GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ענת אברג'יל: לגבי תושב חוזר, כל תושב חוזר ששהה בחו"ל לפחות שלוש שנים והגיע ארצה, הוא זכאי לשנתיים של זכאות ביזמות עסקית.
ענת אברג'יל: אז עולה חדש לעשר שנים, ותושב חוזר אותה זכאות רק לשנתיים, ובתנאי ששהה לפחות שלוש שנים בחו"ל.
ענת אברג'יל: זה לפי הגדרות של משרד הקליטה.
אברהם נגוסה: ויוצאי אתיופיה 15 שנים, זה גם מגיע בכיוון הזה?
ענת אברג'יל: אז ככה, יוצאי אתיופיה, בסיכום עם משרד הכלכלה, עד 15 שנה הוא מקבל אצלנו את השירותים.
ענת אברג'יל: קודם לכן, למעט הלוואה, שזה עד 15 שנה, כל השירותים שציינתי, מודל עסקי, תכנית, ליווי, הכל, הוא היה מקבל ללא הגבלה של זמן, ובתנאי שהוריו עלו ארצה משנת 1989, מהעלייה הראשונה.
ענת אברג'יל: היום זה שונה, כל השירות שאנחנו נותנים לעולים חדשים ליוצאי בני העדה, הם אך ורק לעד 15 שנים בארץ.
ענת אברג'יל: היתר עובר למשרד הכלכלה.
ענת אברג'יל: יש עוד תכנית מאוד יפה שנקראת BIZ.IL שזה השירות שאנחנו מעניקים בזמן אמת לעולים בתפוצה ולתושבים חוזרים, התכנית נקראת BIZ.IL, באמצעות אתר אינטרנט שיש לנו ונקרא TO BE IN ISRAEL; שבו אנחנו מנגישים את השירות באמצעות יועצים עסקיים בחמש שפות, און ליין בזמן אמת, זאת אומרת ארצות הברית, בהפרשי שעות, בזמן אמת שמקבלים את ההודעה, יועץ עונה לו, הוא מקבל את אותם שירותים, את הליווי והייעוץ, הוא מקבל באמצעות המדיה, איך שנוח לו, טלפונית או אינטרנטית, וזה בתפוצה של כל העולם.
ענת אברג'יל: מלבד זאת, אנחנו גם מנגישים להם כנסים בתחום של יזמות עסקית, מגיע לשם מרצה בשיתוף עם הבתים הישראליים של משרד הקליטה בתפוצות, מקיימים שם קורסים להקמה וניהול עסק.
ענת אברג'יל: יש כנסים שממש משווקים את המרכול שלנו יחד עם הסוכנות היהודית או בנפרד.
ענת אברג'יל: במהלך 2016 בוצעו 23 כנסים, בוצעו ארבעה קורסים.
אברהם נגוסה: כדי שלא נחזור אלייך עוד פעם, האם את יכולה להתייחס לגשר תעסוקתי, האם זה נקרא גשר תעסוקתי או שזה משהו - - -
ענת אברג'יל: לא.
ענת אברג'יל: אני אך ורק לשמחתי, אגף ויזמות עסקית.
ענת אברג'יל: תעסוקה יש - - -
אברהם נגוסה: זה לא קשור אליכם?
ענת אברג'יל: לא, זה של איגוד המוסכים.
אברהם נגוסה: הבנתי, אבל גשר תעסוקתי שמטרתו לעודד עלייה, אתם כמשרד העלייה, לא שותפים לכך?
ענת אברג'יל: אני מניחה שאולי כן, אבל התחום שלי הוא ב- - - יש לי תחושה שזה משהו שקשור לתעסוקה.
אברהם נגוסה: אבל יש מישהו ממשרד הקליטה בתעסוקה?
ענת אברג'יל: לא, אני הנציגה היחידה.
אברהם נגוסה: נשמע את חברת הכנסת קסניה סבטלובה, בבקשה.
קסניה סבטלובה: קודם כל אני רוצה כמובן לברך אותך ואת יוזמת הדיון חברתי חברת הכנסת טלי פלוסקוב.
קסניה סבטלובה: עברנו מהפיכה אמיתית במדינת ישראל בתחום של עסקים ועסקים קטנים, לעומת כל מה שהיה פה לפני 25 שנים, ויש עכשיו גם יותר מבחינה מספרית גם ותיקים וגם עולים, פותחים הרבה יותר עסקים ותורמים להתפתחות הכלכלה שלנו, וכמובן שאנחנו כמדינת ישראל צריכים לעודד את הדבר הזה.
קסניה סבטלובה: זו הבריאות האמיתית של הכלכלה במדינת ישראל.
קסניה סבטלובה: אני לא אקח מכם הרבה זמן כי יש פה אמנם לא הרבה, אבל לכל אחד יש מסר חשוב לומר ולהעביר כאן.
קסניה סבטלובה: אני רק אדגיש דבר אחד שמבחינתי גם כעולה, אמנם עכשיו כבר לא חדשה, אבל בשנים הראשונות בהחלט, שהוא חשוב לכל עולה, זה העניין של הנגשה לשונית.
קסניה סבטלובה: מבחינת הנגשה לשונית אני יכולה להגיד שיש עוד דרך ארוכה מאוד שעלינו לעשות כדי באמת להקל על העולים, את כל ההתנהלות מול הגורמים הבירוקרטיים כי זה מאוד מאוד קשה.
