GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<חנן אהרון: אני מניח שהיא הולכת וקטנה, אבל היא קיימת ואני מסכים - - -
<קריאה: - - ותיקים.
<חנן אהרון: ה - - - של הוותיקים האלה זה לא - - -.
אברהם נגוסה: אלה דברים מעשיים שבשלב הבא.
אברהם נגוסה: אני רוצה קודם כל מדיניות.
אברהם נגוסה: ברגע שיש לנו את המדיניות, אנחנו נתאים את זה.
אברהם נגוסה: יש הרבה דוברי אמהרית בשפה יותר מקובלת על כולם.
אברהם נגוסה: לכן זאת לא הבעיה.
<חנן אהרון: תרגמנו את השאלות, הוציאו את זה עכשיו, כל הנושא של התיאוריה בעל פה הוסיפו את זה לפעילות של הזכיינים, אלה שעשו את המבחנים בכתב, באמצעות מחשב, נתנו להם עכשיו גם את הבעל פה.
<חנן אהרון: מה זה בעל פה?
<חנן אהרון: בשמע.
<חנן אהרון: שמקריאים להם את השאלות והוא צריך לסמן את התשובה הנכונה.
<קריאה: אבל - - -
אברהם נגוסה: שמואל, אני אמרתי מהתחלה, רק לחברי כנסת יש את הזכות.
אברהם נגוסה: אתם דיברתם, הוא נתן לכם לדבר.
אברהם נגוסה: עכשיו זה תורו.
אברהם נגוסה: אני לא מאשר להפריע באמצע.
אברהם נגוסה: אני וחברת הכנסת נורית שואלים את השאלות.
אברהם נגוסה: בואו תחכו, אם אתם רוצים להגיב בסוף אני אתן לכם.
<חנן אהרון: תראה, אם אתה לא עושה את הדברים, אתה לא יודע להבין מה קורה.
<חנן אהרון: ברגע שהוצאנו את התיאוריה בשמע, רצינו להקל.
<חנן אהרון: אתם צריכים להבין גם שבוחן עמד, בזמנו שעמדנו ושאלנו את השאלות, הקראנו לו.
<חנן אהרון: אגב, זה אותו דבר, מה זה מבחן בעל פה שעשינו אז?
<חנן אהרון: זה בוחן שהחזיק את הטופס של המבחן והקריא לנבחן את השאלות בצורה קלה.
<חנן אהרון: עשינו את זה אותו דבר בשמע.
<חנן אהרון: זאת אומרת שמישהו מקריא לו והוא מסמן.
אברהם נגוסה: למה הפסקתם את זה?
נורית קורן: לא, יש את זה.
<חנן אהרון: היום הוצאנו, בעברית, בערבית בשמע, זה נעשה היום באמצעות הזכיין, את ההולך לשם, יש אזניות, המבחן הוא כמעט שעה.
<חנן אהרון: זה לא 40 דקות כמו היום.
<חנן אהרון: הארכנו את הזמן.
<חנן אהרון: אני מבין פה, זה הקושי שעולה, שגם בשמע יש לחלק מהאוכלוסייה הזאת יש בעיה.
<חנן אהרון: עכשיו אנחנו מבינים שיש בעיה בשמע, זאת אומרת זה לא מתאים להם, עדיין.
<חנן אהרון: וצריך לעשות משהו מתאים ייחודי להם.
<חנן אהרון: זה אני מסכים.
<חנן אהרון: לכן אני חושב, ודיברתי גם עם הסמנכ"ל השבוע.
<חנן אהרון: צריך להבין, היינו עסוקים בלתרגם את הכל ולהעביר את הכל לזכיינים, זו אופרציה.
<חנן אהרון: צריך להקים עמדות שמע ושהתרגומים יהיו נכונים, לכן זה לקח זמן.
<חנן אהרון: אני אומר עכשיו, אחרי שזה כבר עובד שם, אנחנו מבינים שיש חלק מהנבחנים שעדיין הפתרון הזה הוא לא מושלם בשבילם ולא מתאים, לכן אני חושב שצריך לעשות את זה, צריך לקבל אצלנו את ההחלטה הזאת, מנהל האגף פשוט - - - בחופש, אני באתי.
<חנן אהרון: אני אומר שצריך לאפשר בחינה בעל פה כפי שהייתה במתכונת של פעם.
<חנן אהרון: צריך לומר את זה, הרי בזמנו כולם רצו למבחן בעל פה.
<חנן אהרון: למה רצו בעל פה?
<חנן אהרון: כי שוב, יותר נוח לעמוד מול בוחן שיודע לחזור על זה כמה פעמים, והאפשרויות להסביר לך.
<חנן אהרון: אנחנו יודעים לעשות את הכל, גם בשנים האחרונות, זה עוד התחיל בתקופה של - - - שבחנו חירשים-אילמים בעל פה.
<חנן אהרון: אנחנו יודעים להתאים את עצמנו לאוכלוסיות.
<חנן אהרון: חירשים אילמים לבחון, אתם יודעים שזה לא פשוט, אז הצלחנו גם את זה לעשות.
<חנן אהרון: אז אפשר גם את זה לפתור.
<חנן אהרון: כדי שיהיה סינון נכון, אנחנו צריכים לקבוע, כפי שפה אמרו אנשים דרך אגב, באמת אנשים, זה לא שיותר נוח, למה?
