GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: זה מה ששמענו את זה גם מהסוכנות וגם מההסתדרות הציונית?
אלכס קושניר: זה "אופק ישראלי".
אלכס קושניר: זו החברה.
אלכס קושניר: דיברתי על שתי תכניות ייחודיות שאותן אני רוצה להציג בקצת יותר פירוט.
אלכס קושניר: אחת – כמו שאמרתי לכם, זיהינו בעצם שרוב העולים מגיעים היום לאזור המרכז, בין גדרה לחדרה ולכן בהנחיית השרה החלטנו להשיק תכנית לעידוד העלייה לנגב /גליל, אני יכול להגיד לכם שזו תכנית פיילוט והתכנית הזאת כבר במעמדה כפיילוט הצליחה להביא 645 עולים בפחות משלושה חודשים לאזורי נגב וגליל ואתם יכולים לראות שהמשרד נותן להם טיפול הוליסטי.
אלכס קושניר: אנחנו גם נותנים להם מענק הסתגלות שפרוש לשלושה תשלומים, תלוי בהרכב המשפחה, זה מתחיל מ-11,000 עד 20,000 שקלים.
אלכס קושניר: אנחנו נותנים מענק לעידוד תעסוקה לעולה חדש שבעצם סיים אולפן והחל לעבוד, אנחנו מפעילים תכניות מוגברות לקידום העסקה, אנחנו מממנים היום למעסיק 75% משכר המינימום לשישה חודשים ובעצם תמורת זה המעסיק מחויב להעסיק את אותו עובד לתקופה זהה.
אלכס קושניר: באמצעות הדבר הזה אנחנו בעצם נותנים לעולה אפשרות קודם כל להוכיח את עצמו בעיני המעסיק ודבר שני לרכוש ניסיון רלבנטי בשוק העבודה בישראל, ויותר מזה, העולים האלה יכולים כמובן להשתתף בקורסים של הכשרה מקצועית ולקבל מאיתנו מימון עד 7,000 שקל ועד 80% מעלות ההכשרה.
סופה לנדבר: צריכים להגיד שכאשר חזרתי למשרד יכולנו לעשות את הפרויקט הזה רק מסוף ספטמבר, והיו שם חגים, אנחנו מצביעים על הצלחה של הפרויקט ואנחנו מתכוונים בתחילת השנה לעשות את הפרויקט לתקופה ארוכה, לשנה.
סופה לנדבר: בגלל שאי אפשר לעשות את הדברים בזמן כל כך קצר.
אברהם נגוסה: זה ואוצ'רים?
סופה לנדבר: לא, הם מקבלים כסף נוסף - - -
אלכס קושניר: כל הדבר הזה, כל מה שאתה רואה על הלוח.
אלכס קושניר: מענקי הסתגלות, סיוע בתחום תעסוקה, סיוע בתחום היזמות, גם אנחנו מטפלים בילדים, אתם יכולים לראות שיש מענק לילדים לצורך אבחון לילדים בעלי לקויות ובדיוק אתמול קיימנו ישיבה בנושא, הפקנו לקחים מהתכנית הזאת, וב-2017 אנחנו לא רק נמשיך אותה אלא אני מקווה שגם נוכל להרחיב אותה לתחומים נוספים.
אלכס קושניר: שוב, חשוב להבין שהיה חודש חגים ולמרות זאת, בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית שעשו עבודה מצוינת בחו"ל בנושא של שיווק התכנית הזאת, הצלחנו להביא יותר מ-600 עולים בחודשיים לאזור הזה של נגב /גליל ואני חושב שבאמת זו הצלחה.
סופה לנדבר: אנחנו פתחנו את הפרויקט הזה לא רק לעולים פוטנציאליים שצריכים להגיע, אלא גם לאלה שנמצאים כאן פחות מ-5 שנים במדינת ישראל.
סופה לנדבר: אם הם מוכנים ורוצים לעבור למקומות האלה, אנחנו נותנים להם את כל המענקים שהוצגו.
אלכס קושניר: התכנית הנוספת, כפי שראיתם בשקף שדיבר על פילוח העולים לפי מקצועות ראינו כרבע מהעולים שהם כרגע מוגדרים כבלתי מקצועיים, שאינם אקדמאיים ואינם בעלי מקצוע, לכן החלטנו גם לסייע לעולים האלה ולממן את שכר המינימום שלהם במשך שישה חודשים בגובה של חצי שכר המינימום, עוד פעם, תמורת התחייבות של המעסיק להעסקה לתקופה זהה, ועוד פעם, זאת בשביל לאפשר לאותו עולה לצבור ניסיון רלבנטי בשוק העבודה בישראל, ובנוסף לזה, במקביל לעבודה העולים האלה זכאים לוואוצ'רים להכשרות מקצועיות, אפשר לבחור מבין יותר מ-1,000 קורסים ובעצם לרכוש מקצוע.
מרדכי יוגב: אתם מכוונים אותם למקצועות ספציפיים שחסרים בשוק או בעלי השמה גבוהה?
אלכס קושניר: אנחנו מנסים לנצל קודם כל את היתרון היחסי של הבנאדם ולתפור לו חליפה, להתאים לו את המקצוע שבאמת יהיה מתאים לכישוריו.
מרדכי יוגב: אתמול עלה הנושא של חוסר בעובדים סוציאליים בכל פזורה ופזורה.
