GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: יש מישהו שרוצה לדבר?
אברהם נגוסה: אמבסדור עודד, בבקשה.
<עודד בן חור: מתנצל שהגעתי עד עכשיו ולא שמעתי חלק מהדברים ואני מניח שמה שאגיד אולי נגעו כבר לפניי, אבל צריך להגיד אותם ואם זה עוד פעם, אז תסבלו איתי.
<עודד בן חור: גם הכנסת, מעבר למה שאמר עכשיו סמנכ"ל מודי אפרים, תקיים אירוע לציון 25 שנה לפיגוע בנציגות.
<עודד בן חור: יש את ההסכמה של יושב ראש הכנסת, זה כנראה יהיה ב-20 במרץ, ה-17 במרץ זה יום שישי ויש קושי טכני לעשות את זה בכנסת, אבל יש לנו שניים שנרתמים לעניין מראש ואחד הוא יושב ראש הכנסת כמובן, שללא היסוס בכלל קיבל את זה, והשני הוא חבר הכנסת אברהם דיכטר, שהיה בשב"כ והיה מעורב בחקירה של הפיגוע הנורא הזה.
<עודד בן חור: אנחנו עושים את זה ביחד עם משרד החוץ כמובן.
<עודד בן חור: משרד החוץ שילם דם קורבנות בפיגוע ואנחנו נעשה את זה, זה אלמנטרי ומתחייב.
<עודד בן חור: אני רוצה להגיד במילה אחת, שיש התחלה של הבנה, אנחנו מציינים את זה בסיפוק, התחלה של הבנה בפורומים הבינלאומיים לגבי מה הן הסיבות האמיתיות שמאחורי פיגועי טרור בעולם, אלה שהיו ואלה שנמשכים עכשיו ואנחנו בתקווה שהם יילכו ויצטמצמו, כי צריך לפעול ביחד, אבל יש הבנה שהאשמים זה לא החברים בסכסוך במזרח התיכון, קרי הסכסוך הישראלי-פלסטיני שנהוג היה להטיל עליו את הסיבות, הם מבינים בדיוק מה קורה עכשיו בעולם ויש פה התבהרות של השמים, של האופק שלנו.
<עודד בן חור: אי אפשר לדעת מה יהיו הדברים, איך ייראו הדברים תחת הממשל החדש בארצות הברית, אבל גם שם אנחנו מרגישים באופן ברור שינוי תפנית מרכזית בהבנה של דברים ובהבנה מכאן גם למסקנות איך צריך להתמודד עם התופעות האלה.
<עודד בן חור: הכול קשור כמובן לנקודת המוצא שכרגע היום אנחנו מדברים בה, והיא אלברטו ניסמן זכרו לברכה.
<עודד בן חור: שמעתי רק חלק ממה שאמר חבר הכנסת ילין ואולי מילה או שתיים לגבי אירן.
<עודד בן חור: יש חשיבות גדלה והולכת במיוחד במה שחשף והתחיל להוציא לאור אלברטו ניסמן וזה מה שקשור לאירן.
<עודד בן חור: יש את הדבר שפשוט לא מתקבל על הדעת מבחינה אובייקטיבית, היא הולכת ונעשית אחת הבנות הנחשקות או המחוזרות במשפחת העמים הבינלאומית.
<עודד בן חור: אני מדבר על אירן, אנחנו מדברים על יצואנית הטרור הגדולה ביותר במזרח התיכון ואני חושב שאני גם לא טועה אם אני אומר הגדולה בעולם כמדינה.
<עודד בן חור: מדינה תומכת טרור, יצואנית טרור, לא ניכנס לפרטים, אבל אם תוך כדי האזכור של האיש היקר הזה אנחנו נגיע גם לדבר על אירן כשנדבר, נעשה לעצמנו חובה וטובה כפולה ומכופלת.
<עודד בן חור: ומילה אחרונה, כאזרח ישראלי, אני אומר את זה אפילו עם דמעות בגרון, אפילו שלא הכרתי את האיש, להבדיל מכמה חברים פה שהכירו ושמעו והיו שם, אלברטו ניסמן בראייה שלי, הצנוע, היה נציג שלנו בעמדה קדומנית של העם היהודי ושל מדינת ישראל במקום מרוחק כמו ארגנטינה, גם אם רשמית הוא לא היה כזה.
<עודד בן חור: בפועל מה שהוא עשה והקורבן שהוא הקריב, הלהט שבו הוא רצה לחקור את האמת ולא פחד, מצרפים אותו כבן יקר למשפחה היהודית, למשפחה הישראלית.
<עודד בן חור: אנחנו גאים ואני חושב שנהיה גאים ביותר לציין את זכרו ונראה איך עושים את זה כאן, אבל זה חשוב שנאמר את הדברים האלה.
קסניה סבטלובה: אני כמובן רוצה לברך אותך על קיום הדיון החשוב הזה, הישיבה הזאת, ואנחנו חייבים לזכור את הגיבורים שלנו.
קסניה סבטלובה: אנחנו חייבים להזכיר את פועלם ומדובר באנשים שייכנסו לנצח לפנתיאון שלנו הישראלי, של אנשים שנלחמו למען האמת, האמת של כולנו.
קסניה סבטלובה: אני לא ארחיב בדבריי, אבל אני רק אוסיף למה שנאמר כאן על ידי השגריר בן חור.
