GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי יונה: האמון של מי במי?
<שרה זילברשטרום: של כל החברה הישראלית בכך שבני הקהילה האתיופית הם מורים - - -
יוסי יונה: אבל העבודה צריכה להיות בחברה הישראלית שלהם יהיה האמון באתיופים ולא הפוך.
<שרה זילברשטרום: נכון.
אברהם נגוסה: סליחה, חבר הכנסת צריך ללכת ויש לו שאלה.
יואל רזבוזוב: אני מצטער יש לי פשוט דיון אחר.
יואל רזבוזוב: כבוד היושב ראש אני מברך אותך על הדיון, חשוב לבצע מעקב אחרי ביצוע.
יואל רזבוזוב: אני מסתכל כאן על דוגמאות לפעילות בתחומי חיים שונים, אני רואה כאן חוג לכל ילד.
יואל רזבוזוב: מה זה חוג לכל ילד?
יואל רזבוזוב: מי המשרד האחראי?
יואל רזבוזוב: האם זה ואוצ'ר?
יואל רזבוזוב: האם זה במתנ"סים, איך זה עובד, דרך איזה משרד?
יואל רזבוזוב: זה משהו שאני מבין בו היטב אז אני רוצה להבין איך זה מתבצע, כי זה באמת אמירה מאוד נכונה, ה שאלה איך זה עובד.
יואל רזבוזוב: זה משרד החינוך אחראי?
יואל רזבוזוב: אני רוצה להבין את העניין.
<גילת דנה: אני אציג את החינוך הלא פורמלי.
<גילת דנה: לשאלתך, נושא החוגים פותח ואנחנו על סף הסכם עם חברת המתנ"סים כזרוע המבצעת של משרד החינוך.
<גילת דנה: עם נציגי העדה עלתה דילמה אם בימים אלה ייחתם ההסכם האם להתחיל ולבצע עכשיו, ויש לזה השלכות ערכיות, או שלקחת את הכספים ולתגבר את הקייטנות בקיץ ומשנה הבאה נתחיל ובאותם כספים לשתף עוד ילדים.
<גילת דנה: 5 מיליון ₪.
יואל רזבוזוב: וכמה ילדים אנחנו מדברים, יודעים מה המספר?
<גילת דנה: אנחנו מדברים על 3,800.
<גילת דנה: בחישוב של חוגים בממוצע, אנחנו רוצים חוגים איכותיים.
יואל רזבוזוב: רגע, יש בסך הכל 3,800 ילדים יוצאי העדה במערכת?
<גילת דנה: לא, אנחנו רוצים להגיע ב-22 הרשויות עתירות יוצאי אתיופיה, ל-3,800 ילדים.
<גילת דנה: כיתות א' עד ד'.
<גילת דנה: עם ואוצ'ר.
יואל רזבוזוב: בכיתות א' עד ד' יש בסך הכל 3,800 ילדים?
<גילת דנה: לא.
יואל רזבוזוב: אז עושים הגרלה, כמו במחיר למשתכן?
<גילת דנה: ב-22 הרשויות א'-ד', יחסית זה אחוז מאוד מאוד גבוה.
<גילת דנה: לא כולם ירצו.
<גילת דנה: לכולם תוצע האופציה, בשילוב עם בתי הספר שגם יבחרו יחד עם ההורים, זו הזדמנות גם לשווק להורים את החשיבות של חוגים איכותיים.
<גילת דנה: יש פה עבודת עומק מאוד מאוד מרשימה, יחד עם חברת המתנ"סים, כשחברת המתנ"סים מחויבת להפעיל את החוגים גם במקומות שאין לה מתנ"ס, בשיתוף עם ראש העיר.
יואל רזבוזוב: זה לא בדיוק פשוט, יש ביקוש ויש את המורים, מאמנים שהם לא יפתחו סתם חוג.
יואל רזבוזוב: אני חושב שהתכנית הזאת מצוינת, באמת להוציא ילדים מהרחוב ולשים אותם במסגרות, פשוט צריך לעקוב איך זה ייושם בסוף כי יש פה באמת הרבה מכשולים בדרך.
יואל רזבוזוב: אני מוכן להיות שותף ולעזור.
<גילת דנה: תודה.
<גילת דנה: ההישג הנוסף שאני רוצה למנות בחינוך הלא פורמלי הוא חלוקת מלגות לשנת י"ג, משמע שנת שירות, מכינות אופק ומכינות קדם צבאיות.
<גילת דנה: 320 מלגות חולקו השנה בספטמבר, עכשיו בדצמבר כבר קיבלו אותן ועוד פעימה בסוף השנה, זה ממש יש מאין.
<גילת דנה: לא היו מלגות לצעירים יוצאי אתיופיה לשנת שירות, ופה גם האתגר לשווק את זה בקרב הקהילה כמשהו שהוא ללא ספק אלמנט של מוביליות, ניעות בחברה הישראלית הוכח שמי שהולך לשנת שירות או למכינה קדם צבאית השרידות שלו בצה"ל הרבה יותר טובה והוא מופנה לתפקידי פיקוד והדרכה.
<גילת דנה: לאחר מכן, כמו שאמרתי על המוביליות בחברה הישראלית, כרטיס כניסה, סוציאליזציה מיטבית, אנחנו מאוד רוצים ויכולים להגדיל את מספר המלגות.