סופה לנדבר: עובדים סוציאליים זה השכלה גבוהה שהם צריכים ללמוד כאן.
סופה לנדבר: יש לנו עכשיו קורסים חדשים, לפסיכולוגים, לרופאים אנחנו ממשיכים, לאחיות, יש לנו המון תכניות.
סופה לנדבר: גם ל-CNC, אנחנו ממשיכים פרויקט הייטק, ומה הגאווה של קלאודיה, תגידי בבקשה.
<קלאודיה כץ: לעובדים סוציאליים יש קורס באשקלון שעומד להסתיים, יש שם עולי אתיופיה, דוברי רוסית, אוקראינית, בדיוק לפי הזמנה של משרד הרווחה עם הבטחה להשמה.
<קלאודיה כץ: לפני שבוע התחלנו קורס סייבר ראשון במינו, הסבת מהנדסי תוכנה לתחום הזה, הוא מתקיים על ידי הטכניון בתל אביב, שוב, עם הבטחת השמה לכמה חברות הייטק ואלה בעצם הכיוונים.
סופה לנדבר: אנחנו גאים בקורס הסייבר בגלל שזה מאוד מאוד לא פשוט למצוא מועמדים לקורס הזה.
<קלאודיה כץ: גם בחו"ל אנחנו עושים את תכנית "עלייה 2000", מביאים קבוצות עולים למקצועות נדרשים במשק.
אלכס קושניר: אני יכול להגיד לכם כמה נתונים אם כבר נגענו בתחום מקצועות הרישוי, אני יכול להגיד לכם שהתכניות והקורסים שאנחנו מפעילים לקראת המבחנים בקרב עורכי הדין הצלחה במבחן הוא 86%, רואי חשבון 80%, וטרינריה 100% הצלחה, מורים 92% הצלחה וגם רופאים זה 92% הצלחה.
אלכס קושניר: אני בשקף האחרון.
אלכס קושניר: אז 2017, מה האתגרים שלנו?
עודד פורר: הרבה עבודה.
סופה לנדבר: אתה גם כיושב ראש לשעבר רואה את השינויים הרבים שנעשו במשרד.
אלכס קושניר: אתם יכולים לראות שאנחנו מגדירים את האתגרים שלנו, שוב, על בסיס הניתוח שעשינו והפרופיליזציה של העלייה לפי מדינות המוצא ולפי גיל, לפי המקצועות שלהם, אנחנו בעצם נרכז מאמץ בעידוד עלייה במדינות שבהן יש פוטנציאל משמעותי לעלייה, אתם ראיתם את המדינות האלה, אני אחזור: מדינות חמ"ע, צרפת, צפון אמריקה, דרום אמריקה, בנושא של דיור אנחנו נמשיך לפעול לתוספת פתרונות דיור וצמצום רשימת הממתינים, אתגר מאוד גדול ומאוד רציני ואנחנו פועלים רבות כדי למצוא פתרונות מחוץ לקופסה.
אלכס קושניר: בנושא של תעסוקה לא ארחיב כי דיברתי הרבה.
אלכס קושניר: יישום הדרך החדשה, הדברים הנוספים והאחרונים שצריך לסיים, ועוד פעם אני רוצה להדגיש שבדבר הזה אנחנו רואים כמשרד הזדמנות כדי לרכז מאמץ ולטפל באוכלוסיית היעד עד 15 שנה, וכמובן נושא של שיפור איכות השירות, מה שהשרה דיברה עליו, זה נמצא בסדר עדיפויות מאוד גבוה אצלנו, אנחנו מפתחים מערך דיגיטלי חדשני, אנחנו בונים אתר אינטרנט חדש, אנחנו בונים מרכז מידע חדיש שבעצם ייתן פתרונות מרחוק לעולים וכמובן בפנים אצלנו אנחנו פועלים לצמצום החסמים הבירוקרטיים כדי שהתהליכים יהיו כמה שיותר פשוטים, כמה שיותר נגישים וכמה שיותר ברורים לעולים.
אלכס קושניר: שקף אחרון של דיור, מה התכנון שלנו לשנת 2017-2018.
אלכס קושניר: היות ויש לנו תקציב דו שנתי זה נותן לנו אפשרות לתכנן לשנתיים.
אלכס קושניר: אז כ-100 מיליון שקלים לרכישת דירות, אכלוס של כ-3,000 יחידות דיור, סיוע תוספתי של כ-40 מיליון שקלים, הפעלת בנייה של כ-2,500 יחידות דיור נוספות לקשישים וכפי שציינתי בהתחלה, המשך התקשרויות עם מקבצי דיור ששוב, פה אנחנו מתמודדים ממש בשוק הפרטי אל מול יזמים פרטיים וכאן אנחנו צריכים להפעיל הרבה מאוד כישורים והרבה מאוד יכולות משא ומתן על מנת להמשיך ולשמר את המקבצים האלה ולאפשר לאנשים האלה להישאר בביתם.
אלכס קושניר: אז עוד פעם תודה רבה קודם כל לעובדי המשרד, לשותפים ולכל מי שאכפת לו מהעלייה והקליטה במדינת ישראל.
אברהם נגוסה: תודה רבה לשרת הקליטה, למנכ"ל משרד הקליטה על הדיווח המפורט.
