GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סופה לנדבר: אני כאן בוועדה שלך רוצה להגיד שאני חולמת על כך שכאשר יהודי קם בבוקר, בכל מקום בעולם, אם זה בטורונטו קנדה, בכל מקום בצרפת, אם בנובוסיבירסק, או במקומות אחרים, קם בבוקר ומרגיש שם שלא טוב לו, לא טוב לו בגלל המון סיבות, בגלל גלי אנטישמיות, בגלל שבית ספר נסגר, בגלל שלא לוקחים אותו למקום עבודה או מקום עבודה לא מספק אותו, בגלל מצב כלכלי או בגלל סיבות אחרות, הוא קם בבוקר ואומר "אני רוצה לעזוב את המדינה" אני רוצה שבשורה העליונה ותמיד לפני כל ההזדמנויות הוא יהיה מסוגל לחשוב רק על מדינה אחת, הבית שלנו, מדינת ישראל.
סופה לנדבר: רק על מדינת ישראל, שלא יהיו לו אלטרנטיבות אחרות.
סופה לנדבר: היום העולם בנוי כך שבכל מדינה נלחמים על כח אדם איכותי ומה אפשר לעשות שכח אדם הכי איכותי ובני האדם הכי איכותיים הם היהודים ובגלל זה, תסתכלו את הביטוי של פוטין, מה הוא אמר?
סופה לנדבר: "בכל מחיר להחזיר את היהודים הביתה".
סופה לנדבר: אני מבינה שגם עושים את זה בצרפת ובכל מקום בעולם.
סופה לנדבר: ובגלל שעושים את זה אנחנו צריכים לעשות הכל, ואנחנו כמשרד העלייה והקליטה, אנחנו עומדים היום בשורה הראשונה, בחזית של המאבק הזה, ואתם תשאלו מה אנחנו עושים?
סופה לנדבר: אנחנו עושים את זה יחד עם כל השותפים שלנו שנמצאים כאן, עם הסוכנות היהודית, עם ארגוני העולים, עם כל ארגוני העולים שלא אתחיל לפרט אותם עכשיו, ארגונים שהם שותפים שלי ובגלל זה הם נמצאים איתנו בכל הדברים שמשרד העלייה והקליטה עושה, הם נמצאים איתנו בחזית, גם סגני ראשי הערים, גם מחזיקי תיק קליטה, מפני שאני חושבת שהראשונה שקולטת היא בעצם לפני כולם הרשות המקומית, מפני שאם אדם שעובר לרשות המקומית מרגיש בעיר טוב, זה אומר שהעבודה שעשינו כולנו היא עבודה טובה ולמען מטרה מצוינת.
סופה לנדבר: מה אנחנו עושים כדי לעמוד בחזית ולהילחם עבור יהודי שנמצא שם בגולה, להביא אותו לכאן ולקלוט אותו?
סופה לנדבר: קודם כל אנחנו שמים את השירות במשרד העלייה והקליטה במקום ראשון, לשרת את העולה.
סופה לנדבר: לפני הכל, לשרת, לתת לו הרגשה טובה, לתת לו מידע, לחזק אותו מכל הבחינות ואז כל המשרד שלנו וכל מנהלי המחלקות ועובדי המשרד יחד עם השותפים שלנו, נותנים דגש קודם כל על מידע.
סופה לנדבר: אתמול היינו בבאר שבע, זה פרויקט חדש של משרד העלייה והקליטה "משרד על גלגלים" - אנחנו מביאים לאולפנים את כל המחלקות שלנו ואנחנו בעצם פותחים מול העולה את כל המידע שיש במשרד העלייה והקליטה, את כל המחלקות, כל הדברים שעשינו למען העולה.
סופה לנדבר: הורדנו בירוקרטיה וממשיכים בדרך של הורדת בירוקרטיה.
סופה לנדבר: עם "נתיב" הורדנו תורים, כאשר חזרתי למשרד העלייה והקליטה תור ההמתנה היה די ארוך, הורדנו את זה והיום אפילו במוסקבה זה לא יותר משבועיים.
סופה לנדבר: עוד בקדנציה הקודמת הקמתי חברה שנקראת "אופק ישראלי" שנמצאת כאן היום.
סופה לנדבר: זו חברה שמכינה את העולים לפני שהם מגיעים למדינת ישראל.