קסניה סבטלובה: אנחנו מדברים על אנשים שאמנם גם הבשילו לכדי מצב שבו הם יכולים לפתוח עסק, אבל ההתנהלות מול הבירוקרטיה היא גם קשה לצברים, לא קשה רק לאנשים שהם עולים בין אם הם חמש שנים או עשר שנים בארץ.
קסניה סבטלובה: מהבחינה הזאת כמובן אני אזכיר שאנחנו הגשנו, יחד אתך חברת הכנסת פלוסקוב, הצעת חוק שעיקרה תרגום של חוזים עסקיים לעולים לשפתם, במקרה שהחברות מפרסמות את התכנים בשפות אלה.
קסניה סבטלובה: גם מכל בחינה אחרת, אני חושבת שמשרדי הממשלה צריכים להתגייס לעניין זה.
קסניה סבטלובה: אנחנו כבר הרבה זמן אחרי העלייה הגדולה, אבל העלייה ממשיכה, היא לא הפסיקה, ואנחנו גם מקווים מאוד שהעלייה תגבר ונקבל כמויות יותר גדולות בכל שנה ושנה, ובשביל זה צריך להיערך.
קסניה סבטלובה: עכשיו אנחנו בזמן נוח וטוב מאוד, כדי שאנחנו גם נוכל להעניק שירותים גם לכאלה שרוצים לפתוח עסקים וגם לכאלה שפשוט מחפשים עבודה אבל מתקשים בגלל המחסום השפתי.
קסניה סבטלובה: לצערי הרב זו בעיה שמלווה את העולים לא רק בשנתם הראשונה כאשר הם נמצאים באולפן, אלא גם הרבה שנים לאחר מכן ומהבחינה הזאת אנחנו מעודדים את הרב תרבותיות במדינה שלנו.
קסניה סבטלובה: אנחנו אומרים שכל שפה זה נכס, זה לא נטל, לפיכך אני חושבת שגם עם משרד הכלכלה מהבחינה הזאת, אני אשמח להמשיך לעבוד על העניין הזה כדי שנעניק לעולים את השירות הכי טוב בשפתם הם, עד שירכשו את המיומנות של השפה ויצטרפו אלינו לשפה העברית.
אברהם נגוסה: נשמע את נציג משרד הכלכלה, ניר בן אהרון, מנהל תחום בכיר במקרו כלכלה.
טלי פלוסקוב: תגיד לנו אתה מה התפקיד שלך, בוא נתחיל בזה.
ניר בן-אהרון: אני מנהל תחום מחקר מדיניות וקשרים בינלאומיים, בסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים.
ניר בן-אהרון: אנחנו בסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים עובדים עם יזמים באופן כללי בכל הארץ, ויש לנו גם תכניות נפרדות שבהן אנחנו נותנים סיוע ליזמים למשל הלוואות בערבות מדינה, יש לנו גם מערך שטח שלם שהקמנו שנקרא "מעוף", שבמסגרתו נותנים קורסים, ייעוץ, הדרכות לעסקים.
ניר בן-אהרון: עכשיו אנחנו מקימים, בהתאם להחלטת ממשלה, קרן להלוואות בערבות מדינה ליוצאי אתיופיה, בלי קשר למועד העלייה שלהם.
ניר בן-אהרון: ואלה הדברים שאנחנו נותנים ליזמים לעסקים קטנים ובינוניים, אנחנו גם נמצאים בקשר פה עם משרדי הממשלה האחרים ועם הכנסת בתחומי רגולציה, כדי לראות שהרגולציה לעסקים קטנים ובינוניים תהיה סבירה ולא תקשה עליהם.
אברהם נגוסה: התכנית הממשלתית שאמרת, התקבלה בחודש פברואר 2016, אושרה בוועדת השרים, כלומר לפני שנה.
אברהם נגוסה: כמה אנשים השתמשו או ניצלו את הקרן לעסקים קטנים מקרב יוצאי אתיופיה?
ניר בן-אהרון: הקרן עדיין לא קמה, יש קרן מיוחדת ליוצאי אתיופיה.
ניר בן-אהרון: אם אתה מדבר על הקרן הזאת, היא עדיין לא קמה, היא אמורה לקום בסביבות יולי.
ניר בן-אהרון: בקרן הרגילה להלוואות בערבות מדינה אנחנו לא שואלים מי שבא ומבקש הלוואה מהקרן, לא שואלים אותו מה המוצא שלו.
אברהם נגוסה: לא, אני מדבר ספציפית על התכנית כי אני יודע, הממשלה אישרה כ-8 מיליוני שקלים, 55 מיליוני שקלים אושרו להכשרה והשמה, אבל מתוך ה-55 מיליון שקלים, כ-8 מיליון שקלים היו - - -
טלי פלוסקוב: זה ערבות מדינה?
אברהם נגוסה: לא ערבות מדינה, זה פשוט לתת לעסקים קטנים.
אברהם נגוסה: מי שלא זכאי במשרד הקליטה.
אברהם נגוסה: אני מדגיש את זה, מי שגם אינו עולה חדש, לכן אני רוצה לדעת.
אברהם נגוסה: עברה שנה, אז כמה קיבלו מהכסף הזה?
אברהם נגוסה: זה לא קרן, זו החלטת ממשלה, כתוב בתקציב.