קסניה סבטלובה: אירן ממשיכה לפעול, היא לא עוצרת.
קסניה סבטלובה: אימפריית הרוע שהוציאה לפועל את הפיגוע ההוא בבואנוס איירס, ושהמשיכה בפיגועים אחרים גם ברחבי אירופה ובמקומות אחרים, היא ממשיכה לפעול גם כעת ואנחנו חייבים גם להתגונן, אנחנו גם חייבים לשמור פיזית על הנציגויות שלנו, על האנשים שלנו, על המרכזים היהודיים מבחינת השמירה הפיזית, אבל גם לוודא שכל אחד יידע בעולם מה בעצם עושה אירן.
קסניה סבטלובה: איך אנחנו עושים את זה?
קסניה סבטלובה: אם אנחנו עכשיו מצמצמים בכוחות שפועלים במשרד החוץ למטרה הזאת אנחנו לעולם לא נשיג את המטרה, כי אירן כרגע מרחיבה את הפעילות שלה ומרחיבה את כמות השגרירויות והקונסוליות ברחבי העולם בעוד שאנחנו מצמצמים.
קסניה סבטלובה: זו בגידה, בגידה באינטרס שלנו וזו בגידה כמובן בפועלו של אלברטו ניסמן גם, שרצה לחשוף את הדברים ורצה לחשוף את התיאוריה הזאת של קנוניה שנרקמה כנגד חקירה של האמת והוצאתה לאור.
קסניה סבטלובה: אני מקווה שכולנו נלמד את השיעור הזה ומי שצריך ליישם אותו ומי שצריך להוביל את המדיניות של מדיניות חוץ נחרצת, ההתחזקות של מערך של משרד החוץ, שהוא יסיק את המסקנות.
קסניה סבטלובה: הדברים האלה שאנחנו אומרים פה לא יישארו רק בפורום הזה, אנחנו כולנו מסכימים ואין צורך לשכנע את המשוכנעים, אבל כנראה שיש צורך לשכנע את האנשים שכרגע עושים כל דבר כדי שהקול שלנו יהיה חלש יותר והקול של הרפובליקה האיסלמית, שממשיכה לפגוע בנו, ממשיכה לייצא את הטרור ומערערת את היציבות הבינלאומית, נשמע חזק יותר, לצערנו הרב.
<רוקסנה לוינסון: גם אני רוצה להגיד משהו בנימה אישית.
<רוקסנה לוינסון: שמי רוקסנה לוינסון.
<רוקסנה לוינסון: יש בישראל יותר ממשפחה עם יותר מקורבן אחד בפיגועי טרור, בארגנטינה רק המשפחה שלי.
<רוקסנה לוינסון: דודתי גרסיאלה לוינסון נרצחה בפיגוע בשגרירות ישראל ודודי חיים פלקסין נרצח בפיגוע באמייה, ולכן, אחרי כל השנים של ניסיונות לחפש אחר צדק ואמת ובבוקר שנודע לי שאלברטו ניסמן נרצח אני בכיתי בדיוק כמו בימים של אחרי הפיגועים.
<רוקסנה לוינסון: כשבעלי שאל אותי מה קרה, אני עניתי, 'חקירת האמייה נרצחה, חקירת האמייה מתה'.
<רוקסנה לוינסון: אז אני מאוד מאוד מאוד רוצה להודות לך ולוועדה ולכנסת ישראל ורוצה להגיד, לא שיש לי ספק, אני לא שואלת את עצמי למה עליתי לארץ, למה החלטתי לגדל את שלושת הילדים שלי, שהם כבר אחרי הצבא, אחרי שירות משמעותי בצבא, אני לא שואלת את עצמי למה אני פה, אבל המפגש הזה שאתם ערכתם היום הפך להיות חלק מהתשובה.
אברהם נגוסה: לפני שאני נותן לשגריר, אם יש לו להתייחס למה שנאמר פה, יש מישהו שרוצה להגיד משהו?
אברהם נגוסה: כבוד השגריר, אם אתה רוצה להגיב או להתייחס למה שנאמר, או דברי סיכום, אני יכול לתת לו, אם לא, אז אני אסכם את הדיון.
<קרלוס פאוסטינו גרסיה: (אומר דברים בשפה הספרדית, להלן התרגום החופשי) אני חוזר על דבריי הקודמים, אני מאוד מודה לכל הנוכחים על המחווה שאתם עושים היום.
אברהם נגוסה: אנחנו שמענו על בן אדם שרדף את הצדק, את האמת, האויבים שלא רצו שהאמת והצדק ייצאו הרגו את הצדק ואת האמת, וזו הייתה המטרה שלהם כשהם הרגו אותו, כי הם לא רצו שהאמת והצדק ייצאו ולכן הבן אדם הזה הוא היה גדול ונשאר גדול בהיסטוריה, כי הוא רדף את האמת ואת הצדק.
אברהם נגוסה: אנחנו היום ציינו פה בכנסת ישראל, נמצאים חבריי חברי הכנסת, נציגים משלוש מפלגות גדולות פה, ואני חושב, כמו ששמענו, שהכנסת גם תעשה יום מיוחד בנושא הזה, בנושא הפיגוע, ואנחנו נמשיך לזכור אותו, הוא יישאר עִם עם ישראל ואנחנו כולנו, אני חושב שזה לא רק עם ישראל, זה העולם כולו, צריך לראות בבן האדם הזה כמודל לאיש שרודף את האמת והצדק.