אברהם נגוסה: אני כעת אתן לחברי הכנסת להתייחס ולאחר מכן לכמה אנשים שנרשמו להתייחס לדיווח ששמענו.
אברהם נגוסה: חשוב מאוד, הדיווח שא נחנו קיבלנו היום, לאחר הדיווח או סקירה של יושב ראש הסוכנות היהודית, ולאחר סקירה של יושב-ראש ההסתדרות הציונית העולמית.
אברהם נגוסה: אלה שלושת הגופים שעובדים בשיתוף פעולה הן בעלייה והן בקליטה, לכן היה חשוב מאוד לשמוע גם את משרדי הממשלה, התחלנו עם משרד הקליטה, נמשיך עם משרד החינוך ומשרד העבודה, נמשיך לדון על כל הנושאים שהצגתם היום וכל האתגרים.
אברהם נגוסה: היום זה יום של שמיעת הסקירה ולא לאתגר אתכם בשאלות, אבל אם יעלו שאלות, אני אומר זאת בגלל הזמן הקצר שעומד לרשותנו.
אברהם נגוסה: במהלך הדיווח הצטרפה אלינו כעת חברת הכנסת קסניה סבטלובה.
אברהם נגוסה: כעת הצטרפה אלינו חברת הכנסת טלי פלוסקוב.
טלי פלוסקוב: אני רוצה לומר שאני מתנצלת על כך שהיו כל כך הרבה הצבעות עד כאן ולא הצלחתי לראות את המצגת.
טלי פלוסקוב: רציתי לבקש האם אפשר לשלוח את המצגת אחר כך.
אברהם נגוסה: אנחנו נקבל ונעביר אותה לחברי הוועדה.
אברהם נגוסה: בבקשה חבר הכנסת מוטי יוגב.
מרדכי יוגב: ברשות השרה, ואני מתנצל, הייתי שמח לשמוע פה את מכלול האנשים, ויעיד פה יושב ראש הוועדה שאנחנו עולים להצבעות על תקציב הבטחון בוועדה המשותפת.
מרדכי יוגב: ראשית אני מבקש לברך אותך השרה ואותך המנכ"ל, אני באמת רואה פה דברים שמאפשרים לי לחייך כי אנחנו באמת מאלה שטרודים פה בוועדה על אותם מספרים שבשנים האחרונות ממש, ברוך השם עלו, 31,000 ב-2015 וציפו ל-40,000 וראינו שהייתה ירידה, אני פחות נוטה לנתח את הירידה על מה קורה שם, כי הרי בצרפת לא השתפרו הדברים לדוגמה, אלא יותר מבקר את עצמנו מה אצלנו פה התורפות בקליטה ולא בהכרח שאני בא להאשים מישהו אלא להסב תשומת לב ממשרד ראש הממשלה דרך מכלול משרדי הממשלה, קבינט הקליטה, לתת יותר תשומת לב ואפילו אני אומר פה, ננזפתי על כך שלא הייתי לויאלי לשר שלי בנושא החינוך וסברתי שהיה צריך לשים שנת עלייה וקליטה.
מרדכי יוגב: אז קודם נברך אתכם ונשבח על התנופה שנראית פה כולל העלייה המסוימת בתקציב, אני חושב שצריך יותר.
מרדכי יוגב: אומר נקודת תורפה אחת שהשתמעה שעוד איש לא מרים אותה, ולפי דעתי תהיה מפתח מאוד חשוב, כמו שלקחתם את מינהל הסטודנטים ראוי אולי לקחת אותה או אפילו לחפש אליה עוד תקציב וגם אני יודע על יזמים שמוכנים לסייע, זה מה שנקרא האולפן המקוון ברשת, בשפות הרלבנטיות כמובן לפי סדר העדיפויות, אם מרבית העולים הם כרגע מאוקראינה וחבר העמים אז קודם כל ברוסית ואחר כך בצרפתית ואחר כך באנגלית ואחר כך בספרדית ואחר כך באמהרית, הכל לפי סדר העדיפויות והכסף שיש כי זה פתרון לשתי בעיות מרכזיות שפה עלו הרבה, הראשונה זה מנגיש את השפה כבר שם, מאפשר אפילו לאבא לשבת עם ילדיו כבר שם ואז לבוא לפה כשהוא כבר יודע לבוא לקופת חולים או לבוא לבנק, אין ספק שזה - - -
<קריאה: אולפנים שאנחנו מפעילים - - -
מרדכי יוגב: המקוונים?
<קריאה: לא, הרגילים.
מרדכי יוגב: הרגילים כן.
מרדכי יוגב: כבר פרשתם, גם הסוכנות וגם ההסתדרות פרשה שהייתה עלייה משמעותית מאוד מ-25,000 ל-125,000 ועוד, אבל המקוון נותן פתרון לעוד דבר, נאמר שכשמגיעים לפה אז הם עסוקים כבר במציאת התעסוקה ולא מצליחים להתמיד בהגעה לאולפנים, ואילו אם יהיה להם את זה בשעות שהם רוצים בביתם, על בסיס האינטרנט, זה גם ייתן תשובה נוספת, קרי זה גם טוב ל-לפני שם, ואז לקבל את ההחלטה שאתה בטוח בעצמך בשפה, אתה עולה ביתר בטחון וגם למציאות פה שיש קושי לעתים בהתמדה בעיקר של – ואתה ציינת – שאחוז ניכר בגיל התעסוקה הוא כבר מתמודד בין היכולת שלו ללכת לאולפן לבין הרצון שלו כבר לפרנס, או הקושי והצורך בפרנסה.
