד שאומר, "אם ממשלת ישראל הייתה עושה את עבודתה לא היה שום מקום לספרי".
<מנפרד גרסטנפלד: תודה.
אברהם נגוסה: נשמע עכשיו את מר לובוביקוב מיכאל.
<מיכאל לובוביקוב: תודה אדוני היושב ראש.
<מיכאל לובוביקוב: אני יושב ראש ליכוד רוסיה, נציג שדולת העלייה בליכוד, ארגון הגג שמייצג עולים חברי ליכוד מכל התפוצות.
<מיכאל לובוביקוב: חבריי נמצאים פה איתי, אנחנו מנהלים מעקב של ביטויי אנטישמיות בעולם, בקהילות שמשם הגענו.
<מיכאל לובוביקוב: אנחנו נמצאים בקשר קבוע עם התפוצות.
<מיכאל לובוביקוב: אנחנו ספציפית בליכוד רוסיה, מנהלים מעקב אחרי מקרים ברוסיה ובכל המרחב הפוסט-סובייטי.
<מיכאל לובוביקוב: חבל שחברת הכנסת קסניה סבטלובה עזבה, אני חולק עליה.
אברהם נגוסה: אנחנו עתידים לקיים דיון בנושא במה שקורה ברוסיה.
<מיכאל לובוביקוב: יש ביטויי אנטישמיות ברוסיה, אבל זו דווקא דוגמה חריגה למה שקורה בשאר המקומות בעולם.
<מיכאל לובוביקוב: יש בהחלט שליטה על מצב האנטישמיות ברוסיה, וגם בזכות קשר ישיר שמתקיים בין ראש הממשלה שלנו, בין חברי כנסת ונציגים אחרים של מדינת ישראל, לבין צמרת המשטר ברוסיה, וזה מביא לתוצאות חיוביות, והמצב ברוסיה שונה משאר המקומות בעולם.
<מיכאל לובוביקוב: אבל אם אנחנו מדברים על מצב האנטישמיות בעולם, חשוב שמהדיון היום ייצא מסר ברור בשם המוסדות הממשלתיים ובשם נבחרי הציבור, חברי הכנסת לקהילות בעולם, מסר של גיבוי וחיזוק של הקהילות כי זה מה שכרגע הם מחפשים.
<מיכאל לובוביקוב: הם מאוימים, מדובר כאן בפחד, 70% לא מדווחים על מקרי אנטישמיות, יהודים מפחדים לדבר על זה ואנחנו כמדינת ישראל, כמדינה שהוקמה כמענה לאנטישמיות לפני 100 שנה, כל הפוגרומים שהיו ברחבי אירופה הביאו לעלייה של הציונות, ולהקמה של מדינת ישראל.
<מיכאל לובוביקוב: אנחנו חייבים לא לשתוק, חייבים להגיב על זה, וחייבים להעביר מסר ברור לתפוצות ולמנהיגות שלהם שהמצב לא מתקבל על הדעת.
<מיכאל לובוביקוב: אנחנו חייבים גם לגבות את הקהילות וגם למחות בפני המדינות.
<מיכאל לובוביקוב: נושא נוסף, אנחנו צריכים לוודא שאנחנו מסוגלים לקלוט את העלייה שתגיע.
<מיכאל לובוביקוב: אנחנו צריכים לוודא שמוסדות ומערכות בישראל מסוגלות לקבל את כל העלייה בצורה ראויה ונאותה, שלא יהיו מקרים שאנחנו לצערי רואים עכשיו בעלייה הצרפתית, שבאה כתוצאה מהאנטישמיות לישראל וכעבור שנה- שנתיים הם נאלצים לעזוב למקומות אחרים בעולם כי הם לא נקלטים היטב במדינת ישראל, אנחנו חייבים למנוע את זה ולוודא שזה לא קורה.
<מיכאל לובוביקוב: תודה.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע מנציג הסוכנות.
אברהם נגוסה: אבי מאיר בבקשה.
<אבי מאיר: תודה אדוני היושב ראש.
<אבי מאיר: אנחנו כמובן מודאגים עמוקות מתופעות האנטישמיות שאנחנו רואים בארצות הברית, ואנחנו סמוכים ובטוחים שהרשויות יפעלו למיגורן.
<אבי מאיר: אתה שאלת בהתחלה לגבי עלייה, אם יש גידול בעלייה בעקבות האירועים של החודשים האחרונים, אני יכול להגיד באופן חד משמעי שאין גידול במספר התיקים שנפתחו אצל שליחי הסוכנות היהודית.
<אבי מאיר: היה גידול קטן בנובמבר אבל הדבר הזה לא המשיך, ואנחנו לא רואים שיש דבר כזה שמתפתח.