אברהם נגוסה: אני מודה לכולם, כמובן בראש ובראשונה לכבוד השגריר קרלוס גרסיה, שגריר ארגנטינה בישראל, ולד"ר גוסטבו פרדניק, נציגי משרד החוץ, חבריי חברי הכנסת שהגעתם, למשפחה המכובדת של ד"ר אלברטו ניסמן זכרונו לברכה, לכל מי שהשתתף.
אברהם נגוסה: אני מודה לכם ואני נועל את הדיון.
אברהם נגוסה: אנחנו היום מקיימים את הדיון בנושא אנטישמיות ופעילות תנועת ה-BDS בקמפוסים בארצות הברית ובאירופה, בהשתתפות משלחת הסטודנטים מ- WUJSומנהיגות סטודנטים מה-ZOA, Zionist Organization Association, מארצות הברית.
אברהם נגוסה: הוועדה בראשותי דנה מספר פעמים בנושא האנטישמיות והדה-לגיטימציה של מדינת ישראל בקמפוסים, סטודנטים יהודים שחיים בתפוצות נאלצים להתמודד ישירות עם תנועת ה-BDS והאנטישמיות ואנחנו לפני שנה, כשקיימנו את הדיון קיבלנו דיווח מהמשרד לענייני תפוצות, ש-40% מתושבי אירופה הם אנטישמים וכי 75% מהסטודנטים היהודיים באמריקה עברו תופעה של התקפות אנטישמיות.
אברהם נגוסה: אלה הנתונים שקיבלנו לפני שנה מהמשרד לענייני תפוצות.
אברהם נגוסה: כן דווחו לוועדה לפני שנה נתונים קשים על היקף התופעות האנטישמיות ברשתות חברתיות.
אברהם נגוסה: למשל בפייסבוק נרשמו באותה שנה, בשנת 2015, 9,000 מקרים של אנטישמיות, בטוויטר 11,354 מקרים אנטישמיים, באינסטגרם 4,468, יוטיוב 4,465 סרטונים.
אברהם נגוסה: הוועדה בראשותי ציינה בישיבתה הקודמת כי היא רואה בחומרה את הגידול בהיקף האירועים האנטישמיים באירופה ובארצות הברית.
אברהם נגוסה: הוועדה סבורה כי שילוב ידיים ושיתוף הפעולה מהווים פתרון להילחם בתופעה ולפיכך תכלוּל המהלכים האסטרטגיים של ממשלת ישראל יביא לריכוז המאמצים וליתר אפקטיביות אל מול האויב הנוכחי.
אברהם נגוסה: הוועדה שוב קוראת למשרד ראש הממשלה להקים ועדת מנכ"לים בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה, ועדה זו תכלול ותתאם את העבודה בנושא האנטישמיות והדה לגיטימציה של מדינת ישראל שנעשית כיום ללא תיאום וחשוב מאוד לשלב ידיים ולחבר את הכוחות ולהילחם ביחד ושיהיה תיאום גם של משרדי הממשלה וגם ארגונים לא ממשלתיים בינלאומיים.
אברהם נגוסה: אנחנו גם מאמינים שהתופעה של אנטישמיות זו לא רק בעיה של היהודים, אלא גם של כל האנושות, ולכן יהודים ולא יהודים צריכים להיאבק נגד התופעה הזו.
אברהם נגוסה: ישנם פה היום סטודנטים יהודים מ- WUJS מרחבי אירופה ומארצות הברית וכן נציגי קבוצת מנהיגי תנועת ZOA מארצות הברית ואנחנו נבקש לשמוע גם מהם.
אברהם נגוסה: יש לנו אורח כבוד שאנחנו שמחים לארח אותו, פרופ' ארווין קוטלר, אני חושב שאין מי שלא מכיר את פרופ' ארווין קוטלר, הוא היה שר המשפטים של קנדה וחבר הפרלמנט בקנדה וגם בפרקליטות, יועץ משפטי לממשלת קנדה.
אברהם נגוסה: אני מכיר את פרופ' קוטלר הרבה שנים, הוא נלחם כמעט 40 שנה על זכויות האדם, אני מכיר אותו בהיבט המאבק שלו להעלאת יהודי אתיופיה, שהוא ממשיך עדיין.
אברהם נגוסה: איש יקר שהוציא מבית הכלא ברוסיה את נתן שרנסקי, היום יושב ראש הסוכנות היהודית, ואת יולי אדלשטיין, היום יושב ראש הכנסת, ואת נלסון מנדלה, גם.
אברהם נגוסה: לכן הוא בעל הרבה זכויות, יש לנו כבוד, אין לו הרבה זמן להיות איתנו עד הסוף, יש לו פגישה נוספת, אבל אני ביקשתי ממנו שהוא ישתף אותנו.
אברהם נגוסה: גם הוא נמצא בפרונט במאבק הזה, ולכן קודם כל נשמע מפרופ' ארווין קוטלר, בבקשה.
<ארוין קוטלר: תודה, אברהם.