<חנן אהרון: אני אגיד למה, כי אז זה יוצר צוואר בקבוק.
<חנן אהרון: צריך גם לאפשר לבוחנים, אתם יודעים, מצב המבחנים המעשיים במשרד התחבורה, הטסטים, הוא לא בכי טוב, לכן היינו צריכים להוציא בוחנים מהמבחנים המעשיים כדי שהם יעשו את המבחנים בעל פה.
<חנן אהרון: לכן זה פגע במבחנים המעשיים ובהקצאה ובמכסה, כי הייתה כמות אדירה.
<חנן אהרון: ועכשיו אנחנו צריכים לצמצם.
<חנן אהרון: זו כמות שאנחנו יודעים למיין אותה, לאמוד אותה, למין אותה, לסנן אותה נכון, לקבוע בדיוק מי בא, כי אחר כך זה גם פוגע בהם, הרי אדם שבא להבחן בעל פה ולא עובר מבחן, אני רוצה דוגמה לתת לך, שפעם החלטנו שנעשה ניסיון נותנים לכולם בעל פה.
<חנן אהרון: מה זה לכולם?
<חנן אהרון: הוא מביא הצהרה שהוא לא יודע קרוא וכתוב, או שהוא מביא הצהרה מעורך דין, ואז הוא בא ועושה.
<חנן אהרון: אתה לא יכול לבדוק את זה, אז אמרנו פעם בזמנו, לפני הרבה שנים, אמרנו "לך תעשה מבחן בכתב" אני רוצה לראות מה היכולות שלך.
<חנן אהרון: דיברו פה על עניין שתבחנו את זה עם ועדה שתבדוק, אמרנו בצדק "בואו נעשה סינון מוקדם" אז אמרתי להם "לכו תעשו בכתב".
<חנן אהרון: הם הלכו לעשות בכתב, חלקם, עברו את המבחן במבחן ראשון.
<חנן אהרון: והוא לא יודע קרוא וכתוב.
<חנן אהרון: הוא הביא לנו הצהרה שהוא לא יודע קרוא וכתוב.
<חנן אהרון: איך הוא עבר את המבחן?
<חנן אהרון: וזה עוד היה במחשב, לקרוא.
<חנן אהרון: לכן אני אומר שאנחנו צריכים לעשות סינון כדי שבאמת האוכלוסיה הזאת, אם אנחנו נגיע למצב שיחכו חצי שנה למבחן כי אין לנו, אתה יודע, יבואו הרבה.
<חנן אהרון: אני אומר עוד פעם, עם סינון נכון, שנחליט באמת איך לסנן, מה האישורים הנכונים למי, שאותו אדם באמת יש לו בעיה וזו לא מנוחות, כדי שבאמת אלה נוכל לעשות להם את המבחנים ולתת להם את השירות, ואז אני חושב שיעמוד בוחן.
<חנן אהרון: עדיין צריך את זה, אתה יודע, אנחנו בעידן הטכנולוגיה, עוד מעט יש גם רכב ללא נהג.
נורית קורן: עוד חזון למועד.
נורית קורן: אני רק רוצה לדעת אם תהיה עוזרת בית.
נורית קורן: זה יותר חשוב.
<חנן אהרון: אני חסיד של הישן.
<חנן אהרון: אמר הרב קוק גם, "הישן יתחדש והחדש יתקדש".
<חנן אהרון: לא זורקים את ה- - - כי אנחנו מדינה עדיין שקולטת עליה.
<חנן אהרון: הבוקר רק ראינו מה קורה ב- - - שעוד יבואו לפה, צריכים לדאוג להם לשיכון, לכל הדברים, וגם לנהיגה.
<חנן אהרון: אני מקבל את זה, אני אפעיל את יכולות השכנוע שלי עם סגן מנהל אגף נגישות, שהוא איש המקצוע בתחום הזה, לאפשר.
<חנן אהרון: אם צריך תקציבים, אם צריך להביא בוחנים, באיזה שהיא צורה לעשות את זה, ולתת מענה עדיין לאוכלוסייה שזקוקה למבחנים האלה בעל פה בעזרת בוחן שיודע לחזור על השאלה, שיודע להסביר לך שאם הוא אומר לך למשל "רכס" או איזה שהוא משהו שאתה לא מבין את ההגדרה, המחשב הוא גולם.
<חנן אהרון: צריך לדעת, - - - בנאדם כדי לאפשר להם להוציא את הרישיון הזה.
<חנן אהרון: כשנגיע לימים שלא נצטרך את זה, אז לא נצטרך.
<חנן אהרון: כרגע אני מסכים.
אברהם נגוסה: אז מתי אתה אומר לנו לוועדה בכתב?
אברהם נגוסה: את ההחלטה?
נורית קורן: לי יש הצעה, לפני שהוא ייתן תשובה.
נורית קורן: אני יושבת ראש השדולה לעידוד וקידום זכויות של עולים דוברי צרפתית, ומפה צריך להקיש על שאר העלייה.
נורית קורן: אני קודם כל מציעה, האנשים שיושבים פה הם יודעים את המספר של האנשים, אז בואו קודם כל ניקח נתונים ממה שיש להם.
נורית קורן: דבר ראשון, הנתונים כדי שנבין בדיוק בכמה אנשים מדובר, וגם נבין שהאנשים האלה באמת צריכים אמהרית, או צרפתית, יכול להיות שגם משרד העלייה והקליטה יוכל לתת לנו גם פרטים על אנשים, כדי שנדע לאמוד בדיוק את התופעה ומה שצריך.