סופה לנדבר: אנחנו עושים ירידים, סמינרים ואולפנים.
סופה לנדבר: יכול להיות שאני השרה הראשונה והיחידה של משרד העלייה והקליטה שיכולה לראות את השינוי שעשינו במשרד הזה, אנחנו ממשיכים בתהליכים אבל התחלנו בתהליך של נתב"ג והיום אתה יודע, מי שביקר, אני יודעת שביקרת בנתב"ג, אנחנו מתחילים את הליכי הקליטה ההתחלתית בנתב"ג, כשעולה מ קבל תעודת עולה ותעודת זהות, שעולה מקבל את הטלפון של הפרויקטור, אם הוא לא דיבר איתו עוד לפני, אנחנו כבר לקחנו יחד עם הרשות המוניציפלית מנהלי פרויקטים דוברי שפת העולים ובעצם קולטים אותם ראשונים ומלווים אותם בצעדיהם הראשונים.
סופה לנדבר: אנחנו נותנים יחס אישי בכל משרדי העלייה והקליטה ושינינו את הדברים בפתרונות תעסוקה וביזמות ובמינהל סטודנטים, מדענים עולים ודיור, וטראנטים - - -, ניצולי שואה והלאה והלאה.
סופה לנדבר: כשחזרתי למשרד העלייה הייתה בירידה.
סופה לנדבר: בקיץ עשינו דגש על עידוד עלייה ואני רוצה להגיד שאנחנו מקווים שנסיים את השנה הזאת עם מספר של 25,000 פלוס מינוס איש שהגיעו ונקלטים במדינת ישראל.
סופה לנדבר: אנחנו רואים שבשנה שעברה המספר היה יותר גדול אבל גם בגלל כל הדברים שקורים בעולם המספר הוא פחות גדול, אבל גם 25,000, כאשר אני הגעתי למשרד העלייה והקליטה המספר בממוצע היה 16,000-17,000 איש ובגלל זה ייזום עידוד עלייה הוא חשוב והוא מביא לתוצאות.
סופה לנדבר: הצלחנו בבירוקרטיה, הצלחנו גם במלחמה שלנו על התקציב וכשהמנכ"ל יציג את הדברים תרגישו שאני יכולה להגיד בסיפוק שהצלחנו במלחמה עבור התקציב, אבל יחד עם זה היא שמה בדגש פעילות שלי ושל המשרד פרויקטים שקיימים.
סופה לנדבר: קודם כל עידוד עלייה, הסרת חסמים, קליטה מהירה וללא בירוקרטיה כמו שחזרתי כבר כמה פעמים ובשבילי זה חשוב מ אוד, שהעולה חדש ירגיש "לא רק הייתי רצוי לפני שעשיתי עלייה, אני רצוי כאן במדינת ישראל", השגנו כמו שאמרתי הישג מרשים בתקציבים שהשגנו, יש לנו היום שינוי במגמת העלייה, הנחיתי את המשרד ומי שעובד ביחד איתנו להביא עולים, להגיע לכל עולה פוטנציאלי ולעשות הכל כדי להעלות את מספר העולים שמגיע למדינת ישראל.
סופה לנדבר: הנחיתי את המשרד לפתח תכנית ייחודית לקליטת עלייה בנגב ובגליל שעכשיו נציג את הפרויקט הזה.
סופה לנדבר: חלמתי שהפרויקט הזה יהיה עם משרדים אחרים, אבל בזמן שהרגשנו שאנחנו נשארנו לבד אמרתי שנעשה את זה לבד ותשמעו כעת את תוצאותיו של הפרויקט הזה.
סופה לנדבר: יש לנו שינויים רבים בתעסוקה, המשך הסרת חסמים בתעסוקה, מה שהתחלתי להוביל בקדנציה הקודמת יחד עם כל השותפים.
סופה לנדבר: בתעסוקה אנחנו עושים גם הכשרה מקצועית וקורסי הכשרה רבים וואוצ'רים שאנחנו נותנים לעולים חדשים, פותחים שער קליטה בתעסוקה אחר לגמרי מאשר היה.
סופה לנדבר: הצלחנו להאריך את הפטור המיוחד שהעולה החדש שמגיע לכאן מקבל על דיווח למס הכנסה לתקופה של 10 שנים הראשונות.