מרדכי יוגב: זו נקודה אחת שאני חושב ששווה לשים אותה כיעד משמעותי, אולפן מקוון, ושוב – להתחיל לפי סדר עדיפויות, אם הכי הרבה עולים מרוסיה ומחבר העמים, אוקראינה, אז בשפה הזאת ולעבור לצרפתית וכולי.
מרדכי יוגב: הדבר השני והשלישי, אני אגע בנקודה מסוימת למכלול המשרדים.
מרדכי יוגב: במשרד החינוך ישבנו ועוד נשב לעורר יותר לעוד יותר תשומת לב.
מרדכי יוגב: לא הכל גם כסף, להשתלמויות בכל בתי הספר למורים, כדרך שמאבחנים ילד עם בעיה כזאת ואחרת לאבחן ילד עולה ולמה הוא שותק, ותשומת לב של המורה, ומהמורה לתוספת תשומת לב של שעות או של ילד מלווה או של משפחה מלווה, בית ספר כקהילה, וגם כפי שנתן שר החינוך ואוצ'ר לילדים בצפון, הייתי אומר ואוצ'ר לכל עולה, לפעילות הלא פורמלית של אחרי הצהריים.
מרדכי יוגב: אני לא אמשיך, אני רוצה לגעת בנקודות קטנות.
מרדכי יוגב: משרד הרווחה, תשומת הלב והפער ששמנו לב אליו פה הוא כשם שאין תקנים במשרד הרווחה לעובדים סוציאליים בכלל, כמו שיש תקן למורה ל-32 ילדים, ל-X ילדים, כך מצאנו שעובדים סוציאליים לעולים, בראשון לציון 620 ומשהו משפחות.
מרדכי יוגב: שאלנו "איך את פוגשת את ההורים" היא פוגשת את מי שצורח ב-ח', ולא בהכרח את מי שצריך ב-כ'.
מרדכי יוגב: מול משרד הרווחה, איך יוצרים - - - אל מול הערים הקולטות, ושוב לפי תקציב, כך עוד ועוד כדי שהיכולת של הקשיים להיפגש עם מישהו בשפתם, אין ספק שהיא תועיל ותסייע.
מרדכי יוגב: משרד הבינוי – אני שמח בכל מה שאמרתם, מודע לכך, עכשיו אנחנו מקיימים דיונים משפטיים על כך שאפשר יהיה לייצר מכרזים לעמותות ולעמותות עולים.
מרדכי יוגב: אנחנו עוסקים בזה עם פיילוט ויושבים על זה עם שר הבינוי ב-12.1.2017 בהיבט משפטי ואתן כדוגמה את נצרת עלית ואתם מכירים למשל לייצר מכרז לעמותת עולים יוצאי אוקראינה, ולא אוסיף יותר כמה זה חשוב למשל למקום כמו נצרת עלית.
מרדכי יוגב: נגעתי בנקודה אחת, מכרזים לעמותות עולים.
מרדכי יוגב: זה משאיר אותם בקהילה, בין אם זה 20 משפחות מצרפת או 100 מאוקראינה או 15 מאתיופיה.
מרדכי יוגב: לא אגע הרבה יותר, ברופאים אני שמח מאוד על הסרת החסמים ואני אומר להסתכל רחב איך עסקנו ברופאי השיניים של צרפת, ואז שאלתי מה עם רופאי השיניים של אוקראינה ומה עם רופאי העיניים של צרפת?
אלכס קושניר: בגלל זה אמרתי שהיד עוד נטויה.
מרדכי יוגב: להסתכל על זה רחב, להסיר את החסמים גם בתעסוקה וגם בדיפלומות, אלו שנים שבהן צריך לאפשר יותר ואם צריך חניכה של חצי שנה או שלושה חודשים או חודש, ליד רופא, אני אישית ראיתי באיכילוב, ליד רופאת השיניים שלי הייתה רופאת שיניים משוויץ שעיכבו אותה, ורופאת השיניים שלי אמרה "אני לא מבינה למה מעכבים אותה בקבלת הדיפלומה.
מרדכי יוגב: היא יכולה לעשות את זה לא פחות טוב ממני.
מרדכי יוגב: אתה מוכן?" אמרתי לה "בשמחה".
מרדכי יוגב: הייתי נסיוני.
מרדכי יוגב: התנועות המיישבות, קיראו להן למשרד, חייבו אותן, תעמידו אותן באתגר.
מרדכי יוגב: ואני מדבר על כולן, על הקיבוץ המאוחד ועל הקיבוץ הארצי ועל הקיבוץ הדתי ועל תנועת המושבים ועל מועצת יש"ע, כל המקומות הללו הן מוקד שבהן יש מוקד קהילתי חזק ויכולת לקלוט בתוך ישוב, יש ישובים שעושים את זה נפלא, זה צריך להיות דגל.
מרדכי יוגב: אני אומר את זה גם על הישוב שלי, אמרתי "תבחרו מה שאתם רוצים, אתיופים, אוקראינים, צרפתים, דרום אמריקה או צפון אמריקה, תתחייבו לקלוט 20 משפחות מאיפה שאתם רוצים, ולקלוט בין אם זה יהיה רק בית ראשון במולדת ואחרי זה הם יחליטו שהם רוצים לעיר ולמרכז הארץ.