אברהם נגוסה: לא, זה לא משמעותי מבחינת ה - - -
נורית קורן: אני אסביר לך גם למה, כי מה שצריך עכשיו משרד התחבורה וחנן בתפקיד שלו, בגלל שזה יצא להפרטה, צריך עכשיו להחזיר אליו את המקרים הקשים, אז צריך לדעת בכמה מדובר.
נורית קורן: צריך לדעת גם באיזה שפות בדיוק.
נורית קורן: חוץ מאמהרית, צריך גם לתת לעוד עולים.
נורית קורן: אז אמהרית, הם יודעים, כי הם באו לפה, הם יודעים את המספר של האנשים.
נורית קורן: אתם כעמותות שמטפלות יודעים בכמה אנשים מדובר, אנחנו רוצים לדעת קודם את ההיקף של התופעה, אז אתם תעבירו רשימות של האנשים, כדי שחנן יידע מה הוא צריך.
נורית קורן: מי שיודע, על כמה אנשים שהם יודעים.
נורית קורן: ברור שברגע שנפרסם יהיו עוד אנשים.
נורית קורן: אז צריך קודם כל לעשות את זה.
נורית קורן: אחר כך, כשהוא יידע כמה אנשים יש לו, הוא יוכל גם לנסות להתאים את הדברים.
נורית קורן: הוא גם צריך להכשיר, השאלה אם יש במשרד התחבורה באמהרית מישהו שיכול להסביר.
<קריאה: זה בעברית קלה.
<חנן אהרון: שיהיה רשום בפרוטוקול שאנחנו נטפל במשרד, ואולי יהיו הצעות אחרות, אולי כן יקבלו, אולי לא יקבלו.
<חנן אהרון: אני אומר שאני אעלה במשרד את הבעיה ואמליץ את המלצתי מה אני חושב, ואני מקווה מאוד שהדבר הזה יתקבל על ידי הגורמים במשרד.
אברהם נגוסה: אני מבקש לקבל בכתב תוך שבועיים.
נורית קורן: הוועדה גם תוציא מכתב שהיא מבקשת לדעת, כדי שיהיה משהו רשמי של הוועדה, והחשוב ביותר זה שבאמת הם ימסרו פרטים כדי שנדע בדיוק את ההיקף של התופעה.
נורית קורן: אני מאמינה, עוד דבר שצריך - - -
אברהם נגוסה: אני אתן לך שלושה שבועות.
<חנן אהרון: לתת תשובות נכונות ושיבחנו את ה- - -
אברהם נגוסה: אני מדבר על מדיניות.
אברהם נגוסה: אתה חוזר ומדבר עם מנהל האגף, ואם צריך גם עם השר.
<חנן אהרון: אדוני היושב ראש, זה לא פשוט.
אברהם נגוסה: אז שלושה שבועות, הנה, הוספתי עוד שבוע.
אברהם נגוסה: אנחנו מתקדמים, לפני שנסכם את הדיון אם יש מישהו שלא דיבר ורוצה לדבר?
<אמיר קאסא ראדה: אני לא אוסיף בעניין של מה שדיברו.
<אמיר קאסא ראדה: גם אני באמת מעורב בזה, ועכשיו מה שאמרתם בוחנים בעברית, אמהרית, בעברית – אם יקבלו את התיאוריה בעל פה כמו שהיה קודם, אין בעיה.
<אמיר קאסא ראדה: באמת, אני שנים מלמד.
<אמיר קאסא ראדה: עם ציון מזרחי שיתפנו, הרבה דברים עשינו.
<אמיר קאסא ראדה: היינו באים לאגף, מדברים עם השרים, אני חושב באמת מאז ששמו את המחשבים, זה לפי דעתי כן אפשר ל- - -
אברהם נגוסה: יש הסכמה, זה מאחורינו.
אברהם נגוסה: בוא נתקדם.
<אמיר קאסא ראדה: חנן, תיתן לנו את זה, אנחנו יודעים את הנתונים מה האוכלוסיה ומה הצורך, תנו הזדמנות שישתלבו כמו כולם.
<אמיר קאסא ראדה: אני מעורב בזה, במרכז הארץ - - - בכל מקום, בתחום הזה אני מתמצא.
<אמיר קאסא ראדה: תעזרו לנו.
<חנן אהרון: מישהו הזכיר פה עניין של שלוש שנים.
<חנן אהרון: אנחנו לא מגבילים.
<חנן אהרון: לעניין המרת רישיון נהיגה, מי שבא עם רישיון זר מחו"ל, אנחנו נותנים לו כעולה חדש עד שלוש שנים להמיר אותו לישראלי, הוא לא צריך מבחן תיאוריה.
<חנן אהרון: מישהו פה אמר שלוש שנים, אנחנו לא מגבילים מבחינת הוצאת רישיון, אין הגבלה.
<חנן אהרון: רק לגבי המרת רישיון, מי שבא עם רישיון מחו"ל, יש לו עד שלוש שנים כעולה חדש להמיר לרישיון ישראלי ללא מבחן תיאוריה.
נורית קורן: יש אפשרות להאריך את זה לחמש שנים?
נורית קורן: כי זה מאוד קשה.
נורית קורן: אני אכתוב.