סופה לנדבר: נלחמנו על הדבר הזה, נלחמנו מאוד חזק ואני שמחה שעולים שוב מקבלים את הפטור הזה, מדיווח על הכנסות לתקופה הזאת של 10 שנים.
סופה לנדבר: לסוכנות ומי שעוסק בעידוד העלייה, מי שנוגע בעולה החדש עוד שם, חשוב לדעת שזה פרויקט שמביא לנו עולים ולעולים זו בשורה הכי טובה.
סופה לנדבר: הפרטנרים הראשונים שלנו הן הרשויות המקומיות ואנחנו השנה מגדילים את התקציב מ-25,000 ל-34,000 ₪ וגם על זה יש לנו בשורה בדברים החדשים שהמנכ"ל יציג.
סופה לנדבר: פיתוח פרויקטים לקליטה בקהילה, יוצאי קווקז, טיפול בבני נוער, ילדים ובני משפחות מרובות ילדים.
סופה לנדבר: אנחנו נלחמנו על תקציב ובגלל זה בדיור יש לנו 50 מיליון ₪ לרכישת דירות ציבוריות שעבורנו זה חשוב מאד, זה דבר שלא היה במשרד, זה היה רק במשרד אחר וחשוב לנו שהדבר קיים גם במשרד העלייה והקליטה.
סופה לנדבר: אנחנו מטפלים ב-6,500 סטודנטים, חלק לא מבוטל, כמעט מחצית הם יוצאי אתיופיה.
סופה לנדבר: אם עולה חדש, מכל מדינה, מקבל תואר אחד, עולה מאתיופיה מקבל שני תארים ואני שמחה שהם גם חלק גדול ולא מבוטל בפרויקט של מינהל הסטודנטים שלנו.
סופה לנדבר: דיברנו רבות על חיילים בודדים בוועדה וגם המנכ"ל יציג את הדברים, על הנגב והגליל אמרתי, על שינויים בנתב"ג, העולים מרגישים וזה הדבר החשוב ביותר, שהעולים מרגישים.
סופה לנדבר: ובחזון שלי לשנים הבאות, בשנה הבאה אני רוצה שהמשרד ימשיך לשים את הדגש על העולה וישים את העולה במרכז הפעילות, זה חשוב לנו הכי הרבה, הגדלת מספר העולים בשנה הבאה, להמשיך את פרויקט נגב וגליל ופרויקטים חדשים שקשורים לתעסוקה ויזמות, כמו כן להמשיך בפרויקט קרקע חומה.
סופה לנדבר: אני רוצה להגיד לך שבקדנציה הקודמת יזמתי את הפרויקט ובגלל שהפרויקט הזה לא הלך חלק וגם היום יש לא מעט בירוקרטיה, אתמול חזרתי מבת ים, שאישרנו פרויקט בנייה, התור בבת ים הוא ענק, 3,000 איש ועד כה לא קידמנו את הפרויקט, זאת אומרת לא שאנחנו לא קידמנו, אנחנו מבחינתנו אישרנו את הפרויקט, אבל גם עכשיו מתכוונים לאשר עוד פרויקט אחד על קרקע חומה פרטית, כך שבעצם הדברים נמצאים במשרד הפנים ואנחנו יחד איתך צריכים לדחוף את הדברים.
סופה לנדבר: באשדוד עצרו השכנים את הפרויקט לשלוש שנים.
סופה לנדבר: לפני כמה ימים, בגלל שהדיור בשבילי מאוד חשוב ובגלל שיש בעיית דיור וצריכים לפנות את הדירות גם לצעירים ומבוגרים שאנחנו מעבירים אותם לדיור מוגן, זה גם מרחיב את שוק השכירות.
סופה לנדבר: הייתי לפני כמה ימים עם מנכ"ל עמיגור באשדוד ובאשקלון, שם ממשיכים את פרויקט "קרקע חומה" שהעתיקו ממשרד העלייה והקליטה משרד האוצר יחד עם משרד השיכון, אבל מה שקורה, סיפרתי לאחד מהעיתונאים שאנחנו מובילים את הפרויקט ועד סוף השנה נאשר 4,000 יחידות דיור ובשנה הבאה גם נצא עם קול קורא על יחידות דיור נוספות וכאשר כתבנו על זה פתאום ראיתי פידבקים בפייסבוק כאשר ישראלים צעירים פתאום כתבו דבר שהגעיל אותי "צריכים לזרוק את הקשישים האלה לים", "צריכים להחזיר אותם לרוסיה או למקומות מהם הם הגיעו" ואותי זה הרתיח פשוט, אני אומרת לכם כאן.