ניר בן-אהרון: כן, אבל מדובר על הקמת קרן שתעשה את זה, אנחנו כרגע נמצאים בתהליכים אחרונים של מכרז במסגרת הקרן, תוך כשלושה חודשים יהיה זוכה ואז ההערכה שלנו שביולי זה יתחיל לפעול.
ניר בן-אהרון: זו ההערכה כרגע.
קריאה: יודעים מה גובה ההלוואה תהיה?
ניר בן-אהרון: כרגע אנחנו עוד לא יודעים מה גובה ההלוואה.
אברהם נגוסה: הבעיה שלנו שבמשרדי הממשלה כל הזמן מתחלפים אנשים, באים אנשים חדשים.
אברהם נגוסה: הייתה בחורה שהשתתפה בדיונים הקודמים שקיימנו בנושא העסקים הקטנים.
אברהם נגוסה: היא אמרה שאין מספיק אנשים שפונים, אפשר להוציא את הפרוטוקול.
אברהם נגוסה: זה מה שהיא ענתה לשאלה שלי.
אברהם נגוסה: אז אמרנו בקהילה שהם צריכים לפנות, ואתה עכשיו אומר לי שהקרן עדיין לא הוקמה, אבל זה לא נראה לי להקים את הקרן, זה פשוט מתוך התקציב, לצורך של עידוד עסקים קטנים.
אברהם נגוסה: אני מדבר על החלטת הממשלה מה-14.2.2016.
ניר בן-אהרון: כן.
ניר בן-אהרון: אז במסגרת החלטת הממשלה הזאת, כלי שנבנה הוא כלי של קרן להלוואות בערבות מדינה, והכלי הזה עדיין בבנייה וכרגע בתהליכים מכרזיים אחרונים, ואנחנו מעריכים שהוא יתחיל לפעול ביולי.
ניר בן-אהרון: הנציגה, אני מעריך שזו הייתה נעמי, יכול להיות שהיא ענתה לך מהבירורים שלה לגבי הקרן להלוואות בערבות מדינה הרגילה.
אברהם נגוסה: זה לא, זה על החלטת הממשלה, כי תכניות אחרות התחילו.
ניר בן-אהרון: אני לא יודע, אני יודע שמה שאמור להיות מהחלטת ממשלה זאת, זו אותה קרן להלוואות בערבות מדינה ליוצאי אתיופיה, והיא עדיין לא הוקמה, היא בשלבי הקמה אחרונים.
טלי פלוסקוב: אפשר לשאול שאלה?
טלי פלוסקוב: אני רוצה לשאול אותך כנציג של משרד הכלכלה, ולפי התואר שתיארת לנו, אתה אדם שמבין בכלכלה ומבין מה קורה בעסקים הקטנים.
טלי פלוסקוב: איפה אתה רואה שאנחנו כמדינה יכולים להיות יותר יעילים או יותר קשובים לאזרחים שרוצים לפתוח עסקים במדינת ישראל, ובמיוחד עולים חדשים?
טלי פלוסקוב: מה אנחנו כמחוקקים יכולים לעשות כאן כדי מצד אחד יותר להנגיש, ומהצד השני כדי לתת כלים יותר לאדם לרצות לפתוח עסק במדינת ישראל, ולא רק לפתוח אותו אלא גם להחזיק מעמד?
ניר בן-אהרון: שאלה פשוטה, תשובה קצת פחות פשוטה.
טלי פלוסקוב: אני שאלות קלות לא שואלת.
ניר בן-אהרון: אנחנו עכשיו סיימנו עבודה של שלוש שנים עם ה-OECD בדיוק על השאלה הזאת, מה אפשר לעשות, ובין השאר גם בתחומים של הרגולציה.
ניר בן-אהרון: עבדנו עם שמונה מומחים בינלאומיים על זה, וכרגע יש דו"ח של 300 עמודים בערך, שאומר מה אפשר לעשות עם בסביבות 70 וכמה המלצות בתחומים מאוד מאוד מגוונים, אנחנו בונים סביבם כרגע איזו שהיא תכנית אסטרטגית ליישום ואנחנו מתכננים שזו תהיה התכנית שלנו לחמש השנים האחרונות, יש שם הרבה דברים גם בתחום של רגולציה, הפחתת הנטל הרגולטורי, הנושא של רישיון עסק שהוא כרגע בעייתי, כל הנושא של שלטון מקומי מול שלטון מרכזי בארץ לא עובד מספיק חלק, צריך לשפר אותו.
ניר בן-אהרון: זה הנושא של השלטון המקומי והיכולת שלו לסייע לעסקים שנמצאים בקרבו גם כן צריכים לשפר את המצב, בעיקר ברשויות המקומיות החלשות יותר, שזה בעיקר הרשויות המקומיות.
ניר בן-אהרון: נושאים של פריפריה, גם כן היכולת לעבוד שם.
טלי פלוסקוב: זאת אומרת לתת העדפה לפריפריה?
ניר בן-אהרון: זה פחות העדפה ויותר היכולת לתת לפריפריה לפתח אסטרטגיות מקומיות, כי כל מקום, כל פריפריה היא פריפריה מסוג אחר והפתרונות לשם הם אחרים, אם אנחנו כשלטון מרכזי ניתן פתרון אחד לכל סוגי הפריפריה, אנחנו בעצם לא ניתן את הפתרון האופטימלי, צריכים לתת לאזורים עצמם את היכולת לפתח לעצמם את הכלים שלהם גם כן, לסייע להם בזה.