אברהם נגוסה: מאוד חשוב להבהיר את הנושא הזה לעולים החדשים שהם מגיעים לארץ.
אברהם נגוסה: משרד הקליטה, הסוכנות, ארגוני העולים צריכים לעשות את זה ולהגיד להם, מי שיש לו רישיון נהיגה מארץ המוצא, יש להם שלוש שנים להמיר את זה לרישיון ישראלי ללא תיאוריה.
<חנן אהרון: רק מבחן מעשי.
<חנן אהרון: עם חלק מהמדינות שאנחנו עכשיו עושים הסכמים של הכרה הדדית, אנחנו לא דורשים גם מבחן מעשי.
<קריאה: מה שחנן אמר, אם אני עולה מאתיופיה, הגעתי לארץ, עד שלוש שנים באתי עם רישיון, אני מתרגם אותו לעברית, הולך למשרד הרישוי.
<קריאה: משרד הרישוי אומר לי "תעשה מבחן עיוני".
<חנן אהרון: עברו שלוש שנים.
<קריאה: לא, לפני שלוש שנים.
<קריאה: הולך לעשות מבחן עיוני, לעבור - - -
<חנן אהרון: יכול להיות שה- - - אבל אני לא מאמין שזה קיים - - -
אברהם נגוסה: זה לא קיים.
אברהם נגוסה: היום לא קיים.
אברהם נגוסה: אם יש, תביא עובדות.
<חנן אהרון: יש מדינות שלא הייתה הכרה ברישיון בזמנו, כי מדינות שאין לנו איתן יחסים דיפלומטיים, אנחנו לא מכירים מאיפה, לכן היה צריך לבדוק את הרישיון באמצעות קצין הביטחון שהיה עושה בדיקות כאלה ואחרות, והעניין הזה אנחנו לא עושים אותו יותר.
<חנן אהרון: אבל אתיופיה יש לנו איתה יחסים דיפלומטיים.
נורית קורן: יש הכרה לאתיופיה?
<חנן אהרון: אין הכרה הדדית, אבל אנחנו מכירים ברישיון.
אברהם נגוסה: בבקשה קדרון.
<דן קדרון: יש גם הרבה נכים שגם קשה להם, ובגלל המוגבלות שלהם מביאים אותם שיעשו את המבחן.
<דן קדרון: אני נתקלתי בזה.
אברהם נגוסה: הוא אמר שיש פתרון לזה.
<דן קדרון: גם לנכים, כי יש נכים שזה מפריע להם מאוד.
<חנן אהרון: לא רק האתיופים.
<חנן אהרון: כל אוכלוסייה.
<חנן אהרון: יש קריטריונים ברורים לכל העולים ולכל השפות.
<דן קדרון: בסדר, רק הזכרתי את הנכים.
אברהם נגוסה: הוא אמר.
אברהם נגוסה: לכולם, לא רק לעולים.
אברהם נגוסה: שמואל בבקשה.
<שמואל סנבטו: תודה.
<שמואל סנבטו: אני רוצה להוסיף למה שנאמר.
<שמואל סנבטו: בעבר באמת עוזי מזרחי שהוא באמת דיברתי איתו אישית, והוא באמת - - -
אברהם נגוסה: שמואל, אני מצטער, חשבתי שרצית לשאול שאלה.
אברהם נגוסה: רק אם יש לכם שאלות.
<מלקמו סמלין: שאלה.
<מלקמו סמלין: מהעובדה שאני רכז תעסוקה, הרבה אלה שעשו בעל פה חוזרים ועושים נהיגה מונעת, באים אלי שהם רוצים לעשות נהיגה מונעת בכתב.
<מלקמו סמלין: עוד פעם יש סיפור על זה, שיעשו גם בעל פה.
<מלקמו סמלין: פשוט לשים לב, חברת הכנסת אמרה.
<חנן אהרון: קורסים של ריענון נהיגה מונעת, אני לא מנהל הפרויקט הזה כבר שש שנים.
<חנן אהרון: אנחנו נתנו שם הנחייה ברורה, וכך זה נעשה כל השנים, יש מבחנים בעל פה.
<חנן אהרון: אותם קריטריונים שאצלנו פה, העברתי אליהם.
<חנן אהרון: מי שרוצה לעשות בעל פה בקורסים האלה הוא זכאי, בלי שמע, בלי מחשבים.
<חנן אהרון: יושב מורה מרצה ובוחן אותו, ואין לי שום בעיה עם זה.
אברהם נגוסה: שאלה אחרונה בבקשה.
<מלקמו סמלין: ההחלטה עכשיו מה שהוחלט, גם תופס לאנשים שיש להם רישיון ב' ואם רוצים לעשות רישיון על תחבורה ציבורית?
אברהם נגוסה: זה להכל.
<חנן אהרון: שלא יהיה מצב שאני אומר דברים לא נכונים.
<חנן אהרון: לגבי תחבורה ציבורית, תקנה 182, 190 בתוספת אומרת שחייב לדעת קרוא וכתוב.
<חנן אהרון: זאת אומרת מי שהולך לתחבורה ציבורית, אחד הקריטריונים זה לדעת קרוא וכתוב, כי אם הוא מסיע ציבור, הוא כמובן צריך לדעת לתקשר.
<חנן אהרון: לכן שם אין בעל פה.
<חנן אהרון: אני מדבר איתך על משאית וכל המבחנים האחרים בעל פה, שלא צריך לדעת קרוא וכתוב בתקנה, זה חל על כולם.