<ארוין קוטלר: אני רוצה להתחיל בהתחלה לשבח את אברהם נגוסה על היוזמה הזאת, לא רק היוזמה של הוועדה, אלא כל הפעילות שלו, במיוחד הפעילות ההיסטורית למען עליית יהודי אתיופיה והיום הוא גם מכהן כיושב ראש של השדולה אפריקה-ישראל פה בכנסת.
<ארוין קוטלר: ברשותכם, אני אביע את דבריי באנגלית, לא בגלל שאין לי כבוד לשפה העברית, אלא בגלל שיש לי כבוד לשפה העברית ואני לא רוצה לגמגם בעברית.
<ארוין קוטלר: יש לי פגישה, אמרתי לאברהם שאני לא יכול להזיז, דווקא עם יושב ראש הכנסת יולי אדלשטיין ב-11:30, אז אני אעבור לאנגלית ואני אנסה לסכם בקיצור נמרץ.
<ארוין קוטלר: אני מבקש את סליחת
<ארוין קוטלר: כם על זה שאני לא אהיה פה לשמוע אתכם, כמו שאומרים, מכל מלמדיי השכלתי, הייתי מעדיף לשמוע אתכם, אבל אני אקרא את כל הפרוטוקול.
<ארוין קוטלר: (אומר דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) תרשו לי להתחיל באמירה שאברהם כבר נתן לכם את הנתונים האמפיריים החשובים שקשורים לכל מה שקורה בקמפוסים באירופה ובצפון אמריקה.
<ארוין קוטלר: אני ביקרתי בקמפוסים, הייתי פרופסור למשפטים במשך 30 שנה לפני שהפכתי לחבר פרלמנט והמשכתי לפקוד את הקמפוסים.
<ארוין קוטלר: הרשו לי לומר שאנחנו עדים, במצטבר, במשך למעלה מ-40 שנה, למעין החמרה של אנטישמיות גלובלית, שהיא יותר ויותר מתוחכמת וגם רצחנית מבחינת אנטישמיות.
<ארוין קוטלר: אנחנו רואים שזה דומה ושונה, אנחנו רואים את זה בפעם הראשונה בצורה ממוסדת, במשך 40 שנה, מאז ההחלטה שהציונות הושוותה לגזענות, זה אשר הראה כאילו יש פה את הצד המשפטי בתחום הזה, אבל הדברים היום הם מעל ומעבר.
<ארוין קוטלר: זו האנטישמיות החדשה שאנחנו צריכים למענה למעשה לשון אחרת, יש פה אפליה והכחשה והתקפה כנגד הזכות של העם היהודי לחיות כחבר שווה בין שווים, אפילו הזכות לחיות.
<ארוין קוטלר: וגם ישראל, אשר צצה ועולה, קלטה יהודים בקרב האומות ולכן האנטישמיות המסורתית היא אפליה נגד והכחשה והשלילה של מתן האפשרות ליהודים לחיות בקרב האומות.
<ארוין קוטלר: אנחנו ראינו פה אינדיקטורים אשר מזהים את העובדה שהאנטישמיות הקלאסית נמצאת.
<ארוין קוטלר: הליגה נגד השמצה ב-2014 ערכה סקר גלובלי והשתמשה ב-11 מהאינדיקטורים האלה ואנחנו רואים שהיהודים שולטים בתקשורת, יש להם יותר מדי כוח, ואם ניקח את 11 האינדיקטורים האלה אנחנו רואים שזה למעשה מעין וירוס מתמיד.
<ארוין קוטלר: אנחנו רוצים איפה לזהות ולמדוד את האנטישמיות החדשה, כי עד כה אנחנו פיתחנו רק את המטריצה או את האינדיקטורים של ההערכה של האנטישמיות החדשה ולכן עכשיו אני רוצה לסכם את זה במהירות, כי כתבתי על כך במקומות אחרים.
<ארוין קוטלר: במטריצה אנחנו רואים במספר 1 את האנטישמיות הג'נוסידית.
<ארוין קוטלר: זה לא דבר שאני משתמש בו בקלות, אני מתייחס לרצח עם פה.
<ארוין קוטלר: יש פה חפיפה בין האהדה לרצח עם, שנגוע בשנאה שהיא האנטישמיות והיא מוצאת את ביטוייה בהסתה לשנאה ולרצח עם כנגד ישראל והעם היהודי.
<ארוין קוטלר: חמינאי באירן הוא למעשה הבולט מביניהם.
<ארוין קוטלר: אני אמרתי שאירן החמינאית נבדלת מהעם באירן, זאת אומרת הם עצמם מושא לדיכוי בארצם.
<ארוין קוטלר: האינדיקטור השני הוא הדמוניזציה של ישראל ושל העם היהודי, כשמייחסים להם את כל הרע שבעולם של המאה ה-20 ושל המאה ה-21, עם אימפריאליזם, קולוניאליזם, אפרטהייד ומה לא.
<ארוין קוטלר: אתם מכירים את הלשון הזאת, וזאת להדגים בפשטות שישראל היא האויב של כל מה שטוב והיא למעשה בעלת כל הרעות.
<ארוין קוטלר: דבר אחד שאני רוצה להמשיך בו והוא החשוב והמתוחכם ויש לו הרבה כוח בתרבות של הקמפוסים, יש בקמפוסים מעין תרבות של זכויות אדם והפלסטיניות היא למעשה מתנוססת בראשה.