ניר בן-אהרון: יש נושא של העלאת הפריון, הפריון בישראל מצאנו שבהרבה מקרים הוא לא גבוה בעסקים הקטנים ובינוניים ויש הבדל גדול בין עסקים קטנים ובינוניים לעסקים גדולים, צריכים לסייע לעסקים להגדיל פריון, כך שיש סט מאוד גדול של כלים, קשה כרגע לפרוש אותו בדיון אחד.
טלי פלוסקוב: יש לנו לפחות עשר הצעות חוק לשיפור המצב הקיים, מהמסמך שדיברת, ה-300 עמודים?
ניר בן-אהרון: כרגע סיימנו אותו, ועכשיו יש לנו גם שר חדש, אז אני מקווה שביחד איתו אפשר יהיה להגיש הצעות חוק.
בני חזן: אני יכול לתת לך שני נושאים - - -
בני חזן: אני מנהל מט"י חולון, מנהל מעלות ומרכז שטיין מטעם משרד העלייה והקליטה.
בני חזן: אנחנו מטפלים בעולים חדשים בתחום היזמות העסקית להקמת עסקים מזה כבר כמעט 21 שנים.
בני חזן: שני דברים שאני יכול לתת לך תשובה מידית שכן הוועדה יכולה לתת את הערך המוסף שלה ולסייע בהם – דבר אחד, הנושא של ההלוואה.
בני חזן: קודם כל אני רוצה להסביר ולהפריד כאן, משרד הכלכלה מסייע אך ורק ליזמים ותיקים, לא לעולים.
בני חזן: עולים חדשים זה אך ורק משרד העלייה והקליטה.
בני חזן: לגבי הנושא של העולים החדשים, בקרן עצמה יושבים בוועדה ומאשרים את ההלוואות לעולים להקמת עסקים, יושבים נציגי בנק, ולצערי הרב יש רק בנק אחד שזכה במכרז, ולא שני בנקים, וקורים לא מעט מצבים שהבנקים, מטעמי שמרנות, לא מאשרים הלוואות.
בני חזן: לא מאשרים לאותם יזמים הלוואות, ומה שאנחנו עושים במקרים כאלה, אנחנו מגישים את אותה בקשה, את אותה תכנית עסקית או לבנק אחר, או לקרנות אחרות, והיו לי לא מעט מקרים שכן אושרו הלוואות במקומות אחרים או בבנק אחר, כך שברגע שיש רק בנק אחד שהוא עם הקרן, אין תחרות.
טלי פלוסקוב: אז איך אפשר לעשות, איך לפתוח את ה - - -
בני חזן: אם אתם יכולים לגרום לזה שבאותה קרן יהיה יותר מבנק אחד, - - -
טלי פלוסקוב: זה המכרז?
טלי פלוסקוב: במכרז כמה בנקים היו?
ענת אברג'יל: משרד האוצר יצא במכרז אחד, אמנם בשיתוף עם משרד הקליטה, אבל מי שנותן את הטון כמו שאנחנו מבינים ויודעים זה משרד האוצר.
ענת אברג'יל: והוא כיוון לבנק אחד.
ענת אברג'יל: בעבר היו שלושה בנקים, ולאט לאט מחוסר כדאיות כנראה, ירדו.
טלי פלוסקוב: מתי המכרז נגמר?
טלי פלוסקוב: מתי אפשר לשנות את המצב?
ענת אברג'יל: הוא התחיל ביוני 2013, מן הסתם זה לחמש שנים, אז בואו נחכה 18', 19'.
טלי פלוסקוב: לשנות את התנאים צריך לסיים את המכרז הקיים, לפי מה שאתה אומר.
טלי פלוסקוב: אבל אני מסכימה לגמרי שזה - - -
ענת אברג'יל: עוד משהו שבאמת, אולי כבר דיברתי עליו בשנה שעברה בדיוק באותה ועדה ולא קרה כלום, יש מחסום, עולה חדש שמגיע לקבל הלוואה, נניח שגובה ההשקעה שלו הוא חצי מיליון, מאתנו הוא יכול לקבל רק 125,000 שקל, והתנאים הרבה יותר טובים במשרד הכלכלה, אז אחד כמו בני חזן, יועץ טוב, יבוא ויגיד לעולה "הבט, מגובה של החצי מיליון, ניקח 125,000 ממשרד הקליטה, ואת היתרה, נלך למשרד הכלכלה", אבל לא, הפלא ופלא, יש חסם.
ענת אברג'יל: שנתיים צריך להיות צינון.
ענת אברג'יל: עולה שקיבל ממשרד הקליטה הלוואה, לא יכול לקבל אחר כך מהקרן בערבות המדינה במהלך השנתיים, אז יש דילמה.
ענת אברג'יל: או קיי, אז בוא ניקח את הכל ונשלח אותו לערבות המדינה.
ענת אברג'יל: כמה עולים חדשים עוברים את המסננת של הקרן בערבות המדינה, אני לא יודעת, אני מאוד אשמח לשמוע מניר אם יש לו נתונים כמה עולים חדשים קיבלו ב-2016 הלוואות, אבל אני חושבת שזה לא במקום.
ענת אברג'יל: אם אנחנו רוצים לייעל ולעזור לעולה החדש, למה צריך - - -
ניר בן-אהרון: דרך אגב, הוא יכול לקבל עד 250,000, הוא יכול לקבל 125,000 ו-125,000.
