GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אסתר בלום: היא לא התקבלה כי היא עובדת סוציאלית והיה לה קשה לעשות את הכרת התארים ואז בסופו של דבר אמרו לה "לא, את עובדת סוציאלית, זה לא בשבילך הקורס הזה, זו הסבה מקצועית".
<אסתר בלום: אז בסופו של דבר, היום היא עדיין לא עובדת סוציאלית במדינת ישראל.
אברהם נגוסה: לא הכירו לה עדיין?
<אסתר בלום: עדיין לא.
<אסתר בלום: אני התחלתי לטפל בתיק שלה לפני שלושה שבועות.
<אסתר בלום: עדיין לא הכירו.
<אסתר בלום: היא נרשמה לקורס לפני שנה וחצי, היא פנתה אליי, היא אמרה "לא קיבלו אותי, עכשיו הקורס מסתיים ואני עדיין לא עובדת סוציאלית במדינת ישראל", ואני מקווה בכל זאת שנצליח לעזור לה.
<אסתר בלום: אנחנו פותחים בסוף החודש הזה מרכז, בית תעסוקה בירושלים, שהוא בעצם מונגש לכל העולים מצרפת מכל הארץ.
<אסתר בלום: אנחנו בהחלט נשמח לעבוד בשיתוף פעולה עם המשרד ולעשות כל דבר גם מבחינת הגיוס וגם מבחינת הכשרה שיצטרכו כדי להרחיב את השורות, אתה בהחלט יודע, אתה מזכיר את זה כל הזמן, את הנושא של הראייה המערכתית.
<אסתר בלום: לכן אנחנו חושבים באמת שלא רק המטופלים אלא גם מי שבעצם מגיע לארץ עם התואר, צריך לעזור לו כמה שיותר כדי להיקלט במערכת.
<אסתר בלום: בנוסף לכך, יש הרבה אנשים שמגיעים לארץ והם צעירים, הם מגיעים לכאן ומקבלים את התקצוב של מינהל הסטודנטים.
<אסתר בלום: אני חושבת שהמערכת צריכה לעודד אותם ללכת ללמוד עבודה סוציאלית.
<אסתר בלום: הם לא יודעים, הם לא חשופים לנושא, הם הרבה פעמים מתלבטים מה ללכת ללמוד.
<אסתר בלום: יש אנשים עם נשמות טובות שהם רוצים ללכת וללמוד את התחום הזה, ואנחנו גם אחר כך לפעמי מאבדים אותם.
<אסתר בלום: מצאנו כמה מהם שיכולים להחזיר אותם לתוך הקהילה, לעסוק בקהילה.
אברהם נגוסה: האם אתם עושים מאמצים ברשתות חברתיות, בקשרים שיש לכם עם העולים החדשים, לתת להם מוטיבציה ללכת לכיוון הזה?
<אסתר בלום: עשינו מאמצים מאוד מאוד גדולים כשהקורס יצא, בשיתוף של משרד הרווחה ומשרד הקליטה, כדי לפרסם את זה ולעודד אנשים להירשם לקורס וללמוד.
<אסתר בלום: אנחנו רואים היום, יש לי רשימה של כמה אנשים שהיו מוכנים היום להירשם כבר, וכמובן שמבחינת הפרסומים אנחנו נעשה כל פרסום שנצטרך לעשות.
<אסתר בלום: צריך ליווי ובקרה בכל הדבר הזה.
<אסתר בלום: נשמח לקחת חלק בכך, כל האתרים שלנו וגם רשתות חברתיות, יש לזה הד מאוד גדול אצלנו.
אברהם נגוסה: האם יש לכם שיתוף פעולה בעניין גיוס עובדים סוציאליים מקרב עולי צרפת עם משרד הרווחה ומשרד הקליטה שטוענים שהם לא מצליחים לגייס?
אברהם נגוסה: האם יש שיתוף פעולה ביניכם?
אברהם נגוסה: בין הארגון לבין משרדי הממשלה?
<אסתר בלום: צריך מה שנקרא תכנית פעולה.
<אסתר בלום: יש שיתוף פעולה יום יומי בין כל המערכות כאן, אין תכנית פעולה.
<אסתר בלום: קודם כל, הכותרת של הוועדה כאן זה "גיוס".
<אסתר בלום: מה אנחנו שומעים?
<אסתר בלום: אנחנו שומעים שיש כאן אנשים שמוכשרים, שקיימים ונמצאים ונותנים מענה ויש לזה הד נהדר ובאמת הצלת נפשות מה שקורה שם בנתניה.
<אסתר בלום: ולא רק שצריך להציג את מה שקורה שם לעוד הרבה רשויות במקומות אחרים, אומרים לנו עכשיו שזה הולך להיסגר.
<אסתר בלום: דבר נוסף, אנחנו גם שומעים שיש כמה עובדים סוציאליים, לפי הבנתי, וזה לא ברור ואני לא יודעת למי לפנות עם זה, יש כמה עובדים סוציאליים שהכניסו אותם על תקן של החלטת ממשלה של צרפת אוקראינה ובלגיה, וגם מהם נצטרך להיפרד, ואנחנו מדברים על אנשים שקיבלו עד עכשיו, סוף סוף, עד שאיתרנו אותם, חצו את הכניסה של הלשכה, עד שמתחילים לטפל בהם, עד שמתחילים להבין אותם, עד שאתם מתחילים להבין את גודל הבעיה של אותם אנשים, שאתה שאלת, חבר הכנסת מוטי יוגב, "מה, רק 111 תיקים?",
<לימור איצקוביץ: על חצי משרה.