<גילת דנה: זה גם אתגר וגם הישג מאוד יפה.
<גילת דנה: בנוסף לזה, תנועות הנוער וארגוני הנוער, סבסוד של חניכים, 2017, התקנה נמצאת כבר בשלבים אחרונים של היוועצות עם הציבור, זה ייכנס לתוקף אני מקווה, וכמובן תכניות הכנה לצה"ל בבתי ספר ובשכונות, תוגברו בכל 22 רשויות עתירות עולים.
אברהם נגוסה: בתכנית אתם צריכים לשלב 8,000 בני נוער בתנועות הנוער.
אברהם נגוסה: בכמה התחלתם?
<גילת דנה: אנחנו התחלנו בתנועות הנוער ב-1,640 בשנה שעברה.
<גילת דנה: השנה כבר אנחנו צופים ל-2,850 ורק עכשיו יתחילו הסיבסודים להרשמה לתנועה ויציאה למחנות, לפעילות.
<גילת דנה: הסבסוד ייתן מוטיבציה אדירה, כך אנחנו מאמינים, ונוכל לא רק בטור חשבוני, אלא להעלות את זה במספרים יפים ולהגיע ליעד.
אברהם נגוסה: חברי הכנסת יש לכם בשלב זה שאלות למשרד החינוך?
יוסי יונה: אדוני היושב ראש, תרשה לי הערה כללית.
יוסי יונה: קודם כל, כל תכנית שבאה לקדם את שילובם של יוצאי אתיופיה בחברה הישראלית בכל תחומיה זה דבר מבורך ולכן צריך לברך.
יוסי יונה: עם זאת, אני רוצה לומר שתי הערות מרכזיות: האחת – סכומי הכסף שמוקצים לכך.
יוסי יונה: רק להזכיר שבהסכמים הקואליציוניים שאפשרו את העברתו של חוק התקציב ל-2017-2018, ניתנו כ-8 מיליארד שקלים כחלק מהסכמים קואליציוניים, ואז נשאלת השאלה עד כמה הצלחנו או הכנסת הזאת הצליחה להבטיח שסכום משמעותי יינתן כדי לקדם את התכניות הללו.
יוסי יונה: מה שאני הבנתי שמדובר על כחצי מיליארד שקל לארבע שנים.
יוסי יונה: אנחנו מדברים על 100 ומשהו מיליון שקל לשנה.
אברהם נגוסה: אם אנחנו לא כוללים את המשכנתאות.
אברהם נגוסה: זה לא כולל שיכון.
אברהם נגוסה: אם אנחנו כוללים את מל"ג, שיכון, העלייה, המשך העלייה, כל התקציבים האלה, אנחנו מגיעים למעל מיליארד שקל.
אברהם נגוסה: עשיתי חישוב.
אברהם נגוסה: אבל אנחנו עכשיו מתמקדים בתכניות האלה, זה סדר גודל של 600 מיליון שקל.
יוסי יונה: אז תמיד עולה השאלה בוודאי של מה הם הצרכים למול מה הם המשאבים שאנחנו מעמידים לצורך סיפוקם של הצרכים הללו.
יוסי יונה: זו הערה אחת.
יוסי יונה: הערה שניה ביחס לתכניות החינוך.
יוסי יונה: אני רוצה להגיד באופן חד משמעי שלאורך שנים רבות אנחנו מתבלבלים באופן שבו אנחנו מבקשים לשלב עולים חדשים בחברה הישראלית.
יוסי יונה: במקרה הזה, עכשיו זה יוצאי אתיופיה.
<קריאה: הם לא עולים חדשים.
אברהם נגוסה: מדובר כאן על ילידי הארץ.
אברהם נגוסה: לא עולים חדשים.
יוסי יונה: תודה על התיקון.
יוסי יונה: ושוב, באופן אנלוגי לילידי ארץ שמגיעים מארצות אחרות.
יוסי יונה: אנחנו עכשיו מסודרים מבחינה מילולית.
יוסי יונה: אבל מה היא הבעיה כפי שאני מבחין בה?
יוסי יונה: המחסומים המון פעמים זה לא אצלם, זה אצלנו, אנחנו המחסום.
יוסי יונה: החברה הקולטת.
יוסי יונה: ואז נשאלת השאלה מה הם הסכומים שאנחנו מקדישים כדי לחסל או למגר את המחסומים שאנחנו מציבים בפני ילדים או אנשים שבאים מארצות שונות, וכאשר אנחנו מתעלמים מהבעיה הזאת, בעצם יש כאן איזה שהוא מהלך שבו אנחנו ממקמים את הבעיה בילד או בילדה שלכאורה יש להם בעיה של היקלטות, במקום לבוא ולאמר מה הם המחסומים שאנחנו כחברה ישראלית מציבה בפניו של הילד.
יוסי יונה: אני אתן כדוגמה, מה שראיתי בתכנית הזאת, 7 מיליון שקלים במשרד המשפטים, כדי למגר את התופעה.
יוסי יונה: מישהו חושב ש-7 מיליון שקלים הולכים למגר את התופעה של הגזענות המאוד מושרשת כלפי יוצאי אתיופיה ויוצאי מדינות אחרות?
יוסי יונה: לכן, אדוני, אני חושב שיש כאן בעיה מאוד מהותית בזיהויה של הבעיה.