סופה לנדבר: ומה עם מגורים?
מרדכי יוגב: יש מקומות שיש מגורים ויש מקומות שצריך להתאתגר, ולבנות.
מרדכי יוגב: כנראה שבעידן טראמפ גם במקומות אחרים אפשר יהיה קצת יותר והכמיהה והרצון - - -
אברהם נגוסה: אתמול קיימנו דיון בעניין הזה.
אברהם נגוסה: - - -
מרדכי יוגב: ישבתי בקיבוץ הדתי מול המזכירות המורחבת ואמרתי להם "זו משימה שלכם בעידן כזה שדופקים על השערים ועולים עשרות אלפים" בסוף מספרים קטנים מצטרפים לחשבון גדול.
מרדכי יוגב: הדבר האחרון- בני מנשה.
מרדכי יוגב: אנא תובילי להחלטה שמשווה אותם לעולי אתיופיה כדי שהדור השני והשלישי לא יקרה לו כמעשה עולי אתיופיה.
מרדכי יוגב: זה לא הרבה במספרים, זה מספרים קטנים.
מרדכי יוגב: גם הם אנשים נפלאים - - -
אברהם נגוסה: יש לנו החלטה.
אברהם נגוסה: הם הושוו.
מרדכי יוגב: בכל התנאים?
אברהם נגוסה: יש לנו החלטה עם השר הקודם השר זאב אלקין, הוא היה פה בנוכחותו של המנכ"ל לשעבר קיבלנו את כל התנאים שיוצאי אתיופיה מקבלים גם בני המנשה ועולה - - - יש לנו החלטה, יש לנו פרוטוקול.
מרדכי יוגב: הכל זה מספרים קטנים.
מרדכי יוגב: אני מציע לבדוק, הוא אמר לי באופן אישי שה-15 שנה הוכרו אבל יתר התנאים לא הוכרו, בדברים שונים.
מרדכי יוגב: אני חושב שאלה כמעט אותן בעיות ונוכל לראות בהם דברים גדולים מאוד כמו כלל העולים כפי שציינת, הון אנושי שבונה את מדינת ישראל.
יואל רזבוזוב: אני אעשה זאת בקצרה.
יואל רזבוזוב: תודה לשרה ולמנכ"ל על הסקירה המעמיקה, אנחנו עושים כאן הרבה דיונים ומנסים באמת לשפר את מצבם של העולים ולפעמים יש ביקורת, אבל אחרי שישבתי וראיתי את המצגת והסקירה אתה פתאום מבין כמה המשרד עושה, בכמה תחומים הוא נוגע, מול כמה משרדים הוא עובד, מול איזה גופים הוא עובד.
יואל רזבוזוב: באמת יש כאן המון המון עבודה ואני יכול רק לפרגן כי העבודה כן נעשית, מרגישים שהשרה חזרה הביתה, עושה את העבודה ובאמת גם עובדי המשרד שאנחנו בשיתוף פעולה, והשותפים, המשרדים האחרים, אנחנו באמת מנסים לפתור הרבה בעיות וחשוב שגם האוצר יבין, אמרתי שעולים עולים כסף.
יואל רזבוזוב: זה עולה כסף אם אנחנו רוצים לשפר את מצבם ושהם ייקלטו יותר טוב לארץ ויתרמו למדינה, אנחנו צריכים להוסיף עוד תקציבים ואנחנו כחברי ועדה צריכים ללחוץ את משרד האוצר שהוא בסוף הגורם הממונה על הכספים, להעביר יותר כסף.
יואל רזבוזוב: אני שמח על זה שיש מגמה ויש תוספות, אבל עדיין יש הרבה תכניות שאנחנו צריכים להשקיע ולהוסיף בהן.
יואל רזבוזוב: אחרי המצגת הזאת רואים כמה תחומים וכמה עבודה נעשית, יישר כח.
אברהם נגוסה: התייחסות מתנועות הנוער, מר ניסים שלם בבקשה.
<ניסים שלם: בוקר טוב לכולם.
<ניסים שלם: אני רוצה להגיד שאנחנו כתנועות נוער מייצגים 300,000 בני נוער, זה אומר מכיתה ד' עד כיתה יב'.
<ניסים שלם: חסרה לי במצגת הנפלאה, ישבתי והייתי המום ממה שמשרד הקליטה עושה וגברת השרה ויושב ראש הוועדה יודעים מה תנועות הנוער - - - הם תומכים ומה שקרה בשנים האחרונות לקחתם כמובן מאליו.
<ניסים שלם: יש תנועת נוער, הילד ירצה – יגיע, ונכנסנו למשבר בנושא של ילדי עולים והם קיימים ונמצאים.
<ניסים שלם: נעשה מחקר פשוט מדהים, שאני רוצה להגיד שתי מילים לגבי המחקר, שפי 8 ילדים של עולים חדשים רוצים להגיע למחנות קיץ להדרכה, זה אומר אותם ילדי עולים רוצים להגיע ולהיות מדריכים.
<ניסים שלם: אם אתה לוקח ילד ונותן לו להגיע לקורס מדריכים, מה אחרי זה?