<אסתר בלום: על חצי משרה.
<אסתר בלום: וכמה דברים מסתתרים מאחורי 111 תיקים.
<אסתר בלום: כל כך הרבה דברים מסתתרים מאחורי הדבר הזה.
<אסתר בלום: אני לא דיברתי כי כבר הכל נאמר.
<אסתר בלום: צריך גם תכנית, אנחנו נשמח לעבוד בשיתוף פעולה, בראייה מערכתית, אבל צריך גם לשמור על מה שקיים.
<אסתר בלום: צריך לשמור על הקיים כאן, לשמור, להעצים את הדבר הזה.
<אסתר בלום: אנחנו יודעים שזה פשוט הצלת נפשות מה שקורה בנתניה, גם שמענו שפה ושם יש עובדת סוציאלית אחת שמדברת צרפתית בעירית תל אביב, ופה עוד אחת, ופה עוד אחת, ואנחנו נאחזים בהן, ולפעמים אומרים "אסור לי לטפל בבנאדם, אני עובדת לפי שכונות, אני עובדת לפי גילאים, אני עובדת לפי תחום, אסור לי לקבל עולה חדש כי הוא משהו אחר" אבל העולה הזה נופל בין הכיסאות.
<אסתר בלום: אנחנו נשמח להירתם ולקחת כל דבר, בשביל זה צריך באמת לשבת ביחד ולראות לטווח ארוך.
<אסתר בלום: אבל עכשיו ומיד.
<אסתר בלום: למה מפסיקים ולא מחדשים את החלטת הממשלה לגבי צרפת אוקראינה ובלגיה, ולמה לא מחדשים באופן אוטומטי את הדברים האלה.
<אסתר בלום: הרי אנחנו יודעים, אנחנו שומעים לפעמים עולים חדשים, הם עולים חדשים לפרק זמן מסוים.
<אסתר בלום: הם לא.
<אסתר בלום: זה נאמר פה יותר מפעם אחת על ידי אנשי המקצוע.
<אסתר בלום: העולים החדשים צריכים את הליווי לאורך כל החיים שלהם.
<אסתר בלום: אנחנו לפעמים מדברים על הנגשה לשונית תרבותית של אדם שהוא כמו, דיברנו על התרגום, רק לסבר את האוזן, בצרפת בחדר הטיפולי יכולים להיות שלושה מתורגמנים בו זמנית בתוך החדר הטיפולי.
<אסתר בלום: אז אנחנו רחוקים מהמצב הזה.
אברהם נגוסה: מה שהבנו מהדיון בעניין גיוס עובדים סוציאליים עולים בקרב העולים החדשים, מה שבולט הוא שיש מחסור בקרב עולים מצרפת.
אברהם נגוסה: האם אתם, ודפני יושבת לידך, יכולים לצאת מהדיון הזה עם שיתוף פעולה, לעשות תכנית כדי לגייס עובדים סוציאליים ולהכשיר אותם ולשלב אותם לעבודה?
<אסתר בלום: קורס הסבה רק לעולים מצרפת.
<דפני מושיוב: אבל זה לא מספיק, חבר הכנסת נגוסה.
<דפני מושיוב: אני חושבת שחסרה חקיקה במדינת ישראל, שכמו שיש טייס אוטומטי של סל קליטה, צריך להיות סל רווחה.
<דפני מושיוב: אם לא תהיה חקיקה בנושא הזה, ובהתאם לסטנדרטים שבכל מקום, זה לא משנה, היום באים מצרפת, מחר באים מארץ אחרת.
<דפני מושיוב: צריך שיהיה כאן למערכת הרווחה, למערכת הבריאות, כמו שיש דרך אגב למערכת החינוך, תוספת אוטומטית שלא קיימת.
<דפני מושיוב: אין סטנדרטים במדינה הזאת.
אברהם נגוסה: אוקיי, קודם מה שאמרת לי, שאתם לא מוצאים את העובדים.
<דפני מושיוב: אבל כשמוצאים ויש חקיקה, והייתה חקיקה יפה שאסתר הזכירה, מחר מפטרים אותם כי אין כסף.
אברהם נגוסה: אם את מדברת על בעיה תקציבית זה משהו אחר.
<דפני מושיוב: זה גם תקציב.
אברהם נגוסה: קודם דיברת על מחסור של אנשים שמעוניינים להצטרף למקצוע.
<דפני מושיוב: אבל גם כשהם הצטרפו והגיעו, אז לוקחים אותם לפרק זמן קצר.
<דפני מושיוב: אי אפשר לעבוד בפרויקטים.
<דפני מושיוב: צריך שזה יהיה בבסיס התכנית.
אברהם נגוסה: זה עניין שהאיגוד צריך להוביל את הנושא הזה.
<דפני מושיוב: רק חקיקה.
אברהם נגוסה: בבקשה קרן.
<אדרת טרכטינגוט: לא, בהתייחס למה שהיא אמרה על התכנית באשקלון, יש לנו עובדת שניסתה להתקבל והיא גם לא הצליחה, כי הדרישות היו פחות מ-15 שנים בארץ.
<אדרת טרכטינגוט: והיא עובדת שמאוד מאוד התאימה.
<אדרת טרכטינגוט: אני כתבתי כמה מכתבים והתקשרתי, ובסוף קיבלו אותה.