<ארוין קוטלר: אנחנו רואים את הכיסוי על האנטישמיות והדה לגיטימציה מבחינת הערכים האוניברסליים.
<ארוין קוטלר: זאת אומרת הערכים המשותפים לתרבויות המערב וקנדה, היא ללא ספק מפיצה גם כן.
<ארוין קוטלר: אותם ערכים שאני רוצה להתייחס אליהם, אני אביא לכם דוגמה לכל אחד ואחד, כי הזמן לא מאפשר לי יותר.
<ארוין קוטלר: אחד זה כיסוי הדה לגיטימציה תחת הסמכות של החוק והתרבות של זכויות אדם והמאבק כנגד גזענות.
<ארוין קוטלר: כשאנחנו מדברים על הכיסוי של האו"ם, אנחנו מדברים על ההחלטה של מועצת הביטחון מלפני ימים ספורים, אבל דבר שלא ידוע, שמדי שנה במשך יותר מ-40 שנה, כמעין ריטואל באו"ם, בעצרת הכללית יש כ-20 החלטות גינוי כנגד מדינה חברה אחת שהיא ישראל ו-4 החלטות כנגד יתר העולם.
<ארוין קוטלר: רובכם יודעים זאת, אבל ייתכן שאתם לא מבינים, זה תהליך שמתקיים שלושה חודשים במהלך העצרת, מספטמבר עד דצמבר, המשלחות נמצאות שם והן חשופות לכך, לרבות אקדמאים ועיתונאים, ולא רק דיפלומטים, וסטודנטים וראשי עדות.
<ארוין קוטלר: לכן יש פה לא רק מסה קריטית של גינוי מדינה חברה אחת, אלא יש מסה קריטית של חשיפה לגינוי הזה.
<ארוין קוטלר: זה כבר נמשך 40 שנה, שלושה חודשים מדי שנה.
<ארוין קוטלר: חִשבו מה זה עושה לאלה שמגיעים לשם ואינם מבינים את הדקויות של הסכסוך הישראלי פלסטיני והם מפנימים את הדה לגיטימציה הזאת במשך הזמן.
<ארוין קוטלר: בה בעת רוב אלה שמפרים את זכויות האדם, רוסיה וסין ואירן וסוריה, הם אלה שהם למעשה נמלטים מכך ומתחמקים.
<ארוין קוטלר: הדבר השני הוא החסות של חוקי העולם.
<ארוין קוטלר: לפני שנתיים אלה שחתמו על אמנת ז'נבה, שהיא החוק הבינלאומי להגנה על החוק הבינלאומי, העמידו מדינה אחת בעולם על ספסל הנאשמים.
<ארוין קוטלר: לא את אלה שהפרו את זכויות האדם, לא את סעודיה, לא אירן, מדינה אחת נמצאת על ספסל הנאשמים, והמדינות שחתומות על אמנת ז'נבה שלוש פעמים ב-50 השנים האחרונות נפגשו והעלו דבר אחד, להעמיד את ישראל על דוכן הנאשמים.
<ארוין קוטלר: וכאשר אנחנו מדברים על תורת המשפטים הכרוכה בכך, מלמדים את זה גם באוניברסיטאות, ואז בשלב אחד אנחנו רואים שיש פה האשמה מלאה.
<ארוין קוטלר: והדוגמה השלישית היא זכויות האדם והפרתן.
<ארוין קוטלר: זכויות אדם זו מעין דת של ימינו כבר זמן מה ולכן אם אתם מעמידים את ישראל כזו המפרה במיוחד את זכויות האדם הרי שישראל הופכת לאנטי - - - בן ימינו ואני יכול להביא לכם משפטים שכרוכים בכך.
<ארוין קוטלר: כל המאבק כנגד גזענות, אחד הדברים הגרועים ביותר שאפשר לקרוא למישהו זה גזען.
<ארוין קוטלר: עצם החותם יש בו גינוי, ובמקרה של ישראל, ישראל היא מדינת אפרטהייד, כך הם אומרים.
<ארוין קוטלר: אפרטהייד זה פשע נגד האנושות, ישראל איפה היא מדינת אפרטהייד והיא פושעת כנגד האנושות ולכן אין לה זכות קיום.
<ארוין קוטלר: ואם לא די בכך, נאמר מדינה נאצית, ואם היא מדינה נאצית, לא רק שאין לה זכות קיום אלא למעשה יש לנו את החובה לפרק אותה וזה חלק מן התרבות של מה שנחשב לזכויות אדם עד תרבות הקמפוסים.
<ארוין קוטלר: אני אסכם בשבילכם מה קרה בפרלמנט הקנדי, זה אולי מגלם איך ללכת נגד ויחד עם ההמלצה של נגוסה אני יכול לומר מה צריכה לעשות ממשלת ישראל, להקים גוף משותף ומשולב.