<חנן אהרון: מי שצריך מבחן בעל פה ולא יידע לעשות אותו, אנחנו נבחן אותו.
<חנן אהרון: זו המטרה.
<חנן אהרון: לא משנה אם זה נהג שרוצה לחדש רישיון והוא לא יודע קרוא וכתוב.
<אסתר פרדה: משהו קצר.
<אסתר פרדה: בתור צעירה להורים ותיקים וחברים שהם גם יוצאי העדה האתיופית, אנחנו - - - הרבה פעמים בשביל לעזור לאוכלוסייה האתיופית.
<אסתר פרדה: אם זה בנהיגה, לי יש רישיון, הוצאתי מזמן רישיון ואני צריכה לבטל את עצמי אם זה להסיע את הילדים שלי לבית הספר, יש לי מלא חברים שעושים את אותו דבר, בגלל שאין להורים רישיון.
<אסתר פרדה: לאבא שלי ספציפית יש, אבל אני צריכה לעשות מלא דברים ולבטל את עצמי מלא פעמים בשביל האוכלוסיה, בשביל העדה.
<אסתר פרדה: אני עושה את זה באמת בכיף ואהבה, אבל יש אנשים שכן צריכים את העזרה הזאת.
נורית קורן: בסדר, אבל הוא בא לקראת העדה.
<אסתר פרדה: אני אומרת בכללי.
אברהם נגוסה: יש כל מיני בעיות שיכולים להעלות כל הזמן, אבל בואו נתמקד בנושא שקבענו את הדיון, שיהיו מבחנים בעל פה.
אברהם נגוסה: אני שמח שיש הסכמה מנציג התחבורה שהוא חוזר והוא יושב עם הצוות שלו במשרד, ומקבלים החלטה, הוא רואה את זה כדבר חיוני וצריך לעשותו, הוא מאמין בזה והולך לקבל החלטה במשרד שלו, והם יודיעו לנו בכתב בתוך שלושה שבועות.
אברהם נגוסה: אני מאוד שמח על ההסכמה ומודה לכולם שבאתם להשתתף בדיון ומודה לחברת הכנסת נורית קורן שהגיעה לדיון ונשארה עד הסוף, כיון שהנושא חשוב לה, כפי שהיא דחפה שיהיו לנו שתי שופטות בבית המשפט, כך גם היא דוחפת בעניין הזה.
נורית קורן: תדעו לכם שאברהם דואג לעדה ועושה הרבה דברים.
נורית קורן: כל הכבוד.
אברהם נגוסה: בתקופה האחרונה התגברה האנטישמיות בארצות הברית.
אברהם נגוסה: שנים רבות הייתה ארצות הברית המקום הבטוח ביותר לדתות שונות, ולעדות שונות וכי יש בה סובלנות כלפי כל דת וגזע, אך לצערי הרב בתקופה האחרונה השתנה המצב ב-180 מעלות.
אברהם נגוסה: הנתונים שאנחנו למדנו, ואני רוצה להביא לכם שני נתונים משני גורמים: האחד זה מהליגה נגד השמצה, עולה כי בין השנים 2013 עד 2013 הייתה עליה במספר מקרי האלימות האנטישמית בארצות הברית.
אברהם נגוסה: מ-751 בשנת 2013, ל-941 בשנת 2015.
אברהם נגוסה: עוד גורם שהנתון גם מראה עלייה בנושא, זה מה-FBI, עולה כי בשנת 2015 מתוך 1,354 פשעי שנאה על בסיס דת שדווחו על ידי רשויות אכיפת החוק בארצות הברית, 51.3% היו מופנים כנגד יהודים.
אברהם נגוסה: מתוך 1,402 קורבנות של פשעי שנאה דתיים, 52.1% היו יהודים.
אברהם נגוסה: ברצוני להזכיר מספר אירועים אנטישמיים: בתחילת 2017, השנה, התקבלו 122 איומים על הטמנת פצצה ב-96 מוסדות יהודיים, 12 בתי ספר יהודיים ושני משרדים של הליגה נגד השמצה הפרושים ב-36 מדינות בארצות הברית.
אברהם נגוסה: ב-2 במרץ נופצו לפחות חמש מצבות בבית העלמין היהודי ברוצ'סטר שבמדינת ניו יורק.
אברהם נגוסה: ב-26 לפברואר, נופצו יותר מ-100 מצבות בבית העלמין היהודי הר כרמל בפילדלפיה.
אברהם נגוסה: ב-21 בפברואר חוללו יותר ממאה קברים יהודיים בבית הקברות "חסד של אמת" בעיר סנט לואיס במיזורי.
אברהם נגוסה: בנוסף, אירעו ברשתות חברתיות התקפות אנטישמיות באופן נרחב.
אברהם נגוסה: אני רוצה להודות למרכז המחקר והמידע של הכנסת, שעזר לנו לאסוף את הנתונים האלה.
אברהם נגוסה: לפני שנה הייתי, יחד עם חבריי חברי הכנסת, בפולין.
אברהם נגוסה: ביקרנו במקומות שבהם קרתה הזוועה, במרכז אירופה.
אברהם נגוסה: כל זמן שהייתי שם שאלתי את עצמי איפה היה העולם.
אברהם נגוסה: זה קורה במרכז אירופה, אז איפה היה העולם?