<אדרת טרכטינגוט: אבל היינו צריכים להפעיל המון המון כוחות כדי שהיא תתקבל.
אברהם נגוסה: מה זה 15 שנים?
<אדרת טרכטינגוט: בתכנית ההכשרה באשקלון כדי להתקבל להסבה לעבודה סוציאלית, רק מי שהוא פחות מ-15 שנה בארץ יכול להתקבל.
מרדכי יוגב: כאילו היא יודעת צרפתית, אבל היא 16 שנה, אז לא יקבלו אותה.
אברהם נגוסה: אנחנו מדברים לא על עולים חדשים שצריכים לקבל זכויות, אנחנו מדברים על עולים ותיקים שיתנו שירות לעולים החדשים, לכן ההגבלה של שנת הוותק, אני לא מבין את המשמעות.
אברהם נגוסה: אם מדובר בזכויות, זה משהו אחר.
אברהם נגוסה: אבל פה מדובר שהם יעזרו וישרתו.
אברהם נגוסה: קרן בבקשה.
<קרן פישזון: צדקתי, כבר 20% לפחות עזבו את הוועדה.
<קרן פישזון: אבל לא משנה, אני מודה לך חבר הכנסת נגוסה, כי אתה תמיד מזמין אנשים שאפשר ללמוד מהם הרבה.
<קרן פישזון: למדתי היום הרבה על הנושאים שלא ציפיתי, כי הכותרת של הישיבה היום זה גיוס.
<קרן פישזון: אני בדרך כלל נמצאת פה כמנכ"לית של עמותה, אבל יש לי גם תפקיד שני, אני מייצגת מועצת עמותות דוברי רוסית ובזמן האחרון שהרשתות החברתיות התפתחו, אני גם מייצגת את המייסדים של הקבוצות האלה.
<קרן פישזון: הבאתי היום מייסדת קבוצת עולים חדשים, - - - זה השם של הקבוצה, שהיום יש שם 5,000 עולים חדשים שעלו ארצה בשנה האחרונה וגם עדיין לא עלו, אבל לפני שהם עולים, הם שואלים כל מיני שאלות.
<קרן פישזון: אם להתייחס לנתניה, העולים מרוסיה לא יכולים להתקרב לנתניה כי המחירים שם מאוד גבוהים והעולים מצרפת קונים שם בתים.
<קרן פישזון: המצב שלנו, הסטרס שהם מקבלים בעיה הרבה יותר גדולה כי הם גם גרים בשכירות.
<קרן פישזון: עוד דבר היום למדתי, האמת שהאלימות ונשים שנרצחות בקרב העולים מחבר העמים היא הכי גבוהה.
<קרן פישזון: אפשר לייחס את זה גם לסטרס הכי גבוה שעולה חדש נמצא בו פה.
<קרן פישזון: ואחד מהסטריים הגדולים, שאולי אין כל כך הרבה ממדינות אחרות, זה שעולים מברית המועצות באים לכאן עם התואר.
<קרן פישזון: לפני שהתכוננתי לוועדה הזאת, ביקשתי ממייסדת הקבוצה לשאול מה המצב, אנחנו הולכים לוועדה לגבי גיוס, האם מישהו ניסה, האם יש פה עובדים סוציאליים שניסו להתקבל לעבודה כעובדים סוציאליים?
<קרן פישזון: ומה מתברר?
<קרן פישזון: משהו שהכניס אותי לשוק פשוט, ואני לא מפחדת מהמילה הזאת.
<קרן פישזון: התברר שיש קרוב לשלושים עובדים סוציאליים עם ניסיון של בין עשר לעשרים שנים במדינת המוצא שעלו ארצה, וכן, את הדיפלומה שלהם כן קיבלו, אבל הרישיון, המספר, לא נותנים להם מסיבות שונות.
<קרן פישזון: כמו בקשה להוסיף עוד מסמך אחד, ואז "תחכו עוד חצי שנה", אחר כך צריך עוד להוסיף, ואז הבנאדם שבא מברית המועצות מבין שלא רוצים אותו כבר.
אברהם נגוסה: הם למדו את זה בחו"ל או למדו בארץ?
<קרן פישזון: יש להם דיפלומה שם כבר, לא צריך להשקיע כלום.
אברהם נגוסה: אז יש בעיה להכיר בתעודה שלהם.
<קרן פישזון: לא, הכירו בתעודה.
<קרן פישזון: יש להם מסמך.
<קרן פישזון: אם ירצו לקבל קצבה בביטוח לאומי, כן.
<קרן פישזון: יכולים גם להירשם בלשכת העבודה.
<קרן פישזון: אבל אין להם רישיון, הם לא יכולים לעבוד.
אברהם נגוסה: הם לא נרשמו במשרד הרווחה?
<אריאלה סדון: כן, אבל יש רשם במשרד הרווחה שאליו מעבירים את כל החומר ומתפקידו לראות ולתת את מספר הרישיון.
אברהם נגוסה: אני לא מבין, אם הם הכירו בתעודה, בתואר שלהם - - -
<דפני מושיוב: לא הכירו בתעודה.
<אריאלה סדון: הכירו בתואר.
<דפני מושיוב: זה לא אותו דבר, זה משרד החינוך.
<דפני מושיוב: יש משרד החינוך, יש סטנדרטים ואם הם לא עמדו בסטנדרטים האלה, אפילו שהם למדו במוסד מוכר, אבל הוא לא מוכר עבור משרד החינוך.