<ניסים שלם: זה אומר שאם אנחנו לוקחים את הילד מגיל צעיר ונותנים לו את היסודות הנכונים, אנחנו נקצור את הפירות אחר כך בצבא.
<ניסים שלם: אי אפשר להגיע לילד בכיתה יב' ולהכין אותו לקראת שירות משמעותי.
<ניסים שלם: צריך להכין אותו לפני זה.
<ניסים שלם: בסקר הזה שנעשה על ידי משרד הקליטה, הקרן לידידות ועוד גופים, שבאים ושואלים את הילדים האלה בתנועות הנוער, הם באים ואומרים כך "התייחסו לתרבות שלי באופן חיובי" הילד בעצמו אומר את זה.
<ניסים שלם: הילד בעצמו בא ואומר "יש בני נוער גם מהתרבות שלי" ובתוך כל הפאזל הזה גברת השרה, היה לי חסר בתוך החינוך הבלתי פורמלי לא חוגים, הם לא מדברים על חוגים פה, מדברים על פעילות חברתית.
<ניסים שלם: זה אומר שהילד בא באופן שהוא רוצה להגיע, והוא נמשך לזה ואחר כך אנחנו גוזרים את כל הפירות.
<ניסים שלם: אז אני מבקש מהמנכ"ל, והשרה, חזרת לבית, לא התנתקת להרבה זמן, אנחנו מאוד מבקשים שתרימי את הכפפה בנושא של תנועות הנוער בארץ.
סופה לנדבר: גם הנכדה הגדולה שלי הצטרפה לתנועת נוער.
סופה לנדבר: ביום שישי אני מגיעה לתל אביב ואומרת לה "בואי אני אקח אותך לאשדוד" היא אומרת "לא, יש לי תנועת נוער".
<ניסים שלם: זו התשובה הנכונה.
<ניסים שלם: תודה רבה לכם.
אברהם נגוסה: רומן פרס בבקשה.
<רומן פרס: תודה רבה לכם.
<רומן פרס: אני סגן ראש עירית יוקנעם.
<רומן פרס: קודם כל אני רוצה לומר שזה באמת מרשים ביותר, אמרתי כבר בכל ההזדמנויות כבוד השרה, שמאז מונית למשרד, אין שום ספק שהמשרד שידרג את עצמו ועובד בכזה חיזוק עם הרשויות באיגום משאבים ובכזאת פתיחות, יישר כח גדול לך ולמנכ"ל ולכל עובדי המשרד הנאמנים והמסורים כי הם עמוד התווך של משרד העלייה והקליטה.
<רומן פרס: אני רוצה לציין, אני מסכים עם החשיבות של תנועות הנוער בקליטת עלייה בכלל, עירית יוקנעם למשל כל שנה מתקצבת בתקציב התמיכות סעיף של עידוד מימון מלגות לאותם נערות ונערים שרוצים להצטרף וידם אינם משגת, גם למפעלי הקיץ בחו"ל וגם בשוטף.
<רומן פרס: אז בהחלט לא רק משרד הקליטה והעלייה אלא גם רשויות יכולות להתגייס לעניין הזה.
<רומן פרס: לגבי תכניות, הכי אהבתי באמת את העידוד כמו שאמרת, עיקר העולים מתיישבים בין גדרה לחדרה גם בשל כך ששם רוב הערים הגדולות.
<רומן פרס: הם באים לערים הגדולות ותכנית עידוד עלייה מאפשרת לנו למשוך אותם אלינו לערים הקטנות, אנחנו קלטנו עולים ויודעים איך לעשות את זה.
<רומן פרס: דבר אחרון, אני חייב לנצל את הבמה הזאת ולפנות גם אלייך השרה ואולי בעיקר אליך אדוני יושב הראש.
<רומן פרס: הפרויקט שנקרא "הדרך החדשה", הפרויקט הזה הוא בעקבות החלטת ממשלה בתקופה שלדעתי זו אותה תקופה שהשרה לא הייתה במשרד.
<רומן פרס: סעיף פשוט, הוציא את הטיפול ביהודי אתיופיה אחרי 15 שנים בארץ ממשרד הקליטה.
<רומן פרס: כמי שמטפל ביוצאי אתיופיה, כמי שפוגש אותם ביום יום ברשויות, אני אומר לך אדוני היושב ראש, מדובר על החלטה הזויה, בהחלטה שיש לה השלכות הרסניות לאורך שנים שהמשמעויות, אנחנו נרגיש רק בעוד שנים.
אברהם נגוסה: אני מסכים איתך, אבל איפה הייתם כשכל הבלגן שם שאמרו "בואו נפריד את זה", איפה היו אנשי המקצוע של הרשות המקומית?
אברהם נגוסה: שתקתם.
<רומן פרס: אני מוכן לדבר, בוודאי שלא עכשיו, אני אגיד לך.
<רומן פרס: נתנו פה לקומץ של צעקנים להשתלט על שיח שהיה חייב להיות מקצועי וענייני ואז כשבאים ואומרים בשם הקהילה "אנחנו רוצים להיות עצמאיים" בסופו של דבר נתנו להם להיות עצמאיים, אבל מי שסובל זה לא אלה הצעקנים שבאו לצעוק אלא אנשים שהיום אי אפשר יותר לצרף אותם לתכנית פלא למשל, אין יותר תכנית פלא.
<רומן פרס: אי אפשר לטפל בהם יותר.