<אבי מאיר: אני חייב גם להגיד שעצם הדיבור על האם הגיע הזמן שיהדות ארצות הברית תנוס על נפשה, משהו שאנחנו ראינו בימים האחרונים, במאמר שהתפרסם באתר של ארגון כלשהוא, מדובר בדברים לא אחראיים בעליל, הם דברים שרק נותנים גיבוי לטענה המופרכת כאילו מדינת ישראל וארגונים שעוסקים בעלייה מנצלים לרעה את האנטישמיות ברחבי העולם כדי לעודד עלייה.
<אבי מאיר: אנחנו חייבים להתרחק מהדברים האלה כמו מאש, ולגנות אותם בכל תוקף.
אברהם נגוסה: מר אלן פרידמן, ארגון הלל ישראל.
<אלון פרידמן: תודה אדוני היושב ראש, אני רוצה דווקא לפתוח ולציין אם לא בפני חברי הכנסת שלצערי כבר אינם, אז לפחות לפרוטוקול.
<אלון פרידמן: אני מכיר היטב כבר את תשובתך בנוגע לקריאת הפרוטוקול בדיעבד, בגלל זה אני טורח ונשאר לומר את הדברים, ואני רוצה דווקא לפתוח ולברך גם את נציגי משרד החוץ וגם את נציגי משרד התפוצות וגם את נציגי המשרד לעניינים אסטרטגיים על הנכונות והיכולת שלהם למפות את המצב בשטח, שבו אנחנו נמצאים, הארגונים שפועלים בשטח, ולמצוא את הדרכים באופן יצירתי וגם להקצות משאבים, כל אחד בתחום התמחותו ובתקציב שהוא יכול לעמוד בו, כדי לסייע לפעילות שלנו בשטח ושיתוף הפעולה עם כל המשרדים האלה שמיוצגים פה היום הוא פורה ועוזר.
<אלון פרידמן: הבשורה החברתית והאקלים הפוליטי של ארצות הברית קיים בקמפוסים, הוא נובע מהקמפוסים ולכן גם חשיבותה של הזירה הזאת של הקמפוסים, רבים מהחברים שדיברו כאן לפניי הזכירו את הנושא של הקמפוסים ואני שמח, דווקא בכובע שלי כראש המשרד הישראלי של ארגון הלל העולמי, אני שמח להתייחס דווקא למה שקורה בקרב הסטודנטים היהודיים, ולהתייחס לנושא הדיון שלנו היום שזה האנטישמיות בארצות הברית, בדגש על הקמפוסים.
<אלון פרידמן: הפעילים היהודים בקמפוסים תמיד הובילו את המאבק לטובת הנזקקים, לטובת הנדכאים, לטובת המיעוטים, אנחנו זוכרים את זה מלפני עשרות שנים, את התמונה המפורסמת של השל צועד שלוב זרוע עם מרטין לותר קינג, מאז היוצרות לצערנו התהפכו, והיום כמעט כל קבוצת מיעוט מוצאת את עצמה מגנה את היהודים, קושרת אותם הרבה פעמים לישראליות, ואותם יהודים שבאופן טבעי, בגלל שכאלה אנחנו, היו צועדים לצד מיעוטים ונאבקים על זכויות אזרח, זכויות אדם, איכות סביבה, הגנת סביבה וכדומה, היום מוצאים את עצמם מוקעים, תוך כדי פעילותם לטובת המיעוטים האלה, הוזכר כאן ארגון BLACK LIFES METTER, אנחנו רואים היום כמעט בכל מניפסט של ארגון שפועל למען מיעוטים, כאשר היהודים באים להצטרף לטובת אותם מיעוטים, מהר מאוד היוצרות מתהפכות והיהודים מוצאים את עצמם מוקעים, הפגנה לטובת זכויות שחורים ונגד אלימות משטרתית כלפי שחורים ברחובות ניו יורק, הופכת מהר מאוד להפגנה שבה נשמעות קריאות של "get the Zionist pigs out of the city university of new York28", אם אנחנו מדברים על החודשים האחרונים, ממש בשבוע האחרון, הפגנות לטובת זכויות אינדיאנים דווקא, בדקוטה, כולם מכירים את הסיפור של דקוטה, רוצים להלאים שם שטחים של אוכלוסיות של ילידים אמריקאים, לטובת העברת צינור נפט, היהודים שהדברים האלה חשובים להם, מוצאים את עצמם באים ונאבקים לצד אותם מיעוטים ומהר מאוד מרגישים בעצמם מאוד לא בנוח, בגלל שהיום כל ארגון כזה מכניס לתוך המניפסט שלו את הקריאות שיש לעזור למיעוטים, יש לסייע, כמובן הפלסטינים מככבים שם כמובן, לסייע לפלסטינים, ובאותה הזדמנות גם מדינת ישראל היא מדינת אפרטהייד, גם במדינת ישראל מוצאים אזרחים להורג ללא משפט, גם מדינת ישראל היא מדינה מפלה וכדומה.