<ארוין קוטלר: היה לנו דיון חירום במרס 2015 על הנושא של האנטישמיות החדשה ובסוף אותו דיון הפרלמנט הקנדי פה אחד קיבל החלטה שכוללת את שלושת הדברים הבאים, אחת, מגנים את העלייה המדהימה של האנטישמיות, שתיים, לחימה באנטישמיות שתהפוך לקדימות גם במדיניות הפנים וגם במדיניות החוץ של קנדה, והחלק השלישי, ואני מצטט מהפרוטוקול באוטווה, לשלב לגבי אנטישמיות, ושם יש טיוטה, לא רק איך מגדירים אנטישמיות אלא איך ללחום בה, ואני אצטט ציטוט משם שאומר 'לבקר את ישראל זה לא אנטישמיות, לומר כך זו טעות, אך לבודד את ישראל כגישה מייחדת ומאשימה או השלילה של זכותה של ישראל להתקיים, לקרוא להרס ישראל, זה עניין של שנאה, זו אנטישמיות ולא לומר זאת יש בכך חוסר יושר'.
<ארוין קוטלר: הדברים האלה התקבלו פה אחד, ואם אתה באירופה או בארצות הברית או בכל מקום אחר, אנחנו רואים כיצד הדברים האלה מתרחשים גם בקונגרס וגם בסנאט.
<ארוין קוטלר: אני רוצה להודות לכם על תשומת הלב, וכפי שאמרתי, אני מצטער שאינני יכול להיות כאן כדי להמשיך ולהקשיב לדו שיח הזה שממנו יכולתי רק ללמוד, כי יש לי התחייבות מוקדמת שאיני יכול לשנות, אבל כל הכבוד על כל העבודה שאתם עושים.
<ארוין קוטלר: תודה רבה.
אברהם נגוסה: תודה רבה, פרופ' ארווין קוטלר, אנחנו מאוד מודים לך שהגעת אלינו.
אברהם נגוסה: אני שוב מברך את האורחים שהגיעו מארצות הברית, מקנדה, מאירופה, מ- WUJS ו-ZOA וגם קבוצות אחרות שהגיעו, זה מאוד חשוב לנו לשמוע אתכם, הניסיון שלכם בקמפוסים.
אברהם נגוסה: מצטרפת אלינו חברת הכנסת עליזה לביא, אני מאוד מברכים את הגעתך.
עליזה לביא: אני מברכת אותך על הקיום של הדיון.
אברהם נגוסה: אנחנו מצטערים על הצפיפות, אבל אני חושב שנתגבר.
אברהם נגוסה: אפשר לשבת בינתיים גם בכיסא, רק שחברי הכנסת מגיעים ניאלץ לבקש מאתכם לקום.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע את המשרד לנושאים אסטרטגיים.
אברהם נגוסה: יש משרדים, גם המשרד לענייני תפוצות וגם המשרד לנושאים אסטרטגיים, ואנחנו רוצים לשמוע מה ממשלת ישראל עושה על מנת למגר את התופעה.
אברהם נגוסה: ייצג את המשרד מר יעקב דלאל, בבקשה.
<יעקב דלאל: תודה רבה.
<יעקב דלאל: אני בתפקיד של ראש תחום אקדמיה במשרד, אחראי על נושא הקמפוסים, הסטודנטים והסגל.
<יעקב דלאל: אני מברך מאוד על ההזדמנות הזאת, אני גם הצטרפתי לכנס WUJS אתמול ואני חוזר לשם היום וזו הזדמנות מעולה לראות אנשים מכל העולם שאכפת להם מההסברה הישראלית, מהמצב בקמפוס ובשטח בכלל.
<יעקב דלאל: לפני שנה התקבלה החלטת קבינט לבנות בתוך המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה יחידה שתטפל בדיוק בנושא של דה לגיטימציה ו-BDS אחרי כמה שנים רבות שזה חולק בין משרדים.
<יעקב דלאל: עצם האמירה הזאת היא גם חשובה כי היא אומרת שממשלת ישראל רואה בתופעה הזאת תופעה שמחייבת טיפול ואנחנו מתחילים את התהליך גם באיוש וגם באסטרטגיה.
<יעקב דלאל: אני מצטרף לדברים שנאמרו כאן, על הצורך בסינרגיה בין האנשים הפועלים בשטח, הרבה מהם מיוצגים בחדר כאן, ובין המשרד שלנו מחד ושיתוף הפעולה בין המשרד שלנו ומשרדי הממשלה ובראשם משרד החוץ.
<יעקב דלאל: אנחנו מגבשים רעיונות שיובילו את הטיפול במיוחד בנושא האקדמיה, איך מטפלים מול הסגל, איך נעזרים בסגל ובסטודנטים ישראלים על מנת לדבר עם עמיתיהם בחו"ל, איך עוזרים לארגונים הפועלים בשטח להרחיב את פעילותם, איך ליצור מרחבים נוספים ללגיטימציה.
<יעקב דלאל: אנחנו נילחם בדה לגיטימציה, יצירת עוד ועוד מרחבי לגיטימציה, להראות דו קיום, להביא אנשים לכאן.
<יעקב דלאל: אנחנו גם נעזור לגורמים בשטח לסכל מאמצי BDS בקמפוס ובזירה האקדמית בכלל.
<יעקב דלאל: ודבר אחרון שהמשרד יעשה בזירה הזאת, זה לבנות סינרגיה בין מדינות, בין קהילות וכו'.
<יעקב דלאל: בארצות הברית יש תשתית מאוד רחבה של המגזר השלישי שמטפל ותומך בישראל ומטפל בקמפוסים, אנחנו רוצים להשתמש בידע שנצבר שם ולהביא את זה למדינות אחרות, חלקן מיוצגות כאן היום על ידי סטודנטים, שאין תשתית רחבה כמו שיש במדינות אחרות וכמו שיש בארצות הברית ולהעביר את היכולת ממדינות מסוימות למדינות אחרות שאין בהן.