סופה לנדבר: במקום הזה חינוך של ותיקי מדינת ישראל ושל צעירי מדינת ישראל זה לפני הכל.
סופה לנדבר: הקשישים שמגיעים למדינת ישראל הם יהודים שהגיעו לבית שלהם ולא ייתכן יחס כל כך מגעיל.
סופה לנדבר: אנחנו עכשיו נציג לך את כל הפרויקטים שלנו.
סופה לנדבר: אלכס הוא מנכ"ל חדש, עולה לשעבר ואתה הספקת כבר להכיר אותו, אבל לי חשוב מאוד להגיד כאן שארגוני העולים הם השותפים שלנו, ובגלל זה, אלכס תקשיב, יש לנו גם שינוי בקשר עם המטות של העולים בגלל שהם יחד איתנו בחזית קליטת העלייה.
סופה לנדבר: נמשיך בהצגה של המנכ"ל.
אברהם נגוסה: תודה כבוד השרה.
אברהם נגוסה: הצטרפו אלינו חברת הכנסת יוליה מלינובסקי ויואל רזבוזוב מיד יצטרף.
אברהם נגוסה: בעבר בירכנו את המנכ"ל ואיחלנו לו בהצלחה, ואנחנו מברכים את אלכס קושניר שוב.
אברהם נגוסה: נשמע כעת את הדיווח שלו.
אלכס קושניר: כבוד היושב ראש, כבוד השרה, חברי הכנסת, מחזיקי תיק קליטה, ארגונים מעודדי עלייה, ארגונים בתחום העלייה ועובדי משרד העלייה והקליטה, אני רוצה לנצל את הבמה הזאת כדי להגיד לכם, קודם כל לעובדים, תודה רבה כי כל מה שאני הולך להציג פה נעשה בזכותכם ונעשה ביחד בלילות ובימים, וכפי שהשרה אמרה לפני כן, העולה הוא במרכז וזה מה שמוביל אותנו וזה מה שאנחנו עושים.
אלכס קושניר: אני הולך להציג את הרקע הכללי, הולך לדבר על העלייה ואחרי כן אדבר על ההישגים של המשרד בשנת 2016 ואחרי כן להציג לכם את האתגרים והתכניות שלנו לשנת 2017.
אלכס קושניר: משרד העלייה והקליטה כפי שאתם יודעים נוסד בשנת 1968.
אלכס קושניר: אנחנו אחראים על עידוד העלייה וקליטת העולים בישראל ושילובם בתוך החברה הישראלית.
אלכס קושניר: אנחנו אחראים על כל הרצף שמתחיל ממדינת המוצא ששם אנחנו מאתרים את העולים הפוטנציאליים באמצעות הארגונים שאנחנו עובדים איתם, מביאים אותם לישראל ודואגים שהקליטה שלהם תהיה מוצלחת ואפקטיביות ביותר וגם המהירה ביותר.
סופה לנדבר: ושימו לב שעידוד עלייה זה דבר חדש שבעצם לקחנו על עצמנו, יזמנו והרחבנו את הפעילות של משרד העלייה והקליטה.
אלכס קושניר: ומאז הקמת המשרד יותר ממיליון וחצי עולים הגיעו למדינת ישראל.
אלכס קושניר: הישגים בולטים, משנת 1989 קלטנו כמעט מיליון וחצי יהודים במדינה, 138,000 תושבים חוזרים חזרו, אנחנו היום מקבלים בלשכות שלנו ומטפלים ב-300,000 עולים כל שנה.
אלכס קושניר: תסתכלו על כמות העובדים ותבינו שאנחנו מדברים על יותר מ-1,000 עולים לעובד, שזה אתגר מאוד מאוד גדול ואנחנו מנסים להתמודד עם האתגר הזה.
אלכס קושניר: קצת על המבנה של המשרד, פה אתם רואים את המבנה, יש לנו 23 סניפים שנמצאים בתוך 11 מרחבים פלוס אגף נתב"ג, שקולט את העולים ונותן להם שם את הטיפול הראשוני שכולל תעודת עולה, רישום לקופת חולים, גם תעודת זהות וגם מפנה אותם אחרי כן למקום מושבם.