<אלון פרידמן: האסטרטגיה בקמפוסים לטובת הסיפור הזה, שמתבצעת באמצעות כל הכלים שיש לרשות הלל ולרשות הארגונים האחרים שעומדים לצידנו היא דווקא באמת להמשיך ולהדגיש את הצדדים האקטיביסטיים כלפי דו שיח, כלפי הבנה, כלפי INCLUSION, ואנחנו רואים היום גם נקודות חיוביות בסיפור הזה.
<אלון פרידמן: הסנאט האמריקאי אימץ לפני זמן לא רב את הקריאה שהתחילה דווקא מה - - - של המוסדות בקליפורניה, להכיר באנטי ישראליות כאנטישמיות, ולהפריד לחלוטין, גם התייחסו לזה בקצרה כאן קודם, להפריד לחלוטין בין קריאות נגד מדיניות ממשלה מסוימת בישראל, שהן כמובן קריאות לגיטימיות, לבין פגיעה בעצם קיומה של מדינת ישראל, בעצם זכותה הלגיטימית להתקיים שהיא כבר, מה שנקרא, פגיעה בציפור הנפש, שהיא חלק מזהות יהודית, מדינת ישראל היא חלק מזהות יהודית, הסנאט מכיר בזה, בבריטניה ראינו לראשונה, שהשר לענייני השכלה גבוהה קורא לראשי האוניברסיטאות בבריטניה – והתייחס לזה יעקב בחצי משפט – קורא לראשי האוניברסיטאות בבריטניה לשקול את החוקתיות בקיום שבוע האפרטהייד, שהיה חלק בלתי נפרד מהאקלים הפוליטי בקמפוסים בבריטניה, ולראשונה קורא שר לראשי האוניברסיטאות, "תבדקו אם זה חוקי, אני מציע לכם אולי להימנע מזה, מאחר והנה ממשלת בריטניה גם מכירה באנטי ישראליות כאנטישמיות".
<אלון פרידמן: אני אסיים ואומר שמחר ומחרתיים, ב-8.3, וב-9.3 באופן סמלי מאוד אוניברסיטת אילינוי ואולפן - - - לפני 95 שנה הוקם התא הראשון של ארגון הלל בשנות העשרים של המאה הקודמת, הולכת לעלות לסדר היום הצבעת BDS נוספת, אנחנו כמובן עושים ניטור לעניין הזה, אם תרצו לעקוב תמצאו את זה בשתי הקלקות בגוגל, ואנחנו מקווים שגם שם ההצבעה תיפסל.
<אלון פרידמן: אני אגיד שהרבה פעמים פחות חשובות תוצאות ההצבעה, עצם החשיבות היא של קיומה, הקלות הבלתי נסבלת של הגשתה, ואנחנו ממשיכים להיאבק גם בזה.
אברהם נגוסה: הדוברים הבאים, נסו לסכם.
אברהם נגוסה: גברת יעל אקשטיין, סגנית בכירה לנשיא הקרן לידידות.
<יעל אקשטיין: תודה רבה.
<יעל אקשטיין: אני רוצה להתייחס לנושא אחר, מי הם החברים שלנו ואיך מחזקים אותם.
<יעל אקשטיין: קצת היסטוריה, זה קרה לפני 35 שנים, קבוצת ניאו נאצים הכריזה על כוונתה לצעוד ב- - - שבשיקגו.
<יעל אקשטיין: שם התגוררו יהודים רבים ניצולי שואה.
<יעל אקשטיין: רב צעיר שסיים את לימודיו בישיבה יוניברסיטי ובקולומביה יוניברסיטי, ארז את חפציו בניו יורק, מיד עבר להתגורר בשיקגו.
<יעל אקשטיין: מטרתו הייתה לעצור את מצעד השנאה הזה.
<יעל אקשטיין: הוא יצר קשר עם הקהילות השונות שה - - - שיקגו באותו זמן, וחיפש בני ברית שיעמדו לצידו כנגד האירוע המחריד הזה.
<יעל אקשטיין: מה שהוא גילה שינה את מהלך ההיסטוריה.
<יעל אקשטיין: הוא גילה קהילה נוצרית שהראתה נכונות ליצור קשרים עם הקהילה היהודית ופנתה אליה בכל לשון של בקשה כדי להציע תמיכה וחברות.