יוסי יונה: אני לא אומר שלא צריך להקצות משאבים כדי לעודד את הקליטה ולעודד את ההשתלבות של בנות ובני יוצאי אתיופיה בחברה הישראלית, אבל אני חושב שעדיין אנחנו לוקים באיזה שהוא עיוורון, הייתי מכנה אותו סוציולוגי, אולי עיוורון פוליטי, שאנחנו לא מיטיבים לזהות את הבעיה המרכזית, והבעיה המרכזית אדוני זה המחסומים שאנחנו מציבים בפני קהילות כאלה ואחרות, ולכן אני חושב שאם לא תהיה תכנית שבעצם רואה את הבעיה בחברה הישראלית, הרי שהתכניות הללו תהיינה לוקות בחסר.
יוסי יונה: ולכן אני קורא לחשיבה, לכל אלה ש- - -
<גילת דנה: אנחנו נשמח להציג לכם, עשינו עבודה גם בנושא הזה, אם אתם רוצים לשמוע.
<גילת דנה: זה לא בתכנית, אבל זה חלק מהעבודה.
יוסי יונה: בקרב אלה שאמורים לאפשר את ההשתלבות ולא רק אלה שנדרשים לעשות את המאמץ כדי להשתלב.
אברהם נגוסה: הזמן שלנו מוגבל ולכן אנחנו הולכים לפי התכנית שלנו.
אברהם נגוסה: אנחנו עוברים למשרד העבודה והרווחה בבקשה.
אברהם נגוסה: תתייחסו גם לתעסוקה וגם לרווחה.
<איריס פלורנטין: אני אתחיל בחלק של הרווחה.
<איריס פלורנטין: נעשה את זה מפוצל.
<איריס פלורנטין: אני סמנכ"לית בכירה שירותים חברתיים ואישיים, בין השאר אני אחראית על יישום התכנית הדרך החדשה.
<איריס פלורנטין: אני רוצה להתחיל ולומר שכל התכניות עובדות, התכניות שלנו עובדות באמצעות הרשויות המקומיות.
<איריס פלורנטין: המוטו של כל התכניות הוא חיזוק משפחות, הפחתת התלות בשירותי הרווחה ומיצוי זכויות.
<איריס פלורנטין: יש לנו חמישה סוגים של מודלים שירדו לרשויות המקומיות, הם פועלים כולם באמצעות עובדים סוציאליים מלווי משפחות, כמובן באופן פרטני וקבוצתי ופעילויות במועדונים כמו כן.
<איריס פלורנטין: יש לנו ועדות מלוות את התכנית בכל הרמות, יש לנו ועדת היגוי עליונה שמלווה את התכנית,\
<איריס פלורנטין: שמשולבים בה יוצאי הקהילה ועובדי המשרד והרשויות המקומיות, מתופעל על ידי ועדת היגוי מחוזית וועדות היגוי ברשויות המקומיות שמתכללות את הפעולה ברשות המקומית בתחום הרווחה, אנחנו עובדים - - - תכניות עבודה שכבר נכתבו ואנחנו נאשר אותן בכל הוועדות.
<איריס פלורנטין: קצת לגבי התכניות במספרים: התכנית הראשונה שאני רוצה לדבר עליה תופעל בשישה ישובים, היא פועלת כרגע בחמישה ישובים.
<איריס פלורנטין: אנחנו מדברים על תכניות שמסייעות בחיזוק המשפחות בסגירת פערים, גם בנושא הורות, גם בנושא זוגיות וגם בנושא תעסוקה.
<איריס פלורנטין: אנחנו נעבוד עם 365 משפחות בשנה.
<איריס פלורנטין: מיפינו כ-2,415 משפחות כרגע ואנחנו נהיה באמצע 2017 כבר ב-100 משפחות שכבר נמצאים בתוכם, כבר בשלב הטיפול והעבודה, אנחנו כבר רואים את המשפחות מגיעות אלינו ברשויות המקומיות.
<איריס פלורנטין: התכנית השניה שאני אדבר עליה היא תכנית שבעצם עבור נוער עבריין ונוער קצה.
<איריס פלורנטין: מדובר על שתי תכניות, מעטפת עוברי חוק ובעצם מדובר על תכנית שמחבקת את המשפחה באמצעות מלווה משפחה.
<איריס פלורנטין: המשפחה מגיעה לחדר יחד עם הילד, יחד עם הנער, עושים תכנית לחיזוק המשפחה כדי להוציא את הילד מעבריינות ולמנוע הוצאה מאוחר יותר מהבית.
<איריס פלורנטין: מדברים על 105 משפחות או ילדים שיהיו בתוך התכנית.
<איריס פלורנטין: 12 ישובים כבר עובדים מתוך 16 שיצאו לדרך, כבר 50 פועלים כרגע, נגיע באמצע השנה הבאה ל-70 משפחות שיעברו את התהליך.
<איריס פלורנטין: התכנית הבאה, שוב, לאוכלוסייה של נוער עבריין והמשפחות שלהם, חיזוק התא המשפחתי, חיזוק הסמכות ההורית, משפחה תומכת למיצוי זכויות, נחזק את המשפחות, ניתן להם את הכלים לטפל בילדים בתוך הבית ונמנע הוצאה מהבית.
<איריס פלורנטין: כ-220 משפחות בשנה, 47 כבר נמצאים כרגע בתהליך, 120 כבר יהיו בתוך העבודה.