אלכס קושניר: אנחנו יושבים בשלושה מחוזות, ירושלים דרום, צפון ומרכז, וכמובן מטה.
אלכס קושניר: יש לנו 17 מרכזי קליטה, השרה דיברה על הפרויקטורים אז יש לנו יותר מ-90 פרויקטורים שממונים על ידינו ברשויות ובעצם הפרויקטורים האלה אחראיים על עידוד העלייה וגם על ליווי העולה בשלבים הראשונים שלו.
סופה לנדבר: אנחנו יכולים להגיד ששינוי דרסטי היה מהתחלה בנתב"ג, - - - בעצם מה שעשינו בנתב"ג, העולה מקבל תעודת זהות ותעודת עולה, חלק מסל הקליטה, מקבל סים קארד שאנחנו יכולים למצוא אותו, הוא יכול לבחור בנק וקופת חולים.
סופה לנדבר: זה לא היה אף פעם לפני שיזמנו ועשינו שינוי כל כך דרסטי בצעד הראשון שלו במדינת ישראל.
אלכס קושניר: המשרד פועל בעצם לאור המטרות הבאות:
אלכס קושניר: קודם כל המטרה העיקרית שלנו זה כמובן להגדיל את מספר העולים והתושבים החוזרים, לקלוט אותם בישראל בצורה מיטבית, לטפח ולנצל את ההון האנושי שמגיע כדי לקדם את החברה שלנו, גם את המדינה קדימה.
אלכס קושניר: חשובה לנו מאוד כמובן איכות השירות של המשרד וכתוצאה מכל זה אנחנו רוצים להגדיל את תרומתם של העולים והתושבים החוזרים לכלכלה וחברה במדינה.
אלכס קושניר: כמה מילים לגבי תקציב המשרד – אתם יכולים לראות פה את הרצף משנת 2013, יש עלייה בתקציב וב-2017 אנחנו מקווים שהתקציב יאושר כפי שהוא אמור להיות מאושר ונהיה עם 1.870 מיליארד שקלים לטובת פעילות המשרד.
אלכס קושניר: תראו את כמות התחומים שבהם המשרד עוסק ותבינו שכל תחום כזה הוא עולם ומלואו.
אלכס קושניר: אנחנו עוסקים בקליטת מדענים, אנחנו נותנים להם סיוע כספי, אנחנו מטפלים בסטודנטים, תעסוקה, דיור, קליטה בקהילה, רווחה אומנות וספורט, אנחנו מלווים את החיילים, יש פה גם נציגה של משרד החינוך אז אנחנו פועלים ביחד ומטפלים בחינוך הבלתי פורמלי וגם בלימוד השפה העברית, אנחנו משכנים את העולים במרכזי קליטה ותראו למעלה את האוכלוסיות שאנחנו מטפלים בהן, חיילים וסטודנטים, אסירי ציון, תושבים חוזרים, עולים מאתיופיה, עולים מארצות מצוקה, ארצות ערב, ארצות רווחה, אוכלוסיות מיוחדות, עולים רגילים כמובן, תכניות העלייה, וטרנים ו- - - האסון בצ'רנוביל.
אלכס קושניר: בואו נדבר על כמה עולים הגיעו ומה המגמות והמספרים כפי שאנחנו מנתחים את זה.
אלכס קושניר: אתם יכולים לראות שהעולים הגיעו, מגיעים ואני מקווה שגם ימשיכו להגיע בשנה ה באה, מכלל המקומות בעולם: אוקיאניה, צפון אמריקה, דרום אמריקה, אפריקה, אירופה, מערב אירופה מזרח אירופה, אסיה, אתם יכולים לראות את ההתפלגות לפי האחוזים.
אלכס קושניר: אני לא אכנס לזה, פשוט תסתכלו ותתרשמו.
אלכס קושניר: אני יכול להגיד לכם שמשנת 2002, ב-15 השנים האחרונות שזה בעצם טווח הטיפול שלנו בעולים, הגיעו 343,000 עולים וכ-100,000 תושבים חוזרים.