ענת אברג'יל: 250,000 בשתי פעימות.
ענת אברג'יל: יש תנאים, באמת אם הוא עבר את הארבע שנים והוא עבר כבר את הזכאות, הוא כבר לא שם.
אברהם נגוסה: מצטרף אלינו חבר הכנסת עודד פורר, שהיה מנכ"ל משרד הקליטה.
אברהם נגוסה: אני מדגיש זאת כל הזמן כי לו יש את הידע והוא מכיר גם את כולם, וגם את הבעיות.
אברהם נגוסה: אנחנו מקבלים גם עזרה ממנו בידע במה שקורה במשרד הקליטה.
אברהם נגוסה: אתה רוצה להתייחס בשלב הזה?
עודד פורר: אני אתן כמה מילים כי אנחנו רצים פה בין לבין, היה גם אירוע של נעל"ה באודיטוריום שהיה חשוב שתהיה נוכחות שם.
עודד פורר: אבל בשבילי זה חשוב פעמיים, זה חשוב פעם אחת כי זה העולים ופעם שניה כי זה עסקים קטנים.
עודד פורר: אולי אני חוזר על דברים שנאמרו פה - - -
אברהם נגוסה: אולי באמת אם אתה מכיר את הפרש הזמן שזה חסם לעולים, שנתיים, האם יש אפשרות לצמצם את זה?
עודד פורר: מה זאת אומרת שנתיים?
אברהם נגוסה: עולה חדש שקיבל הלוואה ממשרד ה - - - תקופת צינון.
עודד פורר: על זה אני רוצה לדבר.
עודד פורר: רק כמה דברים שכן חשוב להגיד, ראשית, אני חושב שעולים ביזמות, ואני מניח שראיתם פה, ראינו כמה פעמים את הנתונים האלה, הם בדרך כלל מצליחים יותר ושורדים יותר מאזרחים רגילים.
טלי פלוסקוב: אזרחים ותיקים.
עודד פורר: אזרחים ותיקים.
עודד פורר: תמיד הייתי אומר שעולה בנשמה שלו הוא יזם.
קריאה: זה קשישים, אזרחים ותיקים.
קריאה: גם לזה לא התכוונת.
עודד פורר: גם נכון.
עודד פורר: צברים.
בני חזן: אי אפשר להגיד צברים כי חלקם זה תושבים חוזרים שהם גם זכאים.
טלי פלוסקוב: הסתבכנו.
עודד פורר: והתושבים החוזרים הרבה פעמים חווים את אותה חוויה.
עודד פורר: החוויה היזמית.
עודד פורר: עולה, צריך לעזוב את המשפחה שלו, את הבית שלו, את החברים שלו, ללכת אל מקום לא נודע, עם הרבה אי וודאות שזה בדיוק כמו לפתוח עסק.
עודד פורר: אני אומר את זה כמישהו שניהל עסק עצמאי לא מעט זמן, אחד הדברים שאתה מתמודד איתם הכי הרבה זה לחיות באי ודאות.
עודד פורר: זה שאתה לא יודע מה קורה מחר בבוקר, אתה לא יודע אם ישלמו לך בעוד חודש, ואתה לא יודע אם תראה, ויהיו קליינטים ולא יהיו קליינטים, ואתה לומד לחיות עם אי הוודאות, ואני חושב שעולים מתמודדים עם זה מעצם העלייה שלהם, אז באופן טבעי בבטן הם יזמים.
עודד פורר: ואולי זו אחת הסיבות שהם גם מצליחים יותר.
עודד פורר: הם יותר שורדים, הם יותר חזקים, וצריך חוזק בשביל לקיים עסק.
עודד פורר: אין מה לעשות, צריך עמוד שדרה חזק בשביל זה, והעולים יש להם את זה.
עודד פורר: לכן רואים באמת הצלחה יותר רחבה שלהם.
עודד פורר: יש עוד תופעה מעניינת, ולכן משרד העלייה והקליטה השקיע המון בתחום הזה, עסקים של עולים מעסיקים יותר עולים.
עודד פורר: זאת אומרת אתה כותב שאתה הצלחת לייצר עסק, שעולה יזם פתח עסק במדינת ישראל, בדרך כלל הוא יעסיק בעסק שלו עולים, והוא ייתן להם את אותה עדיפות שאנחנו כל הזמן מנסים לתת בעידוד תעסוקה, וכך הם מרוויחים כמה פעמים, ומזה נולדה הקרן הזו ליזמות.
עודד פורר: אני חייב לומר על הקרן הזו, שאגב, היא יוזמה שעשה אותה קודמי, את אותה קרן, הצליחו לקחת בחשיבה נכונה 10 מיליון שקל שהיו בתקציב ניתנים להלוואות בתוך המשרד, בקושי, ולמנף את זה ל-50 מיליון שקל קרן.
עודד פורר: זו קרן רצינית, זו קרן משמעותית, היא מחלקת באמת הרבה מאוד הלוואות ומסייעת להמון עסקים, או שיוזמים אותם כיזמים, או כאלה שמצליחים לסייע לעסק קיים.
עודד פורר: כן אני יכול לומר שלדעתי המפתח הוא באמת דווקא בייעוץ שניתן מסביב בחינם, והעובדה שהעולה מגיע מוכן, בשל, כשהוא יודע באמת את כל התנאים וזה המעטפת שנותן משרד העלייה והקליטה.