<איריס פלורנטין: כרגע חמישה ישובים, התחלנו לעשות את תהליך העבודה שם, בסופו של תהליך 10 ישובים יהיו בתוך התהליך.
<איריס פלורנטין: התכנית הבאה היא בעצם תכנית שמאפשרת התאמה טובה יותר של תכניות לילדים.
<איריס פלורנטין: היא פועלת באמצעות התכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון.
<איריס פלורנטין: אנחנו יודעים שיוצאי הקהילה, ילדים ונוער השתלבו בתכניות לא שילוב מיטבי.
<איריס פלורנטין: אנחנו רוצים להעלות את האפקטיביות של התכניות כך שנשלב את הנוער בתוך התכניות המתאימות.
<איריס פלורנטין: כ-200 בני נוער ישולבו בתשעה ישובים וכל הישובים התחילו לעבוד, ארבעה ישובים, הועדות העירוניות כבר אישרו את התכניות, התכנית טרם התחילה מאחר ואנחנו עובדים באישורים ברמת הישוב, ואנחנו נתקלים כמובן בעניין של גיוס כח אדם, זה נכון לגבי כל התכניות וזה נושא שצריך לדבר עליו.
<איריס פלורנטין: התכנית האחרונה שאני רוצה לדבר עליה היא תכנית "חץ", היא תכנית שפועלת במסגרת רשות חסות הנוער.
<איריס פלורנטין: מדובר על פנימיות של ילדי קצה, תכנית שמשלבת מענה העשרתי לנער בתוך הפנימיה עם מלווה אישי והעשרה שלו לצד עבודה עם המשפחות, כדי לקצר את השהות בכלל בפנימיות ולקצר את המעברים בתוך התהליכים וכמובן הפחתת עבריינות הנוער.
<איריס פלורנטין: 75 בשנה, נבנו תכניות על 66 בני נוער, אנחנו רוצים להיות ב-75 בני נוער באמצע שנת 2017.
<איריס פלורנטין: קצת לגבי ההישגים שאנחנו רוצים להסתכל עליהם והאתגרים לעתיד.
<איריס פלורנטין: אנחנו הקמנו ועדת מעקב מקצועית ארצית, כפי שאמרתי משולבים בה יוצאי הקהילה, עובדי משרד ורשויות.
אברהם נגוסה: 50% יוצאי אתיופיה על פי החלטת ממשלה?
<איריס פלורנטין: כן.
<איריס פלורנטין: מעל אפילו.
<איריס פלורנטין: אני מוכרחה לומר שהוועדה עובדת יוצא מן הכלל, היא תראה מולה בשנה הבאה את סיכום הפעילות של 2016 ותאשר את תכניות העבודה של 2017 לאחר שהמחוזות עשו את העבודה והישובים הגישו לנו את התכניות, עובדים על זה כבר כרגע בכל הישובים.
<איריס פלורנטין: יש מודל הפעלה, יש דרך להגיש אלינו ואנחנו נאשר את התכניות.
<איריס פלורנטין: הישג נוסף שאני רוצה לדבר עליו, אנחנו יוצאים לתכנית, אני יכולה להגיד ראש חץ של כל המשרד, אנחנו עובדים שני אגפים בתוך התכנית, אנחנו יוצאים ביחד מול הרשויות כך שנהיה במצב שכל משפחה תקבל עובד סוציאלי שיעשה את העבודה, אנחנו לא נראה מספר עובדים סוציאליים אלא משפחה עם עובד סוציאלי שיתכלל את התמונה, והרשות המקומית תראה את כל התכניות על כל המגוון שלהן בחמש התכניות שהצגתי מול המשפחה.
<איריס פלורנטין: בנוסף, אנחנו פועלים מול כל רשות מקומית להפעיל גם יום עיון בנושא גזענות כבר בשלב הזה והכשרות משותפות לצוותים השונים בכל הרשויות המקומיות.
<איריס פלורנטין: אתגרים שאני רוצה להתייחס אליהם: קשה לנו מאוד לגייס כח אדם יוצאי הקהילה, אנחנו מתפשרים איפה שאין לנו ברירה.
<איריס פלורנטין: הרבה מאוד עולה העניין של מיקור חוץ של התכניות, אנחנו מתמודדים עם זה.
אברהם נגוסה: עובדים סוציאליים?
<איריס פלורנטין: עובדים סוציאליים ומלווים.
אברהם נגוסה: אני מציע לכם כמו המורים, להכשיר עובדים סוציאליים.
אברהם נגוסה: לשקול לעשות הסבה מקצועית בקרב הקהילה, שיש להם כבר תואר והם לא משתלבים במקצועות שלמדו, לתת להם הזדמנות.
אברהם נגוסה: כמובן זו החלטה אישית של כל אחד, אבל את האפשרות לתת לעשות הסבה מקצועית, וזה יכול באמת לפתור את הבעיה.
אברהם נגוסה: זו הצעה שאני זורק.
<איריס פלורנטין: מקובל.
<איריס פלורנטין: אנחנו מתמודדים בזה גם בדרך שאתה אומר וגם בהרבה רמות נוספות, אנחנו עובדים על זה מאוד חזק, אני מקווה שזה יביא לנו את המילוי של כל כח האדם ברשויות המקומיות, זה הפער שנראה כרגע.