<דפני מושיוב: זה כמו רפואה.
<דפני מושיוב: כמו עריכת דין, כמו כל דבר.
<קרן פישזון: אותו מצב לצורך העניין, גם עם קלינאי תקשורת שיש מחסור מאוד מאוד קשה בארץ.
<קרן פישזון: אותו דבר קרה לעשרים קלינאי תקשורת שכן קיבלו תעודה ממשרד החינוך ומשרד הבריאות לא נותן להם את אישור העבודה.
<קרן פישזון: אותו דבר עם פסיכולוגים.
<קרן פישזון: יש עוד הרבה עולים חדשים שיש להם תואר, אנשים משכילים מאוד, וישמחו מאוד לעבוד בכל תפקיד, אפילו של 4,000 שקלים, עובדת סוציאלית, אבל הם עובדים בניקיון, לא מקבלים אותם.
אברהם נגוסה: קרן, אנחנו נקיים בתחילת המושב הבא דיון.
<אריאלה סדון: כשאת אומרת, להסכים לעבוד ב-4,000 שקלים, זה לעשות זילות של המקצוע והעבודה.
אברהם נגוסה: קרן אני מבקש שתסכמי כי על זה צריך דיון נפרד, בעניין ההכרה בתעודות.
<קרן פישזון: אדם אחד שהוא קונה דירה בשפת הים ועדיין צריך עוד עזרה, ויש אנשים אחרים שגרים ב- - -
<קריאה: מה זה קשור?
<קרן פישזון: הסיכום הוא כזה, שלעומת הקהילה הצרפתית שנמצאת פה שהם ילכו לחפש, לגייס, אצלנו הכל מגויס.
<קרן פישזון: הנה, אשה בהתנדבות, 24 שעות ביממה, היא עובדת עם 5,000 אנשים שהם כל הזמן פונים, ואין שקל של תקציב שם.
<קרן פישזון: רציתי שהיא תדבר.
<קרן פישזון: אז זהו, יש עשרות אנשים שעם הדיפלומה, עם ניסיון רב, שמוכנים לעבוד והמשרדים עושים להם את ה - - -
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים דיון נפרד בנושא הזה.
<קרן פישזון: שאלה אחת נוספת, האם אנחנו הולכים לגבי הכרת הרישיון לעובדים סוציאליים, ובאותו דיון אפשר גם על קלינאי תקשורת ופסיכולוגים, כי זה בעצם אותה השאלה.
אברהם נגוסה: בסדר, אני אומר בכלל, בכל המקצועות, אנחנו צריכים לקיים דיון נפרד בנושא של הכרה בתעודות מחו"ל.
מרדכי יוגב: אני מתנצל שלא הייתי פה בהתחלה, ניהלתי ישיבות ועדת חוץ ובטחון ואני גם חוזר לשם עוד עשר דקות.
מרדכי יוגב: אני רוצה להגיד תודה לכל מי שנאסף פה, גם ליושב ראש הוועדה, ברשות יושב ראש הוועדה ומנהלת הוועדה, על שתי חשיבויות: פעם אחת על חשיבות העולים והסיוע להם, ופעם שניה על חשיבות העובדים הסוציאליים, העובדות הסוציאליות בעיקר.
אברהם נגוסה: עובדים סוציאליים.
אברהם נגוסה: כי אני גם עובד סוציאלי.
מרדכי יוגב: גילוי נאות שאני אומר אותו כבר הרבה פעמים, אבי ז"ל היה מנהל שירות המבחן לנוער בחיפה.
מרדכי יוגב: מנהלן של עובדות סוציאליות בעיקר, וגם עובד סוציאלי אחד.
מרדכי יוגב: סמי ג'רייסי היה אצלו בתחנה.
מרדכי יוגב: וחסן שוקרי.
מרדכי יוגב: שם גדלתי בזמנים הפנויים.
מרדכי יוגב: לגופו של עניין, אני רוצה לשאול שתי שאלות.
מרדכי יוגב: מי פה נציגי הסוכנות?
<אימבל קווס: אני.
מרדכי יוגב: שאלה שלא נתתם עליה עדיין תשובה.
מרדכי יוגב: הסיפור של האולפן האינטרנטי בכמה שפות, שאין ספק שהוא יעזור לכולם גם להנגשה של השפה לכל המקרים.
מרדכי יוגב: מתי אתם רואים אותו יוצא לפועל, ובכמה שפות, מתי באנגלית, מתי בצרפתית, מתי ברוסית, מתי באמהרית?
<אימבל קווס: לא - - -
מרדכי יוגב: החשיבות של האולפן האינטרנטי הוא לכל הגלויות, בכל השפות.
מרדכי יוגב: אולי לא בכל כפר באתיופיה, אבל לעשרות אלפים.
<אימבל קווס: נכון.
<אימבל קווס: אני מסכימה.
<אימבל קווס: יש את הגלובל סנטר שזה בעצם גם כן נותן מענה טלפוני בשלב הזה בכל השפות שקולטים, ולגבי האולפן האינטרנטי, זה משהו שעובדים עליו, אני מניחה שזה ממש בחודשים הקרובים יתהווה.
<אימבל קווס: אני לא יודעת להגיד תאריך מדויק, אבל אני יודעת שעובדים עליו מאוד מאוד חזק ביחידה לעליה וקליטה.