עודד פורר: הקרן הזו היא עדיפות שניתנת לעולים מתוקף זה שרוצים גם לעודד את העניין הזה, וגם מבינים בחסם שיש הרבה פעמים לעולים במקומות אחרים.
עודד פורר: הטעות שעושים זו החסימה הזאת בין הקרן הזו לקרנות של משרד הכלכלה, וצריך להפריד, לא לקיים את המחסום הזה.
עודד פורר: אני חושב שבעניין הזה צריך למצוא לזה את הפתרון, אני לא יודע אם זה בתקנות של משרד הכלכלה או בתקנות של משרד העלייה והקליטה, אני יכול להבטיח לכם דבר אחד – זה כנראה הנחייה של החשב הכללי, זה לא הגיע מאיזה שהוא מקום.
עודד פורר: לכן זה מגולגל בהחלט לפתחו של משרד האוצר.
עודד פורר: אני חושב שדווקא היום משרד העלייה והקליטה בוודאי חפץ בעניין הזה ולא תהיה לו התנגדות, משרד הכלכלה ומשרד האוצר מוחזקים בידי אותה מפלגה, אני לא רואה סיבה שלא נצליח ביחד לקדם את העניין הזה, טלי, נאפשר את זה.
עודד פורר: יש את החששות של כסף שיזלוג מפה לפה, הרי בסוף, אין עובדות ההלוואות בקרנות מדינה?
עודד פורר: נותנים חצי מיליון שקל בקרן מדינה, אומרים למי שלוקח "תביא 30% בטחונות".
עודד פורר: איזה בטחונות הוא מבין?
עודד פורר: הוא מקבל את החצי מיליון שקל, סוגר 150,000, 170,000 שקל מהם בצד ואומר "זה הביטחון שלי", אז מה שנקרא כולם מסתובבים מסביב לעצמם.
עודד פורר: צריך לאפשר לעולה לגשת גם לפה וגם לפה, ליהנות משני העולמות האלה כדי לפתח את העסקים האלה, בסוף המדינה מרוויחה מזה, אני אספר באנקדוטה קטנה על קרן פילנתרופית שקיימת, כדי שתבינו, היא התחילה בכלל באפריקה בעידוד יזמות, קרן נתן קירש, שאומרת "אני אתן הלוואות בלי בטחונות".
עודד פורר: מה שנקרא, אני סומך עליכם שכשיהיה לכם תחזירו לי, ועושים תכנית עסקית ופורשים עם הלווה את מה שמתאים לו, כדי לעודד אנשים לפתוח עסקים.
עודד פורר: בלי בטחונות, בלי סיפורים.
עודד פורר: מה אחוז ההחזרים?
עודד פורר: למעלה מ-90%.
עודד פורר: הקרן הזו מצליחה לבד.
עודד פורר: זה נכון, אין מה לעשות, 10%, 5%, שווה את ההשקעה.
עודד פורר: כמה כסף משרדי ממשלה זורקים על פרויקטים אחרים שלא מבינים תוצאות?
עודד פורר: יש לנו פה תוצאות של למעלה מ-90% הצלחה.
עודד פורר: אני חושב שאין סיבה לא לקחת ולחבר את זה, ואולי אם אנחנו צריכים להוציא משהו קטן מהיום הזה, בואו נוציא את זה, נפסיק את המגבלה הזאת.
ענת אברג'יל: בשנה שעברה אמרתי את אותם הדברים, וזה לא - - -
טלי פלוסקוב: תרשמו את זה כהמלצת וועדה.
עודד פורר: ונעביר את זה גם לשרת העלייה והקליטה, וגם לשר הכלכלה וגם לשר האוצר.
בני חזן: ברשותך, אני רוצה להוסיף רק לדברים שלו שקשור עדיין בקרן בערבות המדינה, שממש לאחרונה הוציאו, כנראה מהאוצר, הנחיה שהבנקים בקרן בערבות המדינה יוכלו לשלוח את האנשים שמגיעים אליהם אך ורק לנציגים של משרד הכלכלה, וכאן יש פגיעה נוספת בעולים, כי אם עולה מגיע לבנק ורוצה הלוואה, במקום לשלוח אותו לנציגים של משרד ה- - -
טלי פלוסקוב: מי יכול להוציא הנחיה כזאת?
בני חזן: או משרד הכלכלה או השר.
עודד פורר: נפנה ביחד, שרת העלייה והקליטה, הכלכלה, והשר, שיעשו סדר ביניהם בעניין הזה.
אברהם נגוסה: אנחנו נפעל בתחום.
אברהם נגוסה: אני רוצה שנשמע את נציגי הארגונים.
אברהם נגוסה: בבקשה ולאד שוביק.
ו': קודם כל תודה על ה - - - בשנים הראשונות, וגם מי ש- - - 15 שנים הוא עדיין בסיכוי שיום אחד באים אליו, באים בטענות ש - - -
טלי פלוסקוב: זה שייך לא רק לעולים חדשים, זה בעצם לכל העסקים במדינת ישראל, של כלל האזרחים.
ו': - - -
טלי פלוסקוב: הם יותר מסתבכים מהסיבה הזאת.