<יעל אקשטיין: בזכות זה לא הסתכמה ביציאה נגד מצעד הניאו נאצים.
<יעל אקשטיין: היא הציעה תמיכה בישראל במאבק של היהודים בברית המועצות לשעבר, מתוך מחויבות ודבקות כפי שהיא הצטיירה בעיניה, זאת אומרת עמידה מאוחדת לצד אחיהם ואחיותיהם היהודים כדי לתת מענה לכל בעיה מבלי לצפות לתמורה.
<יעל אקשטיין: אותו איש צעיר שקיבל פניות רבות מכובדות להיות מעורב בעשייה באוניברסיטת קולומביה ניו יורק, ובמקום זה בחר לעבור לשיקגו הוא הרב יחיאל אקשטיין.
<יעל אקשטיין: הוא עסק בהגנה על הקהילה היהודית המקומית ועל קהילות אחרות ברחבי העולם באמצעות הקמת הקרן לידידות.
<יעל אקשטיין: לפני 35 שנה כשהניאו נאצים רצו לצעוד ב- - - יהודים ולא יהודים לא השמיעו קול מאוחד וחזק נגד - - - מסוג זה, אך כיום הם עושים זאת.
<יעל אקשטיין: כיום ישנם אנשים בקרב הקהילה האוונגלית הנוצרית המונה מעל 300 מיליון איש ברחבי העולם, שהם חברי אמת העומדים לצד ישראל והעם היהודי.
<יעל אקשטיין: הקרן לידידות היא הגוף הפילנתרופי הגדול ביותר בישראל התורם מעל 65 מיליון דולר מדי שנה הודות לאותם חברים תומכים נוצרים.
<יעל אקשטיין: הם מפגינים בוושינגטון נגד ההסכם עם איראן, מצביעים בדרך כלל על מה שעדיף לישראל, יוצאים ב- - - להגנה על ישראל ועל העם היהודי באמצעי התקשורת ובעולם הפוליטי.
<יעל אקשטיין: בינואר 2017 ב- - - מפקד תחנת כיבוי שאינו יהודי קבע מזוזה בכניסה לתחנה, אות לסולידריות עם העם היהודי.
<יעל אקשטיין: יש לנו 15,000 חתומים על הסכם כתוב שהעולם הנוצרי האוונגלי עומד לצד מדינת ישראל.
<יעל אקשטיין: אז עכשיו בכנסת ישראל, אני חייבת להגיד שאם אנחנו רוצים לחזק את החברים שלנו נגד האנטישמיות באמריקה, חייבים לשים לב לכל הקהילה האוונגלית, לחזק את הקול שלהם כי זה לא מובן מאליו ואם אנחנו לא נותנים יד וחברות להם זה לא מובן מאליו, זה לא יהיה, והדור הצעיר לא יהיה שם בשבילנו.
אברהם נגוסה: אני שוב מבקש שתדברו בקצרה כי אין לנו זמן.
אברהם נגוסה: ברוך ליווייב.
<ברוך ליווייב: תודה.
<ברוך ליווייב: אני אדבר קצר, הבנתי שלא נשאר הרבה זמן.
<ברוך ליווייב: אני יושב ראש ארגון יד ירושלים חילוץ והצלה, ויושב ראש פורום עולי קווקז בישראל.
<ברוך ליווייב: חשוב לי להפנות את תשומת לבכם דווקא לנושא שאף אחד לא דיבר עליו פה, ולאנטישמיות שאף אחד לא דיבר עליה.
<ברוך ליווייב: אני מכוון אתכם יותר לכיוון מדינות האסלאם, מדינות מוסלמיות ואוכלוסייה עם רוב מוסלמי, ששם לדעתי לא נעשית פעילות מספקת בכלל, הייתי אומרת לא נעשית בכלל שום פעילות, ואני לא אתבייש לומר שהיחידים אולי, מי שעוסק בפעילות במדינות האסלאם, זה אנחנו.
<ברוך ליווייב: כל הנוכחים כאן חשוב שישמעו את הדברים האלה ומכאן נפיק את המסקנות.
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים דיון נפרד על הנושא הזה.
אברהם נגוסה: מר שאול גולדמן בבקשה.
<שאול גולדמן: תודה רבה, זו פעם ראשונה שלי פה, מאוד נהניתי להיות בדיון הזה.
<שאול גולדמן: היה מעניין מאוד, אבל אני שואל אם יש הבדל בין דיון ונאום, מפני שאני שמעתי הרבה נאומים, אבל אני באמת לא שמעתי דו שיח.
<שאול גולדמן: לא שמעתי דיון, זאת אומרת, אני אחרי שעתיים פה, אין לי מושג מה זה אנטישמיות.