<איריס פלורנטין: אני בהחלט יכולה להגיד שהכל עובד.
אברהם נגוסה: מי מציג לנו בנושא תעסוקה?
<שיר פרי: אני אחראית על תעסוקת יוצאי אתיופיה במשרד העבודה והרווחה.
<שיר פרי: אני אקדים ואומר שכל התכניות שלנו, העיקרון המנחה מבחינתנו זה קידום תעסוקה איכותית שמבחינתנו זה אומר תעסוקה שהולמת את הכישורים וההשכלה.
<שיר פרי: התכנית הראשונה שאני אציג זו תכנית למרחק, שהיא כבר קיימת ורצה בתשע רשויות מקומיות, תשע יחידות עד כאן, בנוסף בהחלטת הממשלה האחרונה אושרה ההרחבה שלה לשלוש יחידות נוספות והארכה לשנה נוספת.
<שיר פרי: אז אנחנו כבר מפעילים, התכנית מציעה מגוון של כלי תעסוקה, יש לנו פרויקטים ייחודיים של הכשרות מעסיקים במקצועות - - - ונדרשים, אנחנו מציעים מענקים, שוברים להכשרה מקצועית ובאמת ניתן מענה אישי ומותאם לכל אחד מהמשתתפים, וכאמור אנחנו פועלים כדי כמה שיותר מהר להוציא לדרך את ההרחבה של התכנית כפי שתואם, אנחנו ערוכים לזה מבחינתנו ומקווים ועובדים על סגירת ההתקשרות הרלבנטית מול הג'וינט שבאמצעותו אנחנו מפעילים את התכנית, כבר בחודש הקרוב.
<שיר פרי: התכנית הבאה היא תכנית ייעוץ וליווי לאקדמאים, תכנית מנהיגות ומצוינות שתפעל במספר מסלולים, גם כאן אנחנו בשלבים סופיים של ההתקשרות ולמעשה אנחנו צופים שכבר במהלך הרבעון של 2017 נוכל לסיים את העניינים הטכניים ולצאת לדרך ולהתחיל לפעול בשטח.
<שיר פרי: שוברי הכשרה מקצועית זה נושא שכבר רץ משנים קודמות, גם כאן אנחנו הולכים ביעדים ובהיקף הביצוע כמתוכנן, כולל ההגדלה שהוצבה כיעד בהחלטת הממשלה האחרונה.
<שיר פרי: העניין האחרון זה הכשרות מקצועיות, קורסים ייעודיים שאנחנו עושים, אנחנו נערכים ועושים מאמץ כדי להגדיל את מספר הקורסים שיופעלו השנה.
<שיר פרי: אנחנו תלויים בזה גם במועדי אישור ה- - - התקציביות בכנסת, אבל אנחנו לא ממתינים עם הפעולות שלנו.
<שיר פרי: זאת אומרת כבר נערכים כדי שברגע שיאושר התקציב אנחנו נוכל להתחיל לפעול בשטח.
<שיר פרי: לגבי הישגים ואתגרים, ההישג שבחרנו להציג נוגע לתכנית למרחק.
<שיר פרי: בעצם התכנית לכל אחד מהמשתתפים מצליחה לתת מענה מותאם אישית, כמו שהצגתי בדבריי יש לנו מגוון מאוד רחב של כלי תעסוקה, אנחנו מקפידים שכל אחד מהמשתתפים יינתנו לו הכלים המתאימים לו, אנחנו יודעים לפעול בגמישות ולהתאים, כדי באמת להתאים למאפיינים האישיים ולתת את הכלים שיובילו לקידום אישי אצל כל אחד מהמשתתפים בהתאם לצרכים, לרקע, העדפות אישיות כמובן וכדומה.
<שיר פרי: כשהאתגר מבחינתנו, אפשר לתת לזה את הכותרת של איזון בין כמות לאיכות, אנחנו רוצים ליצור ועובדים כל הזמן על יצירת תמהיל נכון בין קורסים שהם יותר בסיסיים, שהרמה המקצועית שלהם יותר בסיסית, שאולי מבחינת כמות אפשר להכניס בהם יותר משתתפים, לבין השאיפה שלנו כאמור לפי העיקרון המנחה של קידום ותעסוקה איכותית, להכניס כמה שיותר משתתפים בקורסים מתקדמים, במקצועות נדרשים, בקורסים איכותיים ורמה מקצועית גבוהה.
<שיר פרי: שואפים לאיזון הזה, ועל ניצול אחראי ומאוזן של התקציב.
אברהם נגוסה: יש פה החלטת ממשלה בעניין של תכנית לאומית להגדלת כח אדם מיומן לתעשיית ההיי-טק.
אברהם נגוסה: פה הוזכר חרדים דרוזים וערבים, העניין של יוצאי אתיופיה לא הוזכר.
אברהם נגוסה: זו החלטת ממשלה מיום ראשון.
אברהם נגוסה: השאלה פה כשיש תכנית כזאת, איך לא חשבתם לשלב אותם בתכנית הלאומית, גם את יוצאי אתיופיה, לכיוון של תעשיית ההיי-טק.
<שיר פרי: תעשיית היי-טק זה כן נדבך שיש לו דגש בתכניות שלנו, בנושא של הכשרות מקצועיות.