ו': - - - בתום לב, ואנשים שבאמת רוצים - - -
עודד פורר: אני רק אגיד בהקשר הזה, אדוני, שאם אנחנו גם עוסקים בעצמאים, אדוני היושב ראש, חשוב לציין ששר הביטחון הזה הוסיף עכשיו תוספת של 25% לתגמולים שמקבלים עצמאים שיוצאים למילואים.
עודד פורר: אני אומר את זה גם כעצמאי שעשה מילואים, אתה כעצמאי שעושה מילואים אתה מפסיד פעמיים.
עודד פורר: אתה לא יכול להפסיק לתת שירות בעסק שלך, אני הייתי יושב לפעמים בלילות עם הלפ-טופ, כי אין דבר כזה שלא תענה ללקוחות שלך או שלא תהיה להם זמין, אותם לא מעניין שאתה במילואים.
עודד פורר: גם בהקשר הזה, אני חושב שזה ראוי לציון ואני מסכים לחלוטין עם הבקשה לתת עדיפות לחיילי מילואים.
עודד פורר: לא אכפת לי להוסיף את זה, אגב, בפניה שלנו לשר האוצר שר הכלכלה ושרת העלייה והקליטה, שגם בקרנות האלה, בכל הקרנות, אגב, קרנות של משרד הכלכלה שניתנות לכולם, יינתן שם ניקוד עדיפות למי ששירות שירות צבאי לאומי או אזרחי, ועוד ניקוד עדיפות למי שגם משרת במילואים.
ו' שוביק: - - - סבא שלי ז"ל השתתף רק במלחמה אחת, מלחמה גדולה.
טלי פלוסקוב: אדוני היושב ראש אני מתנצלת, אני צריכה להיות בחמש בחיפה ואתה יודע מה זה הכבישים.
טלי פלוסקוב: אני רוצה באמת להודות על הדיון ואני פונה כאן לנציגים שלנו, של המשרדים.
טלי פלוסקוב: אתם נפגשים עם האנשים, אתם נפגשים עם הקשיים.
טלי פלוסקוב: אנחנו כאן כדי לחוקק.
טלי פלוסקוב: אז גם אם יש משהו שאתם מרגישים שצריך לתקן אותו, בשביל זה אנחנו כאן, אפילו כאן בוועדה, גם במייל אישי, תזרקו לנו, אנחנו באמת יכולים ורוצים מאוד לעזור לעולים חדשים בעסקים.
אברהם נגוסה: מנכ"ל איגוד המוסכים בבקשה.
אריה אשד: תודה.
אריה אשד: רק תיקון קטן, הפרויקט שלנו הוא לא עם משרד הכלכלה, הוא עם משרד העבודה והרווחה, האגף להכשרה מקצועית שעבר לא מזמן ממשרד הכלכלה למשרד העבודה, יחד עם הסוכנות היהודית ויחד עם משרד הקליטה.
אריה אשד: במסגרת התכנית, זה לסייע לעסקים קטנים, יותר נכון סיוע בגיוס כח אדם, מה שחסר היום בצורה די משמעותית בעיקר בכל העסקים שהם עסקים שנבנים על כח עבודה עמלני, ששם זה חסר, ומשם גם נולד הצורך, לגייס כח אדם.
אריה אשד: הפרויקט הזה הוא כרגע בשלבים ראשוניים שלו.
אריה אשד: הוא התחיל בשלהי 2016, הוא משולב עם שאר המשרדים, כאשר יש לו ארבעה שלבים עיקריים: יש לו שלב של תהליך האיתור והמיון והגיוס של העולים בחו"ל.
אריה אשד: ותיכף אני אגיד איפה זה מתבצע היום.
אריה אשד: תהליך איתור הגיוס של העולים בחו"ל.
אריה אשד: השלב השני זה העלייה והקליטה של השפה באותם מרכזי עולים שלשם הם מיועדים, ואנחנו כבר יודעים לאן אותם עולים מיועדים.
אריה אשד: השלב השלישי יהיה השלב של ההכשרה המקצועית הרלבנטית, כשבסוף השלב הזה אותם בוגרים יקבלו תעודה מקצועית, אני מדבר כרגע על ענף הרכב שאותו אני מייצג, הם יקבלו תעודה מקצועית מטעם משרד העבודה על ההכשרה המקצועית שהם עוברים, ולאחר שהם יגמרו את השלב הזה, הם ישולבו בעבודה בתוך המוסכים.
אריה אשד: הפרויקט הזה אמור להיות כרגע לאזור הצפון, הוא אמור לסייע לעסקים, בעיקר מוסכים, באזור הצפון שסובלים ממחסור של כח אדם.
אריה אשד: הוא פרויקט שמשלב בתוכו גם ציונות, גם הכשרה, גם השמה, וגם חיזוק פריפריה.
אריה אשד: עד היום עשו שלושה סבבים מינואר, שלושה סבבים של סיורים וגיוס כח אדם במדינות חבר העמים לשעבר, אחד זה ברוסיה, אחד בבלארוס והשלישי באוקראינה.
אריה אשד: אני יכול להגיד לכם שעד היום יש עשרות מתעניינים, כאשר תאריך היעד לעלייתם ארצה יהיה בסביבות חודש מאי-יוני, שאז הם יופנו למרכזי קליטה בקרית ים שבאזור הצפון, ולאחר שלב לימוד השפה, הם יתחילו את ההכשרה המקצועית שלהם.