אברהם נגוסה: אסור לנו להיות אדישים, אסור לנו לזלזל במילים האלה שנכתבו ואסור לנו להתעלם מהאירועים האלה.
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים להתגייס, לשלב ידיים, ארגונים לא ממשלתיים וארגונים ממשלתיים.
אברהם נגוסה: לכן אני מבקש בדיון הזה מהדוברים להתייחס לכמה שאלות שאני מעלה, שאלה יהיו השאלות המנחות שלנו.
אברהם נגוסה: אני שואל מה המגמות של האנטישמיות בארצות הברית בשנים האחרונות, במידה וחלו שינויים, מה הסיבות לכך.
אברהם נגוסה: שתיים – האם רואים שינויים בהיקף כתוצאה מהמצב, בעלייה לישראל וההתעניינות בעלייה מצד יהודים בארצות הברית.
אברהם נגוסה: שלוש – באילו צעדים נוקטים הגופים השונים כדי להתמודד עם האנטישמיות בארצות הברית.
אברהם נגוסה: ארבע – האם יש תכניות פעולה להתמודד עם האנטישמיות בקמפוסים.
אברהם נגוסה: חמש – האם לממשלת ישראל יש תכניות למתן סיוע או לקהילות היהודיות, עם מקרי האנטישמיות בארצות הברית.
אברהם נגוסה: שש – האם משרדי הממשלה השונים פועלים מול חברות הטכנולוגיה הגדולות באינטרנט לשינוי המדיניות שלהן במקרים של תכנים אנטישמיים ברשת האינטרנט, ובין היתר, האם ממשלת ישראל פועלת בשיתוף עם ממשלות ממדינות המערב, כדי לקדם חקיקה להגבלת תכנים אנטישמיים ברשת האינטרנט.
אברהם נגוסה: נמצאים כאן נציגי שגרירות ארצות הברית וכן נמצאים כאן נציגי משרדי הממשלה הרלבנטיים, משרד התפוצות, משרד לנושאים אסטרטגיים והסברה, ומשרד החוץ.
אברהם נגוסה: מבחינת ממשלת ישראל אלה שלושת המשרדים הרלבנטיים.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע מהם מה ממשלת ישראל מתכוונת או מתכננת לעשות.
אברהם נגוסה: נמצאים כאן גם נציגי ארגונים, ראשי הקהילות, ראשי הארגונים הלא ממשלתיים.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע גם אותם בהתייחס לנקודות שהעליתי.
אברהם נגוסה: יחד איתי נמצאים כאן חברות הכנסת קסניה סבטלובה וחברת הכנסת יעל כהן פארן.
אברהם נגוסה: אני פונה בתחילה למנכ"ל משרד לענייני תפוצות, מר יוגב קרסנטי.
אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו גם חברת הכנסת תמר זנדברג, ונמצאה איתנו הרב ריצ'רד ג'ייקובס, נשיא התנועה הרפורמית העולמית.
<יוגב קרסנטי: אני מנהל תחום מאבק באנטישמיות.
אברהם נגוסה: כמו כן סגן נשיא הקרן לידידות, ונמצא גם סגן וממלא מקום יושב ראש ההסתדרות הציונית העולמית מר יעקב חגואל.
אברהם נגוסה: אני רוצה לומר לחבריי חברי הכנסת, אתם צריכים לדבר בקיצור כי אנחנו רוצים לשמוע את הארגונים וראשי הקהילות, לכן היום אני אגביל אתכם.
<יוגב קרסנטי: אדוני היושב ראש, חברי כנסת, נציגים נכבדים.
<יוגב קרסנטי: בשם שר התפוצות ומשרד התפוצות אנחנו קודם כל רוצים לשלוח את תמיכתנו לקהילות היהודיות בארצות הברית ולגנות את המעשים האנטישמיים שאנחנו שומעים עליהם בעת האחרונה בכל לשון של גינוי.
<יוגב קרסנטי: הניסיונות האלה לפגוע במרקם החיים היהודי הם בלתי נסבלים, ואסור שהם יקרו.
<יוגב קרסנטי: אנחנו בטוחים ואנחנו שומעים גם שרשויות החוק עושות כל שביכולתן כדי להגיע למבצעי הפעולות האלה, הבנו שנעשו גם מעצרים ואנחנו נמתין למיצוי החקירה ולשמוע בעצם מה התחולל שם.
<יוגב קרסנטי: מבחינת נתונים שיש בידינו, אני רוצה להציג לכם נתונים מפרויקט ניטור רשת האינטרנט של משרד התפוצות.
<יוגב קרסנטי: אדוני היושב ראש שאל מה אנחנו עושים מול חברות האינטרנט, אז אני כבר אראה נתונים מהשבוע האחרון של חודש פברואר.
<יוגב קרסנטי: הפרויקט הזה הוא פרויקט חדש, אין לנו את הנתונים האלה על פני זמן, כך שאנחנו לא יכולים לדבר על מגמות, אבל הנתונים האלה יכולים לגלות משהו על הלכי הרוח ברשת האינטרנט בארצות הברית במהלך החודש האחרון, ומגלים לנו את מספר האזרחים בארצות הברית שנחשפו לתוכן שנאה אנטישמי, אנטי יהודי ברשת הטוויטר והמספרים האלה הם בהחלט מספרים גדולים ומדאיגים.
<יוגב קרסנטי: אנחנו מדברים על כ-33,000 ציוצים אנטישמיים בשבוע האחרון.