<יעקב דלאל: זה עיקר הדברים.
<יעקב דלאל: יש עוד דברים שהם לא לדיון הזה, אבל אני מאוד מברך, שוב, אותך, היושב ראש ואת כולם, על עצם קיום הדיון.
אברהם נגוסה: קיבלנו עדכון ממשרד התפוצות ואני מבקש ממנהלת הוועדה שתקרא את המכתב, הם לא יכלו להגיע היום, היה להם אירוע ולכן הם שלחו לנו בכתב.
<דנה גורדון שושני: משרד התפוצות רואה בחומרה את העלייה בכמות ובחומרת האירועים האנטישמיים בקמפוסים בעולם ובארצות הברית בפרט במהלך 2016.
<דנה גורדון שושני: סטודנטים ומרצים יהודיים ותומכי ישראל היו חשופים בשנה החולפת לפגיעות, הטרדות ואפליה על רקע אנטישמי.
<דנה גורדון שושני: התקריות האנטישמיות כללו כתובות נאצה, צלבי קרס, כרזות אנטישמיות, שיח אנטישמי בכיתות הלימוד ובארגוני הסטודנטים ותקיפות מילוליות ופיזיות.
<דנה גורדון שושני: כמו כן דוכאה זכותם של סטודנטים יהודיים ותומכי ישראל להתבטא ולהתארגן בחופשיות.
<דנה גורדון שושני: אירועים פרו ישראלים או בעלי אופי יהודי בוטלו והופסקו על ידי ארגונים ופעילים אנטי ישראליים וסטודנטים יהודים הודרו מפעילויות שונות.
<דנה גורדון שושני: למרבה הצער התרחשו אירועים אלה דווקא במקומות שמהווים את חוד החנית של החברה המערבית בחתירה לאמת ובקידוש חופש הביטוי והמלחמה בגזענות.
<דנה גורדון שושני: המשרד מברך את הסנאט על קבלת הצעת Anti-Semitism Awareness Act שנכתב במטרה להיאבק בתופעת האנטישמיות ההולכת וגוברת ברחבי הקמפוסים בארצות הברית ומאמץ את הגדרת העבודה לאנטישמיות.
<דנה גורדון שושני: אנו תקווה כי קבלת הגדרת העבודה לאנטישמיות תספק כלים מעשיים לזיהוי אירועים כאנטישמיים ובכך תאפשר אכיפה טובה יותר של החוקים כלפי אלה שהפרו אותם.
<דנה גורדון שושני: משרד התפוצות ימשיך לעקוב אחרי תופעת האנטישמיות בקמפוסים במהלך שנת 2017 ויסייע במאבק.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו מהארגונים שפועלים בשטח, אנחנו נשמע מגלעד קבילו, מנהל פעילות ציבורית בארגון StandwithUs.
<גלעד קבילו: תודה רבה ובוקר טוב.
<גלעד קבילו: אני רוצה קודם כל להצדיע לסטודנטים ולמארגנים של האיחוד העולמי לסטודנטים יהודים וארגון ציוני אמריקה שעומדים עם ישראל בארץ ובעולם ובאמת עומדים בחזית של המאבק בדה-לגיטימציה.
<גלעד קבילו: StandwithUs היא עמותת חינוך א-פוליטית שמספרת את סיפורה של ישראל בעולם.
<גלעד קבילו: אנו מובילים משלחות, מופיעים תוכן מקורי ומכשירים אלפי סטודנטים בארץ ובעולם להיות שגרירים של ישראל בזירת הדיפלומטיה הציבורית.
<גלעד קבילו: יש לנו למעלה מ-15 שנות ניסיון במאבק בחרם, 18 משרדים ברחבי העולם עם תוכן ב-14 שפות ואנחנו מפתחים מדיה חברתית המגיעה ללמעלה מ-100 מיליון איש בשבוע.
<גלעד קבילו: אנחנו גם פועלים בזירות מעגל שני, כגון מזרח אסיה, אמריקה הלטינית ואירופה ולא מחכים שתנועת ה-BDS תכה שם שורש אלא מנהלים את השיח בצורה פרו אקטיבית.
<גלעד קבילו: השנה, שנת 2017, היא שנת יובל לאירועים רבים בהיסטוריה הציונית.
<גלעד קבילו: הצהרת בלפור, כ"ט בנובמבר, איחוד ירושלים ועוד.
<גלעד קבילו: אנו יודעים כי ארגונים אנטי ישראלים מתכוננים למתקפה חסרת תקדים על תדמיתה וזכות קיומה של מדינת ישראל לציון אירועים אלה, תוך בניית נרטיב משכנע ורגשי אשר פונה לציבורים שונים ומגוונים ומטרתו שלילת זכות קיומה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית והם עושים זאת בדיוק בצורה שפרופ' קוטלר תיאר, על שיח של זכויות אדם, על בניית שותפויות עם מיעוטים ועוד.
<גלעד קבילו: אנחנו עומדים מולם בשני צירים עיקריים, האחד, שימוש בקהל עוקבינו העצום ונוכחותנו הרחבה בשטח על מנת לסכל יוזמות אנטי ישראליות, גדולות כקטנות.