<שיר פרי: זה כן דגש שאנחנו מבקשים לשים, כשאנחנו מדברים על קורסים איכותיים זה בהחלט משהו שנמצא לנגד עינינו, גם בשיתופי הפעולה שאנחנו עושים עם עמותת קריירה שזה מה שהיא בעיקר מקדמת ואיתה אנחנו פועלים בשיתוף פעולה, קורסים של Q.A וכדומה.
<שיר פרי: אני אשמח להבין על איזו החלטה בדיוק מדובר.
אברהם נגוסה: היא התקבלה ביום ראשון.
<שיר פרי: ביום ראשון האחרון.
אברהם נגוסה: אז אני רק שואל איך אתם לא דאגתם - - -
<קריאה: זה משרד הכלכלה.
אברהם נגוסה: זה היה משרד הכלכלה, היום זה משרד העבודה.
אברהם נגוסה: אני אשמח לקבל תגובה של המשרד בנושא הזה, בכתב לוועדה.
אברהם נגוסה: עוד דבר שאתמול לצערי הרב התבשרנו, במחקר של אדווה, שיוצאי אתיופיה משתכרים הכי פחות, 5,200.
<קריאה: חצי מהשכר הממוצע.
אברהם נגוסה: לכן אתם עכשיו כשאתם פועלים עם התכנית הזאת, איך אתם יכולים למנוע את הדבר הזה.
אברהם נגוסה: האם אתם מודעים לאיך קורה דבר כזה שאזרחים שווים בין שווים, אחד מקבל 50% יותר ואחר מקבל 50% פחות.
<שיר פרי: כאן בדיוק נכנס העיקרון המנחה כפי שהצגתי אותו בהתחלה של קידום לתעסוקה איכותית.
<שיר פרי: אנחנו מודעים לעניין הזה.
<שיר פרי: המטרה שלנו היא באמת להביא כמה שיותר מיוצאי אתיופיה ומשתתפי מגוון התכניות שלנו לתעסוקה שתהלום את הכישורים שלהם וגם כמובן שבתוך זה כלול ההיבט של השכר, שתקדם אותם בשכר.
<שיר פרי: עבודה, מקצועות מקצועיים שגם השכר שלהם יהיה גבוה יותר.
<שיר פרי: אנחנו לא רוצים את התופעה שקיימת של בוגרי 12 שנות לימוד ואפילו בוגרי תארים אקדמיים שהולכים אחר כך לעבוד בתור קופאים בסופרמרקט או באבטחה.
<שיר פרי: כאן בדיוק אנחנו נכנסים וכאן נכנסות הפעילויות שלנו לקידום התעסוקה האיכותית.
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים דיון מיוחד בנושא הזה.
אברהם נגוסה: אני שאלתי אתכם כדי שגם תשימו לב בתכנית שמכשירים ומשלבים עובדים, גם שתהיה דאגה לעניין המשכורת שלהם.
אברהם נגוסה: אבל אנחנו נקיים דיון בעניין הזה.
אברהם נגוסה: צח ממרכז המידע והמחקר של הכנסת רוצה לשאול שאלות.
<צח בן יהודה: בעבר המשרד לשוויון חברתי דיווח לוועדה הזאת שהוא ביצע סקר לגבי מיצוי זכויות בקרב אזרחים ותיקים יוצאי אתיופיה, ובסקר עלה שרבים מאנשי הקהילה אינם בכלל מודעים לזכויות שלהם, אינם דורשים ואינם ממצים או מקבלים את מלוא זכויותיהם וממעטים לפנות למוקד הסיוע שלהם.
<צח בן יהודה: בהקשר הזה, גם בקרב לא קשישים אלא אוכלוסייה פועלת, מדו"ח של בנק ישראל עלה שיש מיעוט בקרב יוצאי אתיופיה שמממשים את מענק העבודה או מס הכנסה שלילי לשעבר.
<צח בן יהודה: איך הממשלה והמשרדים פועלים להנגשת מידע לעידוד מיצוי זכויות, הנגשת הידע והמידע בכל הנושאים האלה.
<צח בן יהודה: עוד הערה כללית, האם וידאתם שכל המעבר של התכניות של אגף ההכשרות המקצועיות בין המשרדים עבר חלק בהקשר של אוכלוסיות יוצאי אתיופיה ושאין שם איזה שהן תקלות רק בגלל המעבר באחריות בין המשרדים?
<שיר פרי: אני אתחיל ברשותך בשאלה השניה.
<שיר פרי: קודם כל, תהליך המעבר בין המשרדים הוא כמובן תהליך מאוד מורכב שהתחיל לפני כמה חודשים ועדיין נמשך, יש לו הרבה מאוד השלכות ויש עבודה מקצועית שכלולים בה הרבה מאוד גורמים כדי לוודא שגם האגף להכשרות מקצועיות וגם כל האגפים הנוספים וגם אוכלוסיית יוצאי אתיופיה וגם האוכלוסיות האחרות, שאף אחד לא ייפגע ושהתהליך הזה באמת נעשה ביסודיות ובמקצועיות.
<שיר פרי: לי לא ידוע על איזה שהן השלכות שהיו בשל המעבר הזה, אנחנו ממשיכים והמשכנו לכל אורך הדרך לפעול ברצף ובאותם אופנים, למעט עניינים בירוקרטיים כאלה ואחרים שהמעבר כרוך בהם.