<שאול גולדמן: אני יוצא, אבל אף אחד כאן לא דיבר על מה המהות של האנטישמיות.
אברהם נגוסה: לא שמעת פה את כל המלחמות בין חברי הכנסת?
<שאול גולדמן: כן, אני מודה לך, נהניתי מאוד, אבל מזה לא שמעתי.
<שאול גולדמן: שמעתי גם שאנשים מבלבלים בין הסימן והמהות, התופעה.
<שאול גולדמן: זאת אומרת, אנחנו רואים את האלימות ומה קורה ברשת, וכל הדברים האלה, אלה לדעתי סימנים של האנטישמיות, אבל מה זה האנטישמיות.
<שאול גולדמן: גרתי בארצות הברית כל חיי, ולא שמעתי מאף ארגון שלוקח על עצמו את החובה להגן על יהודים ולהילחם, להיאבק נגד האנטישמיות, מה זה.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתהיה לך תשובה.
אברהם נגוסה: יש כאן בחורה שהיא חוותה בעצמה אנטישמיות.
אברהם נגוסה: לכן אולי תשמע מה זו אנטישמיות.
<אפרת מעיין: אני חייתי בלוס אנג'לס 14 שנה, בחקר שאמרו ש-75% לא מדווחים, גם אני לא דיווחתי.
<אפרת מעיין: הוציאו לי מזוזה מהבית, וזה עוד בלוס אנג'לס שזו עיר ידידותית מאוד ליהודים, ויש המון יהודים שם.
<אפרת מעיין: הוציאו לי את המזוזה ומצאתי למטה בבניין את צלב הקרס, וגם שמעתי מכל מיני אנשים שבכלל לא ידעו שאני יהודייה ישראלית, שהאשימו את כל עוולות העולם ביהודים, אם זה אנחנו נחשים ולטאות וכל סוג אפשרי של כל מיני דברים.
<אפרת מעיין: אני כן רואה שלנו יש חלק במה שכן אפשר לעשות, כי אלה שהם אנטישמים, השאלה למה נוצרה אנטישמיות זו שאלה עמוקה שמי שימצא לה את התשובה מאיפה זה מגיע, זה יהיה נפלא.
<אפרת מעיין: אבל אלה שהם אנטישמיים מיום שנולדו, אין לך מה לעשות, אבל יש המון אנשים שזו לא אשמת ישראל, ולא אשמת הפוליטיקה, אבל אני כן חושבת שהמדינה יכולה לעשות הרבה יותר בהסברה.
<אפרת מעיין: ההסברה צריכה להיות הרבה יותר חזקה, הגורמים האנטי ישראליים, אנטי יהודים מככבים שם.
<אפרת מעיין: כל פעם שהסתכלתי ברשתות, כל העשור האחרון, לא כל כך רואים תגובה.
<אפרת מעיין: רואים "אתה חייזר, הגעת מ-," לא יודעת מה, ולא רואים את התגובה היהודית, גם להגן על כל תגובה כזאת, שאני שמחה שיש את הארגון של הסטודנטים שעושה משהו, אבל צריך עוד הרבה, וגם כל מיני מסרים חיוביים על המדינה שלא יקבלו את המסרים שזה אפרטהייד וכולי, יש כל מיני דברים נפלאים להסברה.
אברהם נגוסה: בוריס בבקשה.
<בוריס אפליצ'וק: ממש הערה קטנה למה שקרה פה היום בדיון.
<בוריס אפליצ'וק: הדיון מאוד חשוב, מטרתו בעצם להיאבק באנטישמיות, ומה שחווינו פה זה ליבוי אנטישמיות על ידי הדברים הבזויים של חבר הכנסת דב חנין.
<בוריס אפליצ'וק: ברגע שחבר כנסת ישראל בתוך ועדה של כנסת בפומבי קורא לנשיא נבחר "אנטישמי", זה ליבוי אנטישמיות בצורה הכי מובהקת שיכולה להיות.
<בוריס אפליצ'וק: אנחנו צריכים כולנו לגנות את זה, כי זה פוגע גם ביהודים שגרים בארצות הברית, וזה באמת גם אחת הסיבות שהגורמים הקיצוניים בארצות הברית, כולל הגורמים היהודים הפרוגרסיביים, הליברלים, שקוראים בשמות גנאי לנשיא ארצות הברית, וזה חלק מ - - - וחבל מאוד שזה קורה בכנסת ישראל.
אברהם נגוסה: אני מתנצל בפני אלה שלא זכו לדבר, אין לנו זמן.
אברהם נגוסה: אנשים כבר ממתינים לישיבה הבאה.
אברהם נגוסה: לכן אני רוצה לסכם בקיצור את דיון הוועדה.