<אימבל קווס: אני כן יכולה להגיד שבמרכזי הקליטה, מעבר לקליטה של עובדים סוציאליים דוברי שפות, שאנחנו מאוד מעודדים את זה ואנחנו כן קולטים, לשמחתנו הרבה אנחנו כן מצליחים לגייס גם בשפה הצרפתית וגם בשפה האמהרית וגם בשפה הרוסית, אנחנו גם נעזרים במגשרים.
<אימבל קווס: אמנם זה לא טיפול ישיר - - -
מרדכי יוגב: רגע, זו עוד שאלת משנה.
מרדכי יוגב: מי נציג משרד העלייה והקליטה?
מרדכי יוגב: שרה כהן.
מרדכי יוגב: מה עם המגשרת לבני מנשה בקרית שמונה דוברת הרוסית, כבר סידרתם שיהיה דוברת קוקית ?
<שרה כהן: דוברת רוסית לבני המנשה?
מרדכי יוגב: זה מה שאתם שמתם, לא אני.
מרדכי יוגב: אתם המממנים.
מרדכי יוגב: מגשרת יוצאת ברית המועצות, קוקית היא לא יודעת.
מרדכי יוגב: רוסית היא יודעת, אבל זה לא עוזר.
מרדכי יוגב: אתם משלמים את זה.
מרדכי יוגב: ביקשנו תשובה לוועדה, נמצאת פה מנהלת הוועדה.
אברהם נגוסה: בדיון הקודם הייתה נציגה אחרת.
מרדכי יוגב: כן הם כל פעם מחליפים את הנציגים כדי שלא יהיו תשובות.
<שרה כהן: זה לא מכבד.
<שרה כהן: כל אחד מגיע עם התפקיד שלו.
<שרה כהן: התפקיד שאני - - - בתחומים שונים.
<שרה כהן: הפרויקטורים זה באגף עידוד עליה במשרד.
<אימבל קווס: אני עובדת סוציאלית בהכשרתי, במקצועי אני כרגע עוסקת בתחום אחר, אבל במשך 12 שנים אני עבדתי כעובדת סוציאלית במרכז קליטה אחד הגדולים בארץ, הגדול בארץ, ונעזרתי במגשרים וזה עבד מצוין.
<אימבל קווס: ואני יכולה להגיד אפילו שהעולים בחלקם העדיפו אפילו לבוא אליי לקבל מענה, כי הם באמת קיבלו גם וגם.
<אימבל קווס: גם את החלק התרבותי וגם את החלק ה- - -
מרדכי יוגב: אני רוצה לעבור על עוד כמה דברים, ברשותך היושב ראש, כדי להתקדם וסליחה שאני איאלץ לברוח.
מרדכי יוגב: אני חושב שהעניין הזה של האולפן האינטרנטי הוא באמת מגשר על פני המון בעיות ואני חושב שראוי שבמושב הבא נדרוש מהסוכנות תכנית עבודה בעניין, ובשפות, פרויקט על יחד עם משרד הקליטה, באמת פרויקט על, לכל העולם, אולפן אינטרנטי.
מרדכי יוגב: אני יודע שנפתחו יותר כיתות בצרפת, דווחו על הרבה מאוד דברים שמתקדמים, אבל אין ספק שאולפן אינטרנטי ייתן מענה לכל עולה ועולה.
מרדכי יוגב: יהודי בברזיל, או יהודי באוסטרליה, לא משנה איפה, בצרפת או באוקראינה או ב- - - .
מרדכי יוגב: לכן זה כן נושא מאוד מאוד אקוטי, מחולל שינוי.
מרדכי יוגב: יכול להיות שיחולל שינוי.
מרדכי יוגב: הדבר השני, אני כן הייתי דורש שבישיבות הבאות, מכיוון שכבר אמרה את זה אסתר, דיברת על תכנית פעולה.
מרדכי יוגב: הזכרת את השם "תכנית פעולה".
מרדכי יוגב: אני חושב שמעבר למשרד העליה והקליטה, משרד ראש הממשלה עם הסמנכ"ל חברה לא בראש שלו, צריך להזמין את המנכ"ל, שיבוא, סליחה שאני אומר את זה עוד פעם.
אברהם נגוסה: אודי - - -
מרדכי יוגב: אני לא רוצה לתקוף בשם.
מרדכי יוגב: סמנכ"ל חברה לא בראש שלו, לא מגיע, צריך להזמין את מנכ"ל משרד ראש הממשלה, כי סמנכ"ל חברה לא מגיע.
מרדכי יוגב: חסר תכלול.
מרדכי יוגב: חסר תכלול הרשויות דרך משרד הפנים, חסר תכלול משרד העליה והקליטה, חסר פה תוספת של תקציבים והבנה והצבת העניין על סדר היום.
מרדכי יוגב: אני את שלי עושה מול ראש הממשלה אישית, מול ראש הסגל אצלו אישית, אבל בשביל זה יש מנכ"ל ויש סמנכ"לים, וגם הם צריכים לתת את האינפוט שלהם בעוד דברים, בשנים כל כך מבורכות עליה.
מרדכי יוגב: אני עומד על זה בכוונה, שיחליפו אותו ושיהיה שם מישהו שייתן פוש.
מרדכי יוגב: משרד החינוך, יש פה נציג של המל"ג גם?
מרדכי יוגב: גם אותו, אני חושב שראוי לא לוותר לו, וגם בזה כמו שאמרת, אני שמח שאמר היושב ראש שנעשה ישיבה על כל ההכשרות.