<רומן פרס: מדברים על תקציבים, נכון, משרד העלייה העביר תקציבים למשרד החינוך ולמשרד הרווחה רק שלא משרד החינוך ולא משרד הרווחה עוד לא יודעים מה לעשות איתם ומה לעשות עם התכניות האלה.
<רומן פרס: אדוני היושב ראש, אוכלוסיות שלמות פשוט נפלו בין הכיסאות וצריך לתת על זה את הדעת.
אברהם נגוסה: אני מסכים איתך, ידעתי ואמרתי את זה בזמנו אבל הייתי זאב בודד.
אברהם נגוסה: כל אנשי המקצוע, שתקתם באותו זמן.
<רומן פרס: אותנו לא צירפו ל- - - אדוני היושב ראש, אני קיבלתי פעם זימון לאיזה שהוא דיון, כשאני אישרתי את הזימון אמרו לי לא "תשלח - - - אנחנו נצרף אותך".
אברהם נגוסה: אנחנו בחודש הבא נקיים דיון בנושא הזה ונזמין אותך.
<רומן פרס: תאמין לי שדוד יאסו יודע לטפל בנושא הזה הרבה יותר טוב מ- - -
סופה לנדבר: אנחנו העברנו להם כסף כדי לקבל את ההבנה - - -
<רומן פרס: תכנית ליווי משפחות של משרד הרווחה, קיבלנו הנחייה שיותר אנחנו לא מטפלים ביוצאי אתיופיה, אנחנו מטפלים ביוצאי ארצות המצוקה האחרים, בלגיה, צרפת אוקראינה ורוסיה.
<רומן פרס: גישרנו על כל הפערים, אין יותר צורך לטפל ביוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לתת לאנשים נוספים להתייחס.
אברהם נגוסה: אנחנו לוקחים את הצעתך ונקיים דיון בנושא.
אברהם נגוסה: אני לא יודע מה נעשה, אבל נקיים דיון.
אברהם נגוסה: השותף הטבעי למשרד הקליטה זה הסוכנות היהודית, יהודה שרף בבקשה.
<יהודה שרף: אדוני היושב ראש, אני אעשה את זה ממש בקצרה.
<יהודה שרף: אנחנו פשוט מפרגנים ומודים למשרד העלייה והקליטה.
<יהודה שרף: אנחנו חיכינו לשרה שנה וחצי שהיא תחזור, וזו הפעם הראשונה שיש שרה בישראל שרוצה להיות שרת עלייה וקליטה.
<יהודה שרף: אז נכון שאני לא אובייקטיבי אבל אני מלווה את השרה הרבה פעמים ולראות את הצורה שהיא גוררת אחריה את כל המשרד, מטפלת בעולים, האוזן והלב תמיד פתוחים, יודעת לשגע את השכל שבעה ימים בשבוע באהבה, כדי לפתור בעיות נקודתיות ובין מערכתיות של עולים.
<יהודה שרף: גבירתי השרה, בשם היחידה לעלייה וקליטה בסוכנות היהודית אני רוצה להגיד לך המון המון תודה על כל העזרה שאת מושיטה לעולים ככלל ולנו וליחידה שלי בפרט.
סופה לנדבר: אני צריכה להגיד שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית ועכשיו בשריפה שהייתה בחיפה הרגשנו כתף של אחריות כאשר היינו צריכים לפנות את העולים ועשינו את זה לאנשים מבוגרים בלי תרופות, בלי בגדים, בלי שום דבר, הבניין נפגע ואני הייתי שם שלשום, הם אספו וחילקו כסף, 1,000 דולר למשפחה והייתם צריכים לראות, היינו צריכים לנצל את מה שעירית חיפה נתנה, מלונות, אבל זה היה לתקופה קצרה מאוד.
סופה לנדבר: מי שהיה זקוק, העברנו למרכז קליטה בקרית ים, יש פה ממלא מקום ראש עירית קריית ים שהגיע לשם, ובעצם כל הסיוע, העזרה ואוכל ותרופות ומה שהיו צריכים הקשישים האלה הם נתנו וקיבלו מהסוכנות ומהעובדים של משרד העלייה והקליטה ואני אסירת תודה על כך.
סופה לנדבר: זה פשוט היה מדהים, שיתוף הפעולה, הטיפול בקשישים והעזרה שנתתם.
סופה לנדבר: מדהים.
אברהם נגוסה: אני רוצה לתת רשות דיבור למי שרוצה להתייחס מארגוני העולים.
אברהם נגוסה: בבקשה, קעליטה.
<אריאל קנדל: תודה כבוד היושב ראש, תודה לשרה ולמנכ"ל.
<אריאל קנדל: אני גם אקצר מאוד.
<אריאל קנדל: אני רוצה רק לשים דגש על הפוטנציאל הטמון, חבר הכנסת יוגב דיבר על זה אבל ברור לכולם פה שהפוטנציאל מצרפת הוא עוד מאוד מאוד גדול, השרה הייתה לא מזמן בצרפת והתרשמה.
<אריאל קנדל: משום מה, מכל מיני סיבות הירידה ירדה אבל מספר התיקים גדל.