אברהם נגוסה: הוועדה סבורה שיש לאפשר ליהודים להיות בכל מקום בעולם ללא פחד.
אברהם נגוסה: לאור התגברות האנטישמיות: הוועדה קוראת לממשל ארצות הברית, כמו גם למדינות אירופה, לנקוט בענישה מרתיע כלפי יוזמי אנטישמיות ופשעי שנאה, כדי להפחיד ולמגר את התופעה.
אברהם נגוסה: הוועדה קוראת למשרדי הממשלה לשתף פעולה עם ארגונים חוץ ממשלתיים בהובלת משרד החוץ, כדי למגר את התופעה.
אברהם נגוסה: הוועדה עומדת לצד כל הקהילות היהודיות בעולם ומזדהה איתם וקוראת לאפשר לכל יהודי לחיות בביטחון.
אברהם נגוסה: התכנסנו לדון בנושא קליטת עולי ברזיל כולל במקצועות רפואיים והנגשת המידע בשפתם.
אברהם נגוסה: זה נושא הדיון שלנו.
אברהם נגוסה: לפני כשנה קיימנו ישיבה בנושא קליטת עולי ברזיל, ונחשפנו אז לעלייה הדרמטית הצפויה בהיקפה של עליה זו.
אברהם נגוסה: מנתוני הסוכנות היהודית עולה כי משנת 2015 לשנת 2016, חלה עלייה של כ-40% משיעורי העולים מברזיל.
אברהם נגוסה: זאת ועוד, בחודשים הראשונים של שנת 2017 כבר עלו מעל 150 עולים מברזיל.
אברהם נגוסה: עמדנו אז על הקשיים הייחודיים לעליה זו ולכן אנחנו מתכנסים שוב לבחון את הנגשת המידע בשפתם ואת ההיערכות לאפשר להם להמיר את רישיונם במקצועות רפואיים.
אברהם נגוסה: ידוע הוא שמדינת ישראל משום מה מתקשה לאשר את המרת הרישיון למי שמגיע מברזיל בפרט, ומדרום אמריקה בכלל.
אברהם נגוסה: זאת למרות שמדינות כמו ספרד, שאין ספק ברמת הרפואה הגבוהה בה, מקבלת אותם בזרועות פתוחות.
אברהם נגוסה: מהסוכנות היהודית למדתי כי ישנה בעיה ייחודית לרופאי שיניים מברזיל, בעיקר מכיוון שהם לומדים ארבע שנים לתואר זה, לעומת חמש שנים בארץ.
אברהם נגוסה: אין ספק שאם לא יימצא פתרון, יהווה הדבר חסם מאוד משמעותי לעלייה.
אברהם נגוסה: אבקש לשמוע נתונים מכל הגורמים, ואני קורא לקיים מאמץ כדי למנוע חסמים מעולים כל כך ציוניים שמבקשים לעלות ארצה, להשתלב במקצועם ולתרום למדינה.
אברהם נגוסה: אני רוצה להתמקד בנושאים האלה, הייתה לי גם פגישה עם נציגות של העולים מברזיל במודיעין, הכנס שארגנו העולים ושמעתי שם בעיות קשות, קשה להאמין שמדינת ישראל שקולטת עלייה ועושה מאמצים שהיהודים יעלו למדינת ישראל, ואכן בצדק, אבל אם אנחנו עושים להם חיים קשים פה במדינת ישראל, אז אנחנו גרמנו להם נזק אנושי מאוד מאוד קשה כי אחרי שהם עזבו הכל, הם נוחתים פה ולא כמו שסופר להם, אלא פה מקבלים אותם להיפך, ואז אנשים מתאכזבים, חוזרים ואומרים לאחרים "אל תבואו, אנחנו בצרות", זה מה שגורם לירידה במספר העולים.
אברהם נגוסה: אני אומר לכם שמאז שאני נמצא בתפקיד הזה בכנסת, אני נחשף לבעיות של העולים.
אברהם נגוסה: כל השנים אני פעיל עליה וקליטה אבל התמקדתי רק במגזר אחד, המגזר שאני שייך לו, יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: אני לא אומר שם שאין בעיות, אבל אני רואה שהבעיה שם זה להיפך, לתת להם להיכנס לארץ, ופה עושים הרבה מאמצים להקל על החיים פה.
אברהם נגוסה: אני פשוט נמצא בקונפליקט כל הזמן, מצד אחד להעלות אותם, כל הארגונים, כל המדינה, משרדי הממשלה מתגייסים להביאם לפה, ואחרי שהם מגיעים לפה מתעלמים מהם.