<שיר פרי: לעניין מיצוי הזכויות, זה משהו שפחות נמצא על סדר היום שלנו.
<טלל דולב: אני ממשרד ראש הממשלה, ראש מטה היישום.
<טלל דולב: אני רוצה להתייחס לנושא של מיצוי זכויות וגם לעניין של המעבר בין המשרדים, כי אני חושבת שזה מעבר להתייחסות של המשרד הזה או המשרד הזה.
<טלל דולב: אם תסתכל על התכניות של המשרדים, גם על מה שמדווח פה וגם בכלל, אנחנו עוסקים במיצוי זכויות כמעט בכל אחד ואחד מהמשרדים שיש להם תכנית.
<טלל דולב: אם זה ברווחה, אם זה בתחומי התכניות של משרד החינוך, כשאנחנו מדברים בחוגים על עבודה עם ההורים, כשאנחנו מדברים על קבוצות הורים, אם זה נשמע אחר כך בתכניות של משרד הביטחון וצה"ל, זה לא משהו שהוא במשרד אחד.
<טלל דולב: אנחנו מודעים לבעיה של מיצוי זכויות, אחת הסיבות שיש תכנית ושהיא מתוכללת, זה על מנת לדאוג לנושא של מיצוי זכויות בכל תחומי החיים.
<טלל דולב: לכן אני לא חושבת שזו שאלה של משרד אחד, אי אפשר בוודאי לשים את זה לא על משרד התעסוקה, זה אחד האתגרים.
<טלל דולב: בנושא מעבר בין המשרדים, וגם הייתה התייחסות לעניין השכר, אני חושבת שקודם כל באמת אנחנו נמצאים בתחילת הדרך, אבל גם הפעולה של תעסוקה איכותית וגם הפעולה של העלאה בשכר, אתם תראו בדיווחים בהמשך.
<טלל דולב: זה מתחיל מהתחלה.
<טלל דולב: שמענו דיווח של משרד החינוך שמתחיל מתכניות בגיל הרך, שמענו מה עושים במשרד התעסוקה, שמענו על שילוב משפחות בתעסוקה דרך התכנית של משרד הרווחה שהיא למשפחות החלשות ביותר, ואנחנו נשמע מהמועצה להשכלה גבוהה, שמענו ממשרד החינוך על שילוב מורים.
<טלל דולב: יש פה סדרה רחבה של אמצעים, ונשמע מהמשטרה על שוטרים.
<טלל דולב: יש פה כמה דברים של שילוב בתעסוקה שמופיעים בכל המשרדים ויש אמצעים לעידוד שילוב בתעסוקה איכותית, שנמצאים כמובן גם בכלכלה, גם בתעסוקה ונמצאים בכל המשרדים.
אברהם נגוסה: בואי נשמע, ואז בסוף כפי שבחרת, תתייחסי לזה.
יוסי יונה: ברשותך, אם אני יכול הערה, שוב אנחנו עוסקים באותה מקבילית.
יוסי יונה: אני מסכים איתך לחלוטין, וחלק מהעניין, אתה העלית את זה אדוני היושב ראש, לגבי הפער העמוק הזה והבלתי סביר בהכנסה לנפש, או במשכורת הממוצעת, חצי מהמשכורת הממוצעת של השכיר בישראל.
יוסי יונה: נכון שיש לזה שני היבטים.
יוסי יונה: אחד – ככל שהמיומנויות התעסוקתיות שלך הולכות וגדלות, אתה משתלב במשרה שהיא מכניסה יותר.
יוסי יונה: השאלה המעניינת, ועליה אנחנו צריכים לתת את הדעת, ועד כמה יש נתונים ומן הסתם יש נתונים, מה קורה כאשר המיומנויות המקצועיות וההכשרה המקצועית הן שוות ועדיין יכול או לא יכול להתקיים פער בהכנסות.
יוסי יונה: אם זה מתקיים, ואני מניח שזה מתקיים במידה כזאת או אחרת, זאת אומרת הבעיה היא לא במיומנות המקצועית של האדם אלא איזה שהם מחסומים שמתקיימים בשוק העבודה, נניח באנלוגיה, של נשים וגברים על אותו מקצוע, אותן שנות הכשרה וכולי, מקבלות פחות מגברים.
יוסי יונה: אז כאן זה לא נובע מהעבודה שהן פחות מוכשרות אלא שוק העבודה יש לו איזה שהם מבנים, דפוסים שמפלים את הנשים באותם תפקידים, באותן מקצועות ובאותן מיומנויות.
יוסי יונה: על פניו אני חושבת שקיימת גם בעיה כזאת בין יוצאי אתיופיה לבין ותיקים או בין שאר החברה, שבה גם כאשר המיומנות המקצועית היא זהה, גם כאשר ההכשרה המקצועית היא זהה, עדיין ישנם דפוסים בתוך החברה שבעצם פועלים כנגד בני יוצאי אתיופיה.
יוסי יונה: לכן אדוני, אני חייב להגיד את הדברים הללו שהמון פעמים אנחנו מתעלמים, אנחנו אומרים אוקיי, מה הבעיה שלהם, היקלטות בתוך החברה הישראלית.
יוסי יונה: לא, הבעיה היא של המוהל, הבעיה של זה שלא נותנים להיכנס לבית הספר, הבעיה בשוק העבודה שלא מאפשר קבלה.