מרדכי יוגב: אמרתי לא רק על רופאי השיניים מצרפת, אלא גם על רופאי העיניים מצרפת ועל רופאי השיניים מרוסיה.
מרדכי יוגב: על כל ההכשרות, להביא את נציגי המשרדים האחראים על הרישוי, האחראים על החתימה כדי לראות מה הבירוקרטיה, כדי להכשיר ולתת תעודה רישיון ודיפלומה ולהבין.
מרדכי יוגב: אז יכול להיות שיש איזה מנתח שפה בישראל יש מיכשור חדש והוא לא בקיא בו, אבל לצורך העניין קלינאי תקשורת או עובדים סוציאליים, בוודאי שאם יש דיפלומה ואם יש רישוי, עדיף שיהיה, אני חושב שנזק לא יכול להיות מזה.
<אימבל קווס: ברשותך, חבר הכנסת יוגב, יש היום תכניות מובנות באמת להסבה מקצועית במרכזי קליטה לרופאים ולאחיות שמגיעים עם דיפלומה ובעצם מקבלים רק - - -
מרדכי יוגב: אין לי ספק שאנחנו מתקדמים.
<קריאה: עם אחיות דווקא אין בעיה - - -
מרדכי יוגב: ברשותכם, אני חייב לסיים.
אברהם נגוסה: אתם שומעים את הצלצול?
אברהם נגוסה: אנחנו חייבים לסיים.
מרדכי יוגב: אני אומר דבר נוסף, אני חושב, ופה אני בא גם בתביעה למשרד החינוך, ברחה לי.
<קריאה: אני דיברתי מהצד של - - - אני מוכנה להעביר.
מרדכי יוגב: גם למל"ג, מוקד הכשרה אחד באשקלון איננו מספיק.
מרדכי יוגב: צריך לפחות בפריפריה הצפונית עוד אחד, ואסור לסגור את זה של אשקלון.
מרדכי יוגב: רצוי גם שיהיה במרכז הארץ, כי לפעמים הניידות הזאת לא נותנת, אם מבחינת היכולת להתאקלם.
מרדכי יוגב: הגירה קשה אמרתם, אז גם הגירה מצפון לדרום, ההוא בנצרת עלית עכשיו, או ההוא בעכו, או ההוא בצפת, לא בהכרח שיגיע לאשקלון.
מרדכי יוגב: גם אם הוא או היא בוגרת צבא.
מרדכי יוגב: כי מכירים, או רוצים להישאר קרובים לאבא, לאמא המזדקנים או כל דבר אחר, ולימודים באשקלון הם נתק, לפחות לשבוע, ואחרי זה נסיעות ועוד דברים.
מרדכי יוגב: אלה הם המון עכבות שבהכרח בשנים כל כך ברוכות עליה לפתוח עוד אתר להכשרה של כל התפקידים הקריטיים.
מרדכי יוגב: עובדים סוציאליים, דברים אחרים, תגידו בצפת, איפה שתגידו.
מרדכי יוגב: תגידו במכללת תל חי או בכל מקום שהוא גם צפוני, מקסימום חיפה.
מרדכי יוגב: ואני לא קובע איפה, הצורך הזה הובע כבר על ידי רבים ועלה גם על ידי עולים שאמרו "אנחנו לא נגיע לאשקלון" כי ההורים המזדקנים במעלות או בקרית שמונה או בנצרת עלית.
מרדכי יוגב: אז הוא לא ילך ללמוד והיא לא תלך ללמוד.
מרדכי יוגב: ויש עוד עכבות.
מרדכי יוגב: כסף, ועניינים, והסתגלות.
<דפני מושיוב: אבל בכל אוניברסיטה יש הסבה.
<דפני מושיוב: גם בצפון, גם בתל חי, גם בצבא.
<אדרת טרכטינגוט: הדרישות מאוד גבוהות.
<דפני מושיוב: אז צריך לעבוד על הדרישות, אבל יש הסבות.
מרדכי יוגב: אז גם נושא הדרישות, חייבים.
<דפני מושיוב: זה המל"ג.
מרדכי יוגב: המל"ג חייב לתת פה הרבה יותר דין וחשבון, הוא לא נתן.
<דפני מושיוב: אבל זה המל"ג, בסדר.
<דפני מושיוב: זה למקד את זה.
<דפני מושיוב: צריך להיות ממוקדים.
מרדכי יוגב: אני ממקד גם במל"ג.
מרדכי יוגב: בהחלט ממקד גם במל"ג, להביא אותו להנה לדין וחשבון.
מרדכי יוגב: אני משתדל את אותו דבר לעשות גם בוועדת החינוך, אבל אני חושב שפה הוועדה יותר מתאימה לכך.
מרדכי יוגב: אני שמח שקראתי פה בחומר, ואני לא יודע מי מתכלל את זה, אם משרד העליה וקליטה או משרד הרווחה, של ערים עתירות עולים, אבל פה אנחנו רואים בנתניה שהם עשו את הפרויקט בפני עצמם, אז כל הכבוד לרשות, בכל מקום ומקום כזה שמאבחנת.
<קריאה: זה משרד הרווחה.
מרדכי יוגב: אבל גם רווחה.
<דפני מושיוב: אבל שוב, אנחנו מדברים פה על דברים שהם חסרי סטנדרטים.