<יוגב קרסנטי: יוזרים אנטישמיים, בעצם אלה האנשים שמעלים את הציוצים האלה, אנחנו מדברים על כמעט 28,000.
<יוגב קרסנטי: ציוצים אנטי ישראליים, אנטישמיות חדשה מה שאנחנו קוראים, מדברים על 80,000, וזה לא רק בארצות הברית, זה ברשת טוויטר באנגלית בשבוע האחרון.
<יוגב קרסנטי: יוזרים אנטי ישראליים, אנשים שמעלים תוכן אנטי-ישראלי, כ-52,000, ומספר עוקבים ליוזר בממוצע, זאת אומרת כל אחד כזה שמעלה טוויטים אנטישמיים, יש כ-3,500 איש שעוקבים אחריו, אנחנו לא יכולים להגיד בבירור אם הם קוראים את זה או לא קוראים את זה, אבל בדרך כלל בגלל שהעקיבה ברשת טוויטר דורשת פעולה מהעוקב, זה אומר שהוא מעוניין לשמוע את מה שיש למצייץ הזה להגיד.
<יוגב קרסנטי: בממוצע עוקבים ליוזר הוא 3,500, זה די הרבה.
<יוגב קרסנטי: מתוך סדר גודל של 80,000 צייצנים שהם או אנטי ישראליים או אנטי שמיים, אנחנו מדברים על קרוב ל-40,000 בארצות הברית, וכשעושים את המכפלות אנחנו מגיעים לפוטנציאל של כמה עשרות מיליוני אמריקאים שבעצם נחשפו לתכנים אנטישמיים ברשת טוויטר.
<יוגב קרסנטי: כמובן שאנחנו פועלים על מנת להציף את הנתונים האלה כמה שיותר.
<יוגב קרסנטי: אנחנו מאמינים שחייבים לפעול אל מול חברות האינטרנט, לגרום להן לקחת אחריות על הפלטפורמות שלהן, לגרום להן למלא אחר המדיניות שהן עצמן קבעו, מדיניות ה-COMMUNITY RULES שלהן, המדיניות שלהן ביחס לתכני שנאה ברשת.
<יוגב קרסנטי: כשזה מגיע לאנטישמיות התכנים האלה לא נאכפים מספיק.
<יוגב קרסנטי: משרד התפוצות פרסם בשבוע האחרון ביחד עם מרכז קנטור, ספר שמאגד את כל החקיקה למרחב הסייבר שיש במדינות אירופה, והמטרה שלנו עם הפרסום הזה של החקיקה, עם האיסוף של החקיקה הזה שגם אומר מה נחשב לפשע שנאה ברשת, למי צריך לפנות כשיודעים על פשע שנאה ברשת, מה האחריות, תוך כמה זמן צריך להוריד אותו, בעצם המטרה שלנו זה פעם אחת להציף את הנתונים, פעם שניה להציף את הכלים שמאפשרים להתמודד עם הנתונים האלה ולגרום לעזור גם לארגונים, גם לפעילים, גם לחברות האינטרנט, לקחת אחריות על מה שקורה ולצמצם את השנאה ברשת.
<יוגב קרסנטי: מבחינת דוגמאות, אם אתם רוצים לדעת מהם התכנים, אספתי פה מקבץ של ציוצים כאלה שנכנסים לתוך האלגוריתם שלנו ואלה דוגמאות להסתה אנטישמית קלאסית, כן, הרבה הכחשת שואה יש שם.
<יוגב קרסנטי: אני חייב לומר שבנוגע להכחשת שואה יש לנו מחלוקת עם חברות האינטרנט, הן חושבות שזה נופל תחת "FREEDOME OF SPEACH" אנחנו חושבים שהכחשת שואה היא מקרה ספציפי של אנטישמיות, הכחשת שואה לא קורית בחלל הריק, יש סיבה להכחשת שואה וזה עוד עניין שצריך לפתור, ואם אתם רוצים לראות דוגמאות לאנטישמיות חדשה, אנטי ישראליות, הן מופיעות כאן בשקף הזה.
<יוגב קרסנטי: אני שוב אומר, המספרים בהחלט מדאיגים, צריך לפעול לצמצום שלהם.
תמר זנדברג: משרד התפוצות פועל רק ברשת?
<יוגב קרסנטי: לא, משרד התפוצות לא פועל רק ברשת, זה דוגמה לפרויקט של ניטור הרשת.
<יוגב קרסנטי: פשוט רצינו להבין ולקבל תמונת מצב עדכנית עד כמה שאפשר וזה נותן לנו בעצם כמו משאל שהוא משאל מתמשך, נותן לנו תמונת מצב של השבוע האחרון.
<יוגב קרסנטי: מה קרה מבחינת - - -
תמר זנדברג: מבחינת מקרים של ונדליזם של בתי קברות, הצדעה במועל יד, כל מיני דברים שהיו, אתם מפרסמים הודעות גינוי, אתם פונים לממשלות?
<יוגב קרסנטי: פעילות דיפלומטית בנושא הזה מרוכזת על ידי משרד החוץ ונמצא כאן עמיתי רן שמואלי, אבל בכל מה שקשור לאיסוף של הנתונים, להוצאת דו"ח, אנחנו מפרסמים פעם בשנה ביום השואה הבינלאומי את דו"ח האנטישמיות, הדו"ח הזה פורסם לאחרונה, יש לי אותו פה ואשמח לתת לכם אותו.