אלכס קושניר: כאן אתם יכולים לראות התפלגות לפי מדינות, אנחנו שמנו את המדינות העיקריות שמהן מגיעים עולים שזה צרפת, אוקראינה ורוסיה בשנים האחרונות, אתם יכולים לראות גם את צפון אמריקה וגם קיבצנו את שאר המדינות ביחד.
אלכס קושניר: אתם יכולים לראות שמשנת 2013, לקראת שנת 2014 יש עלייה דרמטית בכמות העולים שמגיעים והמגמה הזאת נשמרת.
אלכס קושניר: נכון שהשנה הייתה היחלשות אבל כרגע זה במגמת שיפור הודות לפעילות שהמשרד עשה, יחד עם השותפים בעידוד עלייה, אני חושב שהצלחנו לשנות את המגמה וגם ב-2017 אני מקווה שהמגמה הזאת תימשך.
אלכס קושניר: כאן זה נתון מעניין, אתם יכולים לראות את הרשויות המובילות בקליטת העולים.
אלכס קושניר: אתם יכולים לראות שבעצם אנחנו מדברים על אזור שהוא מגדרה עד חדרה.
אלכס קושניר: רוב העולים מגיעים למרכז הארץ, אנחנו כמשרד רואים אתגר מאוד גדול כדי להביא את העולים גם לאזורים אחרים, אזורי פריפריה, נגב וגליל ובהמשך אספר לכם על התכנית שעשינו כדי להשיג את היעד.
אלכס קושניר: זו התפלגות לפי גיל, אתם יכולים לראות שהרוב המוחלט של העולים, כ-60% מהעולים שמגיעים הם עולים שמגיעים בגיל עבודה.
אלכס קושניר: שזה בעצם הופך את נושא התעסוקה והיזמות לאתגר העיקרי של המשרד, כדי לאפשר את הקליטה המיטבית כי אנחנו מבינים שברגע שלאדם יש פרנסה שהולמת את כישוריו, הקליטה שלו תהיה בהכרח הרבה יותר מוצלחת.
אלכס קושניר: כאן אתם יכולים לראות את ההתפלגות לפי מקצועות.
אלכס קושניר: דבר מאוד מטריד שגילינו, ש-24%, כמעט רבע מהעולים שמגיעים בגיל העבודה מוגדרים היום כבלתי מקצועיים.
אלכס קושניר: אנחנו רואים את זה כאתגר ובשנה הבאה אנחנו - - -
סופה לנדבר: אנחנו התחלנו פרויקט, תספר על הפרויקט הזה.
אלכס קושניר: אז אנחנו קודם כל התחלנו פרויקט קידום העסקה לעולים בלתי מקצועיים.
אלכס קושניר: אני אגע בסוף קצת יותר בפירוט מה הפרויקט הזה כולל, אבל מעבר לזה בשנה הבאה אנחנו הולכים לנסות ולפלח את האוכלוסייה הזאת, בכל זאת לנסות למצוא שם מקצועות וקבוצות שלהם אנחנו נוכל לבנות חליפה לפי מידה כדי לאפשר להם קידום בתעסוקה.
אלכס קושניר: בואו נדבר על מה שעשינו בשנת 2016.
אלכס קושניר: אלה בעצם התחומים שבהם אנחנו עוסקים: דיור, נוער וצעירים, יזמות ותעסוקה, קליטה במדע, קליטת עולי אתיופיה, קליטה בקהילה ועידוד העלייה גם באמצעות האגף שלנו וגם באמצעות "אופק ישראל".
אלכס קושניר: נושא הדיור, כמו שהשרה כבר הזכירה – הצלחנו לקבל 50 מיליון שקלים לרכישת דיור ציבורי ואנחנו נמצאים בשלבים סופיים של רכישת הדירות - - -
סופה לנדבר: זה לשנה הזאת.
אלכס קושניר: כן.
אלכס קושניר: אני מדבר על שנת 2016, ואני מקווה שלקראת סוף השנה אנחנו באמת נוכל לממש את זה ולבוא עם בשורה למחכים ולזכאים ולאכלס אותם בדיור קבע.
אלכס קושניר: אנחנו מפעילים השלמה לתשלומי שכר דירה תוספתי לקשישים שמתגוררים בגפם, שכרגע עוד לא קיבלו פתרון לדיור.