<דפני מושיוב: יש החלטות ממשלה לפרק זמן, וזה לא נכנס לבסיס התקציב, וזו החקיקה הנדרשת לייצר את הסטנדרטים עם תקציב נלווה.
מרדכי יוגב: אני אשמח לדבר על זה כדי שנביא את זה לשם כי זה דבר מאוד אקוטי, וכפי שאמרתם ויודעים, זה לא נגמר ב-15 שנים, אמרה פה העובדת הסוציאלית מחיפה, אני מכיר, אני חיפאי, אזרחים עולי ברית המועצות, בעיקר המבוגרים שבהם שאני מאחל להם עד 120, יש להם עוד 20 ו-40 שנים שהם ידברו רוסית, ביזראליה או בכל מיני מקומות שהם שם נקלטו, במקומות שונים, ויש צורך לסייע.
מרדכי יוגב: כך שהתקן הזה, גם אם הוא ישתנה, אז הוא יעבור שפה, אבל הוא תקן מחייב.
מרדכי יוגב: הייתה פה באחת הוועדות מזמן, עובדת סוציאלית מראשון לציון שאמרה שהיא מטפלת ב-600 משפחות בראשון לציון.
<קריאה: טל שניידר.
מרדכי יוגב: דיווחה על 600 משפחות, הרי זה לא רלבנטי ובלתי אפשרי בכלל לגעת, - - - 111 משפחות שיכולות לייצר 500 תיקים, כל תיק הוא תיק.
מרדכי יוגב: וכל ועדה כזאת, ועדת מעקב שנתקדם בה ונסייע בה יותר.
אברהם נגוסה: אנחנו נראה כעת את הסרט ואז נסכם את הדיון.
מרדכי יוגב: אני לא יודע איזה היתר קיבלה ועדת חוץ ובטחון שיש לנו ישיבות סגורות - - - (הקרנת סרט)
אברהם נגוסה: תודה לעירית נתניה.
אברהם נגוסה: אני חושב שהמסר ברור לכולם.
אברהם נגוסה: יש הצלחה וצריך לעשות הרבה בכיוון הזה, כדי להצליח כמו ששמענו.
אברהם נגוסה: ועדת העליה הקליטה והתפוצות מכירה בחשיבות של העובדים הסוציאליים במקצוע העבודה הסוציאלים וכמובן בעובדים הסוציאלים שעוסקים במלאכה הממש חשובה על מנת לעזור לכל אזרחי מדינת ישראל ובפרט לעולים חדשים בקליטת העלייה.
אברהם נגוסה: זו משימה לאומית שכולנו מתגייסים.
אברהם נגוסה: אני יודע שמחסור בעובדים הסוציאליים הדוברים את השפה או את התרבות, זה לא פשוט, לעולים חדשים זה מאוד קשה.
אברהם נגוסה: הייתי עובד סוציאלי והיו מריצים אותי לכל הערים.
אברהם נגוסה: "יש פה מקרה, בוא".
אברהם נגוסה: אותו זמן אולי אני ונתמר וניגיסט הייתה.
אברהם נגוסה: לא היו הרבה בקהילה, אז היו מריצים אותנו מעיר לעיר כדי לתרגם ולדבר איתם.
אברהם נגוסה: זה לא עניין השפה המילולית, אלא השפה והקוד התרבותי.
אברהם נגוסה: וזה היה מאוד חשוב.
אברהם נגוסה: לכן צריך להתמקד בגיוס עובדים סוציאליים בקרב העולים החדשים.
אברהם נגוסה: כשאני אומר "עולים חדשים" אני לא אומר שאותם אנשים שמגייסים אותם זה עולים חדשים, הם עולים ותיקים אבל הם מדברים את השפה, ומכירים את התרבות.
אברהם נגוסה: ועדת העליה הקליטה והתפוצות מעודדת וקוראת למשרדי הממשלה לגייס עובדים סוציאליים שהם יכולים לעזור בשפתם וגם בהנגשה תרבותית.
אברהם נגוסה: שמענו גם את הבעיה של ההכרה בתעודות של עולים שלמדו בחו"ל, ובעיית המרת התעודה שלהם פה בישראל.
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים במושב הבא דיון, נזמין את המועצה להשכלה גבוהה, את משרד החינוך, משרד הבריאות ומשרד הרווחה, אותם משרדים הרלבנטיים לעניין המרת התעודות או התארים.
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים את זה, זה חשוב מאוד.
אברהם נגוסה: אם צריך להשלים – ישלימו, אבל יש צורך לתת להם הכרה במה שהם למדו ועשו בארצות מוצאם.
<דפני מושיוב: כבוד היושב ראש, צריך גם תקציב.
<דפני מושיוב: אי אפשר יהיה להעסיק את העובדים הסוציאליים בלי תקציב.
<דפני מושיוב: משרד האוצר, חשוב.
<קריאה: הנושא של התקנים.
אברהם נגוסה: בואו נעשה הסכם מילולי.
אברהם נגוסה: דפני ואיגוד העובדים הסוציאליים.
אברהם נגוסה: בואו נשב ותסבירו לי למה אתם מתכוונים, מה אנחנו כחברי כנסת יכולים לעשות.
אברהם נגוסה: אני כעובד סוציאלי מכיר את חשיבות המקצוע, ומוכן לשנות שינוי פה בכנסת, ולהוביל את הנושא הזה.
אברהם נגוסה: אני צריך להבין בדיוק למה את מתכוונת כשאת אומרת תקציב, תקנים.