יוסי יונה: זה דיאלוג שאנחנו צריכים לתת את דעתנו על שני הצדדים שלו, לא רק על צד אחד.
יוסי יונה: אני מסכים עם כל התכניות האלה שבאות להעצים את יוצאי אתיופיה, אבל אם אנחנו לא ניתן גם את דעתנו על הגוף הקולט, אם זה מקום העבודה, אם זה בית הספר, אם זה משרד הבריאות, בכל תחום ותחום שאנחנו עוסקים בו אנחנו מגלים את המפלצת הגזענית שמעלה את ראשה ושוב יוצרת מחסומים שהם באמת בלתי מוסריים ובלתי סבירים ואינם עולים בקנה אחד עם הערכים הנשגבים שלנו כחברה ישראלית של שוויון, של אחווה ושל סולידריות.
יוסי יונה: ואם משרדי ממשלה לא יתנו ביטוי לצד הזה של הגוף הקולט באופן אמורפי, ורק יטפלו ביוצאי אתיופיה, אז אנחנו בעצם מנציחים את התפיסה שהם הבעיה, ועכשיו בואו נפתור להם את הבעיה, ולא אנחנו הבעיה שצריכים גם לתת לה מענה, ושוב אני חוזר כמו מנטרה על העניין שבמידה מאוד רבה אנחנו הבעיה כי אנחנו יוצרים את המחסומים שמבקשים עליהם להיקלט בתוכנו.
אברהם נגוסה: אני מסכים עם כל מילה שאתה אומר.
אברהם נגוסה: בואו נשמע איך משרד המשפטים מתכנן.
אברהם נגוסה: יש תכנית גם על זה.
יוסי יונה: 7 מיליון שקל.
אברהם נגוסה: לא, תראה, משרד המשפטים זה משרד גדול.
אברהם נגוסה: הכסף לא מספיק אבל בואו נתחיל בהתחלה.
יוסי יונה: בסדר, כל אגורה שמיוחדת לעניין אנחנו נברך.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע מה הם מתכננים כדי להתגבר על מה שציינת.
אברהם נגוסה: עכשיו ניתן למשרד הכלכלה כי תכנית התעסוקה שציינתי קודם, 55 מיליון שקל, החלק הזה נשאר בכלכלה, בעניין תמיכה לעסקים קטנים.
<איילת קרפ: שלום, אני מהאגף לאסטרטגיה במשרד הכלכלה.
<איילת קרפ: אנחנו עוקבים אחרי יישום התכנית במשרד.
<איילת קרפ: פעילות המשרד, מה שנשאר אצלנו זה בשני ממדים:
<איילת קרפ: אחד זה באמצעות תמיכה ביזמות ובבעלי עסקים יוצאי אתיופיה, והשני באמצעות תמרוץ מעסיקים, וזה אולי מתחבר לדברי חבר הכנסת לגבי החסמים שנמצאים בחברה, יש לנו מסלולים לתמרוץ מעסיקים להעסקת עובדים יוצאי אתיופיה בתעסוקה איכותית.
<איילת קרפ: אני אתחיל במסלולי התמיכה ביזמים ובבעלי עסקים, גם זה מתחלק לשניים: יש לנו הנגשה של שירותי הייעוץ והליווי שכבר קיימים בסניפי המעוף שמפעיל המשרד, כאן היעד שהצבנו לעצמנו הוא לתת שירות ל-100 יזמים ואנשי עסקים בשנה, כאשר לצורך התכנית ההנגשה, נעשו פעולות רבות, בכללן גיוס של שלושה רכזים ייעודיים לתכנית שהם תרגום - - - עריכת כנסי הסברה וכולי, ובאמת הפעילות הזאת כבר נמצאת בפול קפסיטי, הניצול, גם התקציבי גבוה ממה שלצורך העניין הוקצה לתכנית, המשרד נותן עוד.
<איילת קרפ: גם המענה, אנחנו ב-150% של ביצוע בשטח, בשנה האחרונה 147 אנשי עסקים השתמשו בשירותי המעוף במגוון שירותים וקיבלו מענה.
<איילת קרפ: בנוסף, במסגרת ההחלטה הוחלט על קרן יזמות ייעודית ליוצאי אתיופיה שבמסגרתה יוכלו יזמים לקבל הלוואות בסדר גודל של עד 125,000 ₪.
<איילת קרפ: הקרן הזאת נמצאת כרגע בשלבי הקמה כאשר הכסף הממשלתי כבר גויס ונמצא, וכרגע אנחנו נמצאים במגעים עם גופים פילנתרופיים שאחד הגופים יצטרך גם להקים ולהפעיל את הקרן, וגם לתת מצ'ינג, יש כמה גופים כאלה ואנחנו מצפים שעד יוני הקרן תוקם, זה בתהליכים מתקדמים.
<איילת קרפ: בצד תמרוץ המעסיקים יש לנו שתי תכניות שמתייחסות לשתי נקודות שהועלו כאן, אחת זו באמת תכנית לסבסוד שכר עובדים במשרות איכותיות בשכר גבוה וגם בתחומים מסוימים במשק שהוגדרו מראש, ותכנית לתמיכה במעסיקים, לשילוב נתמכים בתעשיית ההיי-טק או תעשיית עתירת הידע.