אלכס קושניר: כמו שהשרה הזכירה, פרויקט "קרקע חומה", אנחנו אמורים לחתום עד סוף השנה על חוזים, על 1,800 יחידות דיור נוספות, ואתגר נוסף שהוא עובר כמובן מאליו אבל הוא בכלל לא מובן מאליו, 25 מקבצי דיור שהחוזים שלהם היו אמורים להסתיים השנה, הצלחנו במשא ומתן להאריך את החוזים האלה ולשמור את הפתרונות לעולים ולהשאיר את העולים במקומם, ואנחנו מדברים על כמעט 4,000 יחידות דיור.
אלכס קושניר: נושא של נוער וצעירים – אנחנו נותנים סיוע לכ-1,200 חיילים בשירות וחיילים משוחררים, אנחנו מפעילים תכניות גם לקראת הגיוס בכל הנושא של הכנה לצה"ל שכוללת מגוון רחב של נושאים, גם נושאים צבאיים וגם נושאים של הכרת הארץ וכמובן לימוד השפה, ואנחנו נותנים סיוע לכ-5,000 חיילים על סך 540 שקלים.
אלכס קושניר: צריך להגיד שגם חיילים בודדים וגם חיילים יוצאי אתיופיה מקבלים את הסיוע הזה.
אלכס קושניר: תכניות עליה ממוקדות – צעירים שמאותרים בחו"ל ומגיעים לישראל לתכניות עליה, שבעצם כוללות מגורים וכלכלה ולומדים שפה, ואנחנו מכינים אותם לקראת תעסוקה ולימודים גבוהים, מדברים על כ-1,000 איש בשנה, ומינהל הסטודנטים, כ-6,500 סטודנטים עולים ויוצאי אתיופיה מקבלים שכר לימוד, מלגות קיום, תכניות קדם אקדמיות וגם ליווי בזמן הלימודים.
סופה לנדבר: מינהל סטודנטים, זה אחד מהשינויים שקיים אצלנו, זה היה פרויקט של הסוכנות היהודית וכך קרה שבגלל הצמצום של התקציבים לא היו מסוגלים לקדם לחזק ולהחזיק את הפרויקט, ואנחנו לקחנו את זה על עצמנו וכל 6,500 סטודנטים שלומדים במינהל הסטודנטים, זהו בעצם בסיס התקציב של משרד העלייה והקליטה.
אלכס קושניר: יזמות – דיברתי על תעסוקה, אז אני רוצה להוסיף גם את נושא היזמות גם כפתרון לתעסוקה וגם כפתרון למימוש פוטנציאל של עולים שמגיעים, משרד העלייה והקליטה יחד עם בנק דיסקונט שזכה במכרז, אנחנו בעצם מפעילים קרן ממונפת שהיום מציעה הלוואות עד 250,000 שקלים בשתי פעימות להקמה או הרחבת העסק.
אלכס קושניר: אני יכול להגיד לכם שבשלוש שנים, משנת 2016, הענקנו כ-650 הלוואות על סך של 50 מיליון שקלים וההישג המרכזי שאני רואה זה שבעצם באמצעות העסקים האלה שנפתחו אנחנו גם נתנו פתרון תעסוקה לכ-1,670 עובדים.
סופה לנדבר: זו לא רק שורה אחת, אנחנו פה בוועדת העלייה והקליטה הצגנו את הפרויקט הזה כאשר יזמנו שאנחנו נותנים היום לעולה חדש הלוואה הכי נוחה והכי טובה בכל משק מדינת ישראל, אתמול בביקור שלי בבת ים גם ביקרתי בכמה עסקים שנפתחו בעזרת ההלוואות שנתנו ואני צריכה להגיד שקודם כל מעסיקים שם משפחות של עולים, מעסיקים את העולים ומתקדמים בחיים.
סופה לנדבר: זה פשוט סיפוק לראות את התוצאה וחוץ מזה אנחנו צריכים להגיד שהחזר ההלוואות שלוקחים עולים חדשים הוא הרבה יותר טוב מאשר ההחזר בכלל ההלוואות בשוק.
אלכס קושניר: דברים נוספים שאנחנו עושים בתחום היזמות, אנחנו נותנים מענק של 50,000 שקלים להעתקת עסקים מחו"ל לישראל, יחד עם המשרד לענייני ירושלים אנחנו מפעילים תכנית, נותנים תמריצים להקמת עסקים בירושלים ובמסגרת תכנית עידוד עלייה לנגב ולגליל אנחנו נותנים תמריץ של 20,000 שקלים להקמת עסק בנגב גליל, אני אגע בזה בסוף.