אברהם נגוסה: בואו נשב ונדון באיפה לשנות את החוקים.
<קריאה: הצעת חוק להגיש - - -
אברהם נגוסה: כמובן שגם ארגוני העולים יהיו בתמונה, אבל קודם כל אני רוצה להבין.
אברהם נגוסה: נשתף אתכם גם, את ארגוני העולים.
<אימבל קווס: קיבלתי נתונים פה שהאולפן האינטרנטי הוטמע כבר בחלק מהאולפנים, וזו הזדמנות נהדרת לגייס דרכם עובדים, ועובדים סוציאליים בין היתר.
אברהם נגוסה: נקדם גם את זה.
אברהם נגוסה: אנחנו דנים היום בנושא ההתפתחויות ברדיו רק"ע לקראת עליית התאגיד לאוויר.
אברהם נגוסה: אנחנו מקיימים ישיבה זו למרות שנכון לרגע זה עדיין לא ברור בדיוק מתי ואיך יוקם התאגיד.
אברהם נגוסה: החלטנו לקיים את הישיבה למרות זאת, במטרה להבטיח כי בכל מקרה יהיה אשר יהיה, לא תיגרם כל פגיעה בעולים מתפוצה זו או אחרת, ששידורי רדיו רק"ע מהווים את הקשר הכמעט יחיד שלהם עם עדכוני החדשות והתרבות.
אברהם נגוסה: ברור לכולנו שהעולים מתפוצות שונות, בעיקר עולים חדשים אך גם עולים ותיקים קשישים, וכן יהודים שעדיין חיים בתפוצות, מאזינים לעתים קרובות לחדשות בשפתם ברדיו רק"ע, בין אם בהאזנה לרדיו, ובין אם באמצעות האינטרנט.
אברהם נגוסה: לכן עולים רבים חוששים שהעלאת התאגיד לאוויר או צמצום שידורים בשפות שונות במסגרת רשות השידור, יהווה פגיעה בתפוצות שונות מעצם צמצום שידורי רדיו רק"ע בשפות שונות.
אברהם נגוסה: אני מבקש להדגיש כי קביעת זמן שידור בשפה מסוימת על פי מספר העולים מהמדינות דוברות השפה, אינו הקריטריון היחיד שיש לקחת בחשבון.
אברהם נגוסה: זאת משתי סיבות עיקריות: האחת – שהעולים הוותיקים שעלו בגיל מבוגר לא למדו את ה שפה העברית, למרות השנים הרבות שלהם בישראל, והם עדיין צורכים את החדשות בשפתם.
אברהם נגוסה: בנוסף, נוסף להם ממשיכים יהודים בתפוצות להאזין לחדשות ברדיו רק"ע בשפתם.
אברהם נגוסה: הובא לידיעתי חששם של עולים מגיאורגיה מהסיבות האלה.
אברהם נגוסה: נשמע גם אותם היום.
אברהם נגוסה: יש חששות שהם אמרו שהשידור בגרוזינית הולך להסגר.
אברהם נגוסה: כן הובא בפניי חששם של דוברי הלדינו.
אברהם נגוסה: גם אותם נבקש לשמוע היום.
אברהם נגוסה: באופן כללי, אני מאוד מבקש מהתאגיד, אם וכאשר יוקם, וכן מרשות השידור במידה שהתאגיד לא יוקם, לעשות כל מאמץ למנוע פגיעה במאזיני רדיו רק"ע הדוברים שפות שונות ואינם שולטים בשפה העברית.
אברהם נגוסה: בנוסף נבקש מהגורם האחראי שלא לבחון את הקצאת שעות השידור בשפות השונות על פי מספר העולים, שכן ישנם כאמור קהלים גדולים בארץ ובחו"ל, שאינם מוגדרים כעולים ועדיין נזקקים לשידורי רדיו רק"ע.
אברהם נגוסה: בנוסף, הועדה קוראת להגדיל את מספר התקנים שהותקן לקראת המעבר לתאגיד במטרה להעשיר את איכות השידורים שנפגע לאחרונה מעצם הקטנת התקנים.
אברהם נגוסה: בתחום זה דוברי השפה הרוסית בישראל חוששים מפני פגיעה בשידורים בשפתם.
אברהם נגוסה: הובא בפניי חשש בפני מינויי ראש מערכת שידורי רדיו רק"ע שאינו דובר השפה הרוסית.
אברהם נגוסה: אני שמח לגלות שקביעת הדיון כאן היום והעלאת הסוגיות העולות כאן, הביאה לחשיבה מחודשת בתאגיד.
אברהם נגוסה: נשמח לשמוע את נציגי תאגיד השידור הציבורי.
אברהם נגוסה: הן את מר אבי רט, חבר המועצה הציבורית של התאגיד, והן את מר ליאור אברבך, מנהל תחום הרדיו והתאגיד.
אברהם נגוסה: כמובן גם נשמע מרשות השידור, את שמעון אלקבץ ואחרים.
אברהם נגוסה: נשמע גם את נציגי ארגוני העולים החדשים.
אברהם נגוסה: איתי חברתי חברת הכנסת טלי פלוסקוב, וגם חברים אחרים יצטרפו במהלך הדיון.
אברהם נגוסה: חברתי חברת הכנסת טלי פלוסקוב את רוצה לומר דברים?
טלי פלוסקוב: אני אגיד כמה מילים ברשותך.