<יוגב קרסנטי: בנוסף, אנחנו מנטרים כל הזמן תקריות על בסיס מתמשך, אבל חשוב להבין דבר אחד בנוגע לתקריות, שני דברים אפילו: דבר ראשון, יש שוני בין מדינות שונות - - -
אברהם נגוסה: באיזה שפה אתם מפרסמים?
<יוגב קרסנטי: באנגלית ובעברית, אנחנו מקווים לפרסם בשפות נוספות בהמשך.
<יוגב קרסנטי: תקריות בדרך כלל, יש שוני באופן שבו מדווחים עליהן.
<יוגב קרסנטי: זאת אומרת, לא כל התקריות האנטישמיות מדווחות כאנטישמיות, חלק מהן יכולות להיות מדווחות כתקריות אלימות מסוגים אחרים, רבות מהתקריות לא מדווחות, במיוחד אלה שאין בהן אלימות חמורה, לא מדווחות כלל.
<יוגב קרסנטי: וגם אחרי שהן מדווחות, לוקח המון זמן עד שהנתונים האלה צפים ומגיעים אלינו.
<יוגב קרסנטי: נכון להיום למשל, הנתונים של ה-FBI לגבי שנת 2016 טרם פורסמו, ולכן גם קשה לנו לערוך השוואות ולהתייחס למגמה בשנת 2016.
יעל כהן-פארן: יש לי שאלה.
יעל כהן-פארן: מאחר שאתם עושים ניטורי רשת והרי הרשת עובדת כך שאתה יכול לנתח אותה מאוד לעומק, יש לך גם מבחינת תזמונים, האם זה גלים, האם זה כל הזמן באותה רמה או שיש גלים ואתה יכול לנתח גל, בעקבות מה זה הגיע?
<יוגב קרסנטי: לנתח בעקבות מה זה הגיע, זה כבר - - -
יעל כהן-פארן: בסדר, אבל השאלה היא אם יש גלים אז אפשר לחקור את זה.
<יוגב קרסנטי: אין ספק שיש גלים.
<יוגב קרסנטי: תראי, אם בעבר ראינו שסכסוך במזרח התיכון הוא זה שמוליד מתקפות אנטישמיות או מייצר איזה שהוא גל גדול מאוד של מתקפות אנטישמיות, אז אנחנו רואים בשנתיים האחרונות שגם בלי סכסוך במזרח התיכון עדיין נמשכת העלייה, לפחות בביטויים האנטישמיים ברשת, ואנחנו מזהים חדירה הולכת וגדלה של שיח אנטישמי לתוך המערכות הפוליטיות.
<יוגב קרסנטי: זה דרך אגב קורה במערב אירופה, מזרח אירופה, קורה בהרבה מאוד מקומות, דברים שפעם נחשבו בשוליים או שפעם המוסדות הפוליטיים הצליחו לדחוק אותם לשוליים, הולכים ונכנסים למיין סטרים, מימין ומשמאל, צריך לציין.
אברהם נגוסה: בגלל שיש דיונים נוספים, אני צריך לחברי הכנסת שממהרים.
קסניה סבטלובה: תודה לך אדוני היושב ראש, תודה על קיום הדיון החשוב הזה.
קסניה סבטלובה: היה מוזר אילו לא היינו מתכנסים פה, לאור כל מה שקורה, לאור זה שאנחנו מוצפים באמצעי התקשורת בדיווחים בלתי פוסקים על הזוועות ממש שמתחוללות, על המצבות שמנופצות, על צלבי הקרס שמצוירים, על עיתונאים יהודים שמאוימים, אז טבעי שאנחנו נפגשים פה ודנים בסיבות להתלקחות האנטישמיות החדשה הזאת.
קסניה סבטלובה: אנטישמיות כעצמה, אנחנו יודעים, זו לא תופעה חדשה, היא רודפת את העם שלנו בעצם כמעט מאז שהוא הרגיש וזיהה את עצמו כעם, ולא ניכנס לעובי הקורה של הסיבות העמוקות, זו תופעה מחרידה שלצערי הרב רחוקה מלעבור מן העולם.
קסניה סבטלובה: אבל כאשר אנחנו רואים גלים, אנחנו לא יכולים שלא להתייחס לסיבות הברורות שקיימות ולתנאים שמכשירים את התופעה הזאת.
קסניה סבטלובה: אז נכון שחשוב מאוד לעסוק במניעה של גילויי אנטישמיות ברשת וכל המאמצים במישור הזה הם כמובן ראויים לשבח, אבל יחד עם זאת, אם לא נטפל בתנאים ובשורשים אז אנחנו לעולם לא נדע גם לעצור ולהחזיר את החיה הזאת אל תוך הכלוב שלה.
קסניה סבטלובה: פה אני חושבת שראוי וכדאי להפנות אצבע מאשימה כלפי כל אלה שמוציאים את התופעות שהיו בשוליים של החברה, במקרה הזה של החברה האמריקאית, לאור היום.
קסניה סבטלובה: אותם פוליטיקאים שמצטלמים בשמחה רבה ומעודדים בעצם תנועות כמו KKK, תנועות של ה-ALT RIGHT, וחושבים שיהיה בסדר, וחושבים שלא יהיו השלכות, הם האשמים בין היתר במצב הגרוע שאנחנו נמצאים בו היום.