<אריאל קנדל: לפי כל המחקרים הפוטנציאל הוא אדיר ואני רק חושב שצריך לעשות עוד מאמץ קטן כדי פשוט להנגיש את כל מה שהמשרד עושה וכל הכלים הנפלאים האלה להנגיש אותם יותר גם לאנשים פה שכבר הגיעו, כי אז זה ידרבן את האחרים לבוא, וגם להנגיש את זה יותר לאלה שעדיין שם.
<אריאל קנדל: כך אני חושב שנוכל להעלות הרבה יותר יהודים מצרפת שפשוט רוצים לבוא ועוד כמה חודשים נראה מה יקרה שם.
אברהם נגוסה: לי גם יש שאלה לתשומת לב, אבל אנחנו נקיים דיון בנושא, אדוני המנכ"ל, בנושא של פינוי מרכזי הקליטה, בעיקר היחידים שנמצאים במרכזי הקליטה.
אברהם נגוסה: דנו בוועדה והגשנו מתווה שהשכירות של 1,500 שקלים יהפוך למענק, הייתה נכונות מצד משרד הקליטה וגם משרד האוצר.
אברהם נגוסה: אני מבקש שיחד עם משרד האוצר תדונו ואז לקבל החלטה כדי שנפנה גם את היחידים שתקועים במרכזי הקליטה.
אברהם נגוסה: המנכ"ל, תסכם בבקשה.
אלכס קושניר: אז קודם כל תודה רבה על ההתייחסויות, רשמנו את כל הדברים ונבחן אותם ונראה איך אנחנו יכולים לשפר את הקליטה והעלייה.
אלכס קושניר: דבר אחד, יש פה עוד ארגון ממשלתי שהוא באחריות השרה ובניהולי, הארגון הזה נקרא "נתיב" אני מאוד מבקש ממך אדוני היושב ראש גם לתת לארגון הזה להציג את הפעילות שלו באחת הוועדות הקרובות.
אלכס קושניר: זה מאוד חשוב כי הארגון הזה עושה רבות למען העלייה ואני מבקש מאוד לתת הזדמנות לארגון הזה להציג את הפעילות שלו.
סופה לנדבר: אני שרה תורנית בישיבת המליאה, ולכן אני רוצה לומר לעובדים, לכל מי שהגיע לכאן תודה רבה ולמי שלא הגיע והוא שותף שלנו בדאגה לעלייה ולקליטה תודה רבה.
סופה לנדבר: תודה רבה לך על הישיבה אדוני היושב ראש.
סופה לנדבר: אני רוצה להגיד משפט אחרון.
סופה לנדבר: אני רוצה שמשריד ממשלה אחרים וכל החברה הישראלית, כלפי כל העולים ירגישו, אנחנו לא צריכים להיות לבד, הבלעדיות על קליטת העלייה לא שייכת למשרד העלייה והקליטה.
סופה לנדבר: הקליטה במדינת ישראל שייכת לכל החברה, לכל המשרדים ואני מחפשת את הפרטנרים לעבודה משותפת לשנים הבאות.
אברהם נגוסה: אני רוצה לסכם את הדיון בברכה לשרת הקליטה ולמנכ"ל והצוות של משרד העלייה והקליטה, הם עושים עבודה טובה.
אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך ונקיים דיון לפי הנושאים שהוצגו לנו כאן
אברהם נגוסה: על פי סדר העדיפות וכמובן נמשיך לעקוב אחרי יישום התכנית לשנת 2017-2018 שהצגתם לנו.
אברהם נגוסה: תודה רבה על העבודה ושיתוף הפעולה.
<חנה אלעזר: מה שקורה עם העולים זה שבמרכזי קליטה הם משלמים את שכר הדירה שלהם, שכר הדירה שלהם יורד דרך חשבון בבנק אוטומטית.
<סמנטה לסלי אסולי: זה גיהנום ללכת לביטוח הלאומי.
<לינדה דגן: לנושא העולים, בתפקיד שלי יש לי תכנית תעסוקה לנשים מחברות מסורתיות, תכנית "אשת חייל" שהיא ב-70 מוקדים בארץ.
<קרן פישזון: אני אומרת, אם אנחנו ככה נמשיך, נגיע לזה שבשנה הבאה הם לא יגיעו בכלל ואני חוזרת על האמירה של אותם זקנים שעלו ארצה, הם כבר לא 42, של פרופסורים שרצו לתרום, הם כבר הרבה פחות, הם אמרו צריך לשנות שיטה, אחרת צריך לכבות את האור במדינה הזאת.
אברהם נגוסה: אני פותח את ישיבת ועדת העליה, הקליטה והתפוצות.
אברהם נגוסה: על סדר היום: סקירת יו"ר הסוכנות היהודית נתן שרנסקי על פעילותה ותקציבה.
נתן שרנסקי: - - - כאשר אין תשובות בנושא של דיור ועבודה או הכרה בדיפלומות, זה מקשה מאוד.
נתן שרנסקי: יש לנו היום יותר פעילות, ביחד עם משרד הקליטה ובעזרת אופק ישראל, יש לנו יותר פעילות מבחינת הירידים של העלייה, הסמינרים והכשרה מקצועית, וזה מחזק את גל העלייה.
נתן שרנסקי: יחד עם זאת, כמו שדיווחנו לפני כמה שנים כאן בכנסת, הסוכנות היהודית קיבלה החלטה אסטרטגית, שהדרך הנכונה לחזק עלייה בבחירה חופשית, זה דרך חיזוק הזהות היהודית.