אברהם נגוסה: באתיופיה כולם מתעלמים מהעלייה, לא רוצים שהם יעלו, אבל אחרי שהם מגיעים לפה כולם מתגייסים לעזור.
אברהם נגוסה: כך אני מנתח את המצב לפי ניסיוני.
אברהם נגוסה: צריך לעודד ולעזור, לעלות לישראל לא משנה מאיפה, וגם להתגייס לקליטתם ושילובם פה במדינת ישראל.
אברהם נגוסה: זה מה שאני מציע וזה מה שאנחנו רוצים להגיע אליו, ולהוביל עם משרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: אני מקווה שנציג משרד הבריאות נמצא פה?
אברהם נגוסה: נציגי משרד הקליטה?
אברהם נגוסה: אני רואה שנמצא פה גם משרד החינוך, והסוכנות, אני לא רואה את משרד הקליטה.
<דנה גורדון שושני: יש ממשרד הקליטה ותיכף גם ורה תגיע.
אברהם נגוסה: בואו נתחיל.
אברהם נגוסה: אני רוצה שנתחיל מהסוכנות, כיון שהיא גם מטפלת בעלייה משם וגם פה היא מעורבת בשיתוף פעולה עם משרדי הממשלה גם בקליטתם.
אברהם נגוסה: לכן אני רוצה להתחיל.
אברהם נגוסה: אנחנו שמחים על גידול במספר העולים, יהודה נשמח שתעדכן אותנו.
<יהודה שרף: תודה אדוני היושב ראש, רק ברשותך אני מבקש לתקן נתון.
<יהודה שרף: אין ירידה במספר העולים בשנים האחרונות, להיפך.
<יהודה שרף: יש עליה.
<יהודה שרף: אפילו שנה שעברה שהגיעו כ-27,000 עולים - - -
אברהם נגוסה: 26,000 זה הנתון שאתם נתתם.
אברהם נגוסה: היושב ראש שלך פה נתן, המנכ"ל ישב.
<יהודה שרף: 26,572.
אברהם נגוסה: אני רוצה להכניס אותך על מה אני מתבסס.
אברהם נגוסה: ב-2015 עלו 30,000.
אברהם נגוסה: ב-2016 עלו 26,000.
<יהודה שרף: וב-2014, 2015, 2013, 2012?
אברהם נגוסה: בוא לא נלך להיסטוריה.
<יהודה שרף: זה לא היסטוריה, אדוני.
<יהודה שרף: כאחד שיש לו יומיים וחצי בנושא של עליה וקליטה, המספר 31, עם המספר הגדול שעלה מצרפת, הוא מספר שעבדך הנאמן התריע ואמר כל הזמן "לא להשתכר" מהמספר הזה, זה מספר לא ריאלי.
<יהודה שרף: הוא בגלל מצב נתון נקודתי של מה שקרה בצרפת.
<יהודה שרף: הלוואי והמספר הזה יחזור, לא רק מצרפת, מכל מקום בעולם.
<יהודה שרף: לעצם העניין, ברזיל - - -
אברהם נגוסה: לא, אני רוצה שתהיה ברור, כי אתה שמת שאלה, זה כאילו העלייה גדלה.
אברהם נגוסה: נכון, על ברזיל, אני לא רוצה להיכנס לזה, אבל עובדה אחת, אנחנו צריכים להשתכנע פה.
אברהם נגוסה: או שאנחנו קיבלנו מידע לא נכון - - -
<יהודה שרף: יש ירידה מ-31,000 לקרוב - - -
אברהם נגוסה: 2016, אנחנו קיבלנו - - -
<יהודה שרף: פחות מ-2015.
<יהודה שרף: אבל זה לא - - -
אברהם נגוסה: זה הדיווח שאתם נתתם לנו.
<יהודה שרף: זה נכון, הדיווח נכון, אבל לא מודדים עליה שנה-שנה, מודדים עלייה לאורך תקופה, ואז אתה רואה אם יש גרף עולה, גרף יציב או גרף יורד.
<יהודה שרף: אבל לעצם העניין, ברשותך אדוני היושב ראש, נחזור לברזיל.
<יהודה שרף: אכן יש עלייה בעלייה מברזיל, עליה משמעותית.
<יהודה שרף: הסיבות הן סיבות גם פוליטיות וגם כלכליות.
<יהודה שרף: מדינת ישראל, המצב הכלכלי במדינת ישראל הוא טוב יחסית להרבה מקומות אחרים בעולם, הבעיה העיקרית בברזיל במקצועות הרישוי ככלל, ובפרט ברפואת השיניים, יש לנו עשרות, והעברתי לאדוני רשימה שמית של אותם הרופאים, זו בעיה שמשרד הבריאות צריך, דוקטור שנון, חבל שהוא לא נמצא כאן כי הוא בטח יכול לתת תשובה הרבה יותר מקצועית ממה שאני הולך לומר, אני לא מבין ברפואה.