<גלעד קבילו: זה תוך שימוש במדיה חברתית וכלי פעילות מגוונים לבניית קמפיינים ממוקדים.
<גלעד קבילו: אם זה עסק קטן שמותקף בסקוטלנד או קמפיין גדול בארצות הברית, אנחנו שם.
<גלעד קבילו: אנחנו כבר רואים תוצאות בשטח וזה הרבה בזכות כל הארגונים שיושבים פה, בצורת ריבוי כישלונות בתחום החרם התרבותי והאקדמי וגל חקיקה פרו ישראלית במדינות רבות בארצות הברית.
<גלעד קבילו: בצורה השנייה, אנחנו בונים ומנגישים נרטיב חיובי על ישראל, שיח של זכויות אדם שמדבר על זכויותיו של העם הילידי של ארץ ישראל לחיות בשלום בארצו, במדינה דמוקרטית עם זכויות שוות לכל אזרחיה ושל הצבא המוסרי בעולם.
<גלעד קבילו: שיח ברור ואיתן זה הוא הבסיס לכל שיח על תדמיתה וזכות קיומה של ישראל.
<גלעד קבילו: בשילוב הפעולות היזומות והתגובתיות האלה, בניית קואליציות עם ציבורים מגוונים וסינרגיה עם כל הארגונים שיושבים כאן אנחנו רואים תוצאות בשטח ותחילת מעברן של תנועות הדה לגיטימציה למגננה.
<גלעד קבילו: אני שוב רוצה להודות לוועדה הזאת ולכל הנציגים שהגיעו ולברך על הפעילות המבורכת של כולם.
<גלעד קבילו: תודה.
אברהם נגוסה: יש נציג משרד החוץ?
<חגי משה בהר: כן.
אברהם נגוסה: אז אנחנו נשמע עוד ארגון ונעבור אליך.
אברהם נגוסה: עדו דניאל, מהתאחדות הסטודנטים, בבקשה.
<עדו דניאל: תודה רבה, היושב ראש, אני רוצה גם להודות לך על שהצגת את הנתונים שלנו בפתח הדברים שלך, הנתונים לשנת 2015, על היקף ההסתה האנטישמית ברשת.
<עדו דניאל: בימים אלה אנחנו עובדים על הנתונים לשנת 2016 ואנחנו כמובן נעביר את זה לשימוש הוועדה להמשך הדיונים שלה במהלך השנה.
<עדו דניאל: התכנית למאבק באנטישמיות, מיסודה של התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל, נכנסת לשנה השישית של מאבק באנטישמיות ברשת.
<עדו דניאל: יש לנו עשרות של סטודנטים מכל הארץ שפעילים ב-17 שפות שונות כנגד גילויי אנטישמיות ברשתות החברתיות ואנחנו ניתן איזה רמז לדוח של שנת 2016, אנחנו עומדים על מעל 30,000 תקריות אנטישמיות ברשתות החברתיות הגדולות בלבד, פייסבוק, טוויטר, אינסטגרם ויוטיוב, בלבד.
<עדו דניאל: ההיקפים הם מאוד גדולים, אנחנו רואים הקצנה מאוד גדולה ולהתייחס לדיון הזה, אנחנו רואים גם הרבה מאוד הקצנה בשיח ברשת מצד ארגונים שעוסקים בדה לגיטימציה או אנשים שעוסקים בדה לגיטימציה והשיח והרטוריקה, ואני חסיד גדול מאוד של רטוריקה, היא רטוריקה אנטישמית מוסווית בכל מיני טיעונים כאלה ואחרים.
<עדו דניאל: אני מניח שמרבית, אם לא כל, הנוכחים בחדר הזה יודעים בדיוק על מה מדובר.
<עדו דניאל: אני רוצה לתת דוגמה קטנה ולדבר קצת על השיח ברשת כי הוא מתחבא דווקא בתגובות.
<עדו דניאל: כל אחד מאיתנו כאן שמשתמש ברשתות החברתיות מכיר לפחות עמוד BDS כזה אחד.
<עדו דניאל: יום אחד תסתכלו על התגובות שם ותראו מה אנשים מבינים מהפוסטים שהם כביכול מבקרים את ישראל, אין להם שום דבר נגד יהודים וכו' ואני מבקש מכם שתספרו את מספר התגובות הקיצוניות ביותר.
<עדו דניאל: אני לא מדבר על 'ישראל עושה כך וזה לא בסדר' או התנגדות למדיניות של ישראל, אני מדבר על תגובות שיש בהן הכחשת שואה וצפונה, הסתה לרצח, אפילו תיאוריות על כך שהיהודים הם גזע של לטאות שהגיע מהחלל החיצון.
<עדו דניאל: זה השיח שאנחנו רואים בפייסבוק כתגובות לפוסטים של דה לגיטימציה של ישראל בכלל.
<עדו דניאל: זה צריך להדליק נורה אדומה וכמובן הדבר הזה מיתרגם לשטח.
<עדו דניאל: אני רוצה להגיד משהו גם על תנועת החרם.
<עדו דניאל: אני הייתי בכמה משלחות ביחד עם WUJS בשיתוף פעולה עם התאחדות הסטודנטים היהודית העולמית.