אריה אשד: הפרויקט הזה הוא פרויקט או יוזמה של גם פקידות חרוצה, לפחות באזור הצפון, של משרד העבודה, שאני חייב לציין אותה לחיוב ולטובה, השם של מי שעומד בראש המחוז שם זה איסר דובדבני, שלנו, כאיגוד מוסכים, כמי שצמאים לכח אדם ולקידום התחום הזה, הוא יכול לעזור גם לעולים בצורה, זה לא יזמות לפתוח עסק, אבל זה בעצם נותן להם את הגשר כשהם באים למקום שהקליטה היא קשה, ואז יש להם בית, יש להם מסגרת מהשלב הראשון, גם בשפה, גם בהכשרה המקצועית וגם אחר כך כמובן בהשמה בעבודה.
אריה אשד: אני חושב שהמודל הזה יכול להיות מודל שיכול להיות טוב לכל המגזרים, אנחנו כמובן נרצה לפתח אותו גם במקומות אחרים בארץ.
אריה אשד: הדגש הראשון היה סיוע לפריפריה גם כן, כי המקומות באזור הדרום ובאזור הצפון יש להם מצוקות יותר קשות מאשר באזור המרכז וירושלים.
אריה אשד: זה הפרויקט, ואני גאה להיות חלק ממנו.
אריה אשד: רק להוסיף שאני כמובן נציג איגוד המוסכים אבל אני גם נציג לה"ב, כי אנחנו כאיגוד המוסכים חברים בלה"ב, וזה המקום שממנו באנו גם כן.
אברהם נגוסה: אני רוצה לתת את רשות הדיבור לנציג הארגון ולאחר מכן ארצה שתתייחסי.
עמשו יעקב: (מדבר באמהרית)
אברהם נגוסה: הוא אומר שהוא הקים עסק, יש לו עסק והוא פנה לקבל הלוואה כעולה חדש, ואז הפנו אותו לנתניה למט"י, ושם היו עוד שני חברים שלו, שלושתם פנו למט"י, ביקשו מהם למלא טפסים, הם מילאו את הטפסים ולאחר מכן מתקשרים ומנסים ואף אחד לא עוזר להם.
אברהם נגוסה: אמרו להם לשלם אגרה של 250 שקל, הם שילמו.
אברהם נגוסה: זה היה ב-2013.
אברהם נגוסה: הם שילמו ומילאו את הטפסים, יש העתק של הטפסים שהם מילאו, אמרו להם תשלמו אגרה של 250 שקל ואחר כך לא היה קשר.
אברהם נגוסה: גם המקרה שלך.
קריאה: אנחנו מעכו, אבל זה מצב מאוד מוכר.
אברהם נגוסה: יש לו עסק, הוא רצה לקבל הלוואה, שלחו אותו למט"י נתניה ומט"י אמר תמלאו טופס, תשלמו אגרה 250 שקל, זו הקבלה.
בני חזן: לא הגישו אותו עם תכנית עסקית?
בני חזן: זה סכום לתכנית עסקית.
עודד פורר: עשו לך תכנית עסקית?
אברהם נגוסה: הוא הגיש תכנית עסקית דרך רואה חשבון, יש לו רואה חשבון, והבטיחו לו, אמרו לו "אנחנו ניתן לך" ואחר כך הם נעלמו.
אברהם נגוסה: הם באו וביקרו בחנות.
אברהם נגוסה: זה בחולון, נכון?
עמשו יעקב: לא, ביפו תל אביב.
ענת אברג'יל: בעקרון כמו שאתם מבינים, הבנק הוא זה שבסוף נותן את האור הירוק.
ענת אברג'יל: אנחנו מלווים את העולה, הצמידו לו יועץ, הכינו לו תכנית עסקית אחרי שליוו אותו וראו היתכנות כלכלית, הכינו לו תכנית עסקית, הוא שילם, הדבר היחיד שניתן לשלם זה רק התכנית העסקית, יתר השירותים שלנו הם בחינם, 250 שקלים.
ענת אברג'יל: את התכנית העסקית מעבירים לוועדה, לפני הוועדה באים רואים את העסק, המליצו כנראה לוועדה, הוועדה בבנק מצאה לנכון לא לתת לו הלוואה.
ענת אברג'יל: זה כנראה מה שקרה.
ענת אברג'יל: כנראה שהבנק החליט שהם לא מוכנים לתת לו את ההלוואה, אבל מה שמסקרן אותי, לא הודיעו לו את זה?
ענת אברג'יל: אף אחד לא יצר איתו קשר?
אברהם נגוסה: הוא אומר שהם לא העבירו את זה לבנק, אחרי שהם שילמו ובאו וראו את החנות, ולא אמרו להם אם מגיע או לא מגיע לנו, או שיפנו אותם לבנק או לא, הם פשוט ניתקו את הטלפון ונעלמו, ומאז הם לא יכולים להשיג אותם.
ענת אברג'יל: אז כך, מה שאני רואה פה בדו"חות, לא נעים, אבל הדו"חות מראים פה על הפסדים.
ענת אברג'יל: אז מכינים תכנית עסקית, הוא מצמיד את כל הניירת הרלבנטית, וכפי שזה נראה, הבנק לא ייתן לו הלוואה.
אברהם נגוסה: אבל לא אמרו לו.
אברהם נגוסה: למה לא מסבירים?
ענת אברג'יל: אבל איך יכולים להגיד לו?