<יהודה שרף: רופא שיניים בברזיל לומד ארבע שנים ובארץ הוא לומד יותר, ואני חושב שצריך לבדוק את רופא השיניים מברזיל אל מול התוצאה, ולא אל מול שנות ההשכלה שלו.
<יהודה שרף: למה הכוונה תוצאה?
<יהודה שרף: ניסיונו ודברים מוכחים של דברים שהוא אכן עשה.
<יהודה שרף: אני אתן לאדוני דוגמה ממדינה אחרת, בכוונה אני הולך כרגע למדינה אחרת, על רופא שיניים מאוסטרליה שעלה לפני חודשיים לארץ, שהעלינו אותו במאבקים וויכוחים עם משרד הבריאות, באוסטרליה הוא היה מנתח פה ולסת עם ותק די גדול ובארץ לקח לנו הרבה זמן שיכירו בניסיון שלו.
<יהודה שרף: בשורה התחתונה, הבעיה האמיתית כרגע בברזיל זה מקצועות הרישוי, אגב, זה לא רק בברזיל, גם במקסיקו אם אני לא טועה, ואני חושב, שוב, אני לא מבין ברפואה, אני לא מתיימר להבין ברפואה, אבל אני חושב שצריכה להיות איזו שהיא פתיחות או בדיקה קצת שונה ולא על סמך מספר שנות לימוד.
<יהודה שרף: ב-2017 אם לא נתבדה, נראה עליה בעליה מברזיל.
<יהודה שרף: זה עדיין מוקדם, אמנם ינואר-פברואר אנחנו רואים שהגיעו, כתוב לך מעל 150, המספר המדויק הוא 154 עולים.
<יהודה שרף: אנחנו גם בחודש הזה רואים מגמת עליה אבל זה עדיין מוקדם לומר מה יהיה בדצמבר 2017, נהיה הרבה יותר חכמים באזור יוני אם אני לא טועה.
<יהודה שרף: אנחנו מתמקדים בברזיל, אז זה לגבי ברזיל.
<יהודה שרף: לגבי הקליטה, תשמע אדוני היושב ראש, הקליטה, כשאני מדבר על הקליטה אני מצביע עליך ואני אומר במרכאות, אתה אשם.
<יהודה שרף: כשאני אומר אתה אשם, האצבעות הן עלינו.
<יהודה שרף: קליטה, עם כל הכבוד, זו בעיה של החברה במדינת ישראל.
<יהודה שרף: ולא רק של משרד X, משרד Y או משרד Z.
<יהודה שרף: קל לי לומר את הדברים האלה כי אנחנו אחראים על העלייה ואנחנו אחראים על הקליטה הראשונית במסגרות שלנו.
<יהודה שרף: אז במרכאות קל לי לבקר.
<יהודה שרף: אבל אם אנחנו נסכים כמדינה, ואני קורא כאן למשרד החינוך ולכל שאר המשרדים, לעבוד בפן חברתי, שהחברה הישראלית תאהב אמתית את העולים, וזה דווקא העולים מברזיל, זה גם העולים מאתיופיה וגם העולים מצרפת וגם העולים מדרום אפריקה, ותחבק אותם, נהיה במקום אחר.
<יהודה שרף: הבעיה העיקרית אגב של הקליטה, לא רק של העולים מברזיל, זה נושא של דיור ונושא של תעסוקה.
אברהם נגוסה: אבל תסכים איתי שאנחנו - - -
<יהודה שרף: יש ירידה בעליה ב-2016 אל מול 2015.
אברהם נגוסה: בסדר, זה הסכמנו.
אברהם נגוסה: אני רוצה ממה שאמרת עכשיו, אתה צודק שהחברה בסופו של דבר צריכה לחבק את העולים, זה בסדר, זה כללי.
אברהם נגוסה: הדיון בוועדה פה הוא יותר מול משרדי הממשלה, ולא מול החברה.
אברהם נגוסה: אז אני רוצה להגיד לך, היום הצרות זה לא החברה הישראלית.
אברהם נגוסה: הצרות לעולים זה הבירוקרטיה של משרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו דנים פה איך אנחנו מורידים את החסמים הבירוקרטיים.
<יהודה שרף: אדוני היושב ראש, למזלנו משרד העלייה והקליטה, ואני פה מפרגן להם, יצאו במיזם שנקרא אופק ישראלי, שעוזר לנו לעשות ירידי עליה בכל העולם ככלל ואני רוצה לספר לך על ברזיל.