אלכס קושניר: כ-1,800 עולים ותושבים חוזרים נהנים מייעוץ וליווי עסקי שכולל סדנאות העשרה בתחום שקשור להקמת עסקים בישראל, נתון שמבחינתי הוא מדד להצלחה הכי טוב, זה ששרידות עסקי העולים ותושבים חוזרים שקיבלו סיוע כזה או אחר מהמשרד, השרידות שלהם הוא 73%, וזה אם אנחנו משווים לנתון כלל ארצי, כמעט ב-15% יותר גבוה מהנתון הכלל ארצי שעומד כיום על 58%.
אלכס קושניר: אני חושב שזה אחד ההישגים הבולטים של המשרד ואני חושב שאנחנו בשנה הבאה נמשיך ונרחיב את הפעילות הזאת כדי שה-73% האלה יהפכו להיות יותר.
סופה לנדבר: פה - - - יכולים להוסיף שאנחנו נותנים ליווי לפני שאדם לוקח הלוואה, אנחנו נותנים לו ליווי של כלכלנים, אנשים שמבינים במסים והלאה והלאה, אנחנו עושים איתם תכנית עסקית, אנחנו לא נותנים להם לפתוח את העסק ולקחת הלוואה לפני שהיועצים מרגישים שהעסק יכול להיות כדאי ושהוא ייפתח ולא ייסגר.
אלכס קושניר: אנחנו מפתחים תכניות עסקיות יחד עם העולים, התכניות האלה נבדקות על ידי חברה מפקחת, כך שאנחנו בעצם מבטיחים את סיכויי ההצלחה הגבוהים לעסקים האלה.
אלכס קושניר: בנושא התעסוקה – אני רוצה שתראו את הנתונים.
אלכס קושניר: הכשרות מקצועיות, ירידי תעסוקה, מרכזי תעסוקה, קורסים ברישוי, מרכז אמנים עולים, עברית תעסוקתית, קידום העסקה ורישוי, תראו את מגוון הפעילויות שאנחנו עושים, תכנית סל"ע, אקדמאים שמקבלים הסבה מקצועית, אמנים וספורטאים, פסיכולוגים, כל זה מסתכם ב-27,000 אנשים שמקבלים סיוע מדי שנה על ידי המשרד, ועוד פעם, המדד להצלחה מבחינתי זה מה שאתם רואים באדום, יותר מ-6,000 השמות בשנה.
אלכס קושניר: 6,000 עולים מצאו עבודה בזכות הפעילות של המשרד והארגונים שאנחנו עובדים בשיתוף איתם בנושא הזה.
אלכס קושניר: במסגרת הסרת חסמים אנחנו בעצם השלמנו כמעט במלואה את החלטת הממשלה ואלה בעצם ההישגים הבולטים.
אלכס קושניר: אנחנו היום נותנים מימון לתרגום כל המסמכים עד 4,000 שקלים, מסמכים למקצועות הרישוי.
אלכס קושניר: הבאנו להכרה של עולים מצרפת בעלי תואר Bts שזה בעצם מקביל להנדסאים והכרה בכל סוגי תעודות ההוראה של עולים מצרפת.
אלכס קושניר: אנחנו מפעילים קורסים לאקדמאים, למורים לצרפתית, אנגלית, ספרדית, עובדים סוציאליים ואחיות ועוד מגוון רחב של קורסים לאחיות ולא רק.
אלכס קושניר: אנחנו מפעילים תכניות שהן ייחודיות למקצועות מסוימים, אנחנו מביאים לפה עולים בעלייה ממוקדת לפי מקצועות, אחיות, רופאים וכהנה וכהנה.
אלכס קושניר: אנחנו השגנו פטור לפסיכולוגים ורופאי שיניים שמגיעים לישראל ויש להם 5 שנות וותק, הם בעצם פטורים ממבחן.
אלכס קושניר: לא סיימנו את הפעילות, היד עוד נטויה ובשנה הבאה ביחד עם משרדים נוספים, משרד החינוך, משרד הבריאות, משרד הכלכלה, נמשיך לפעול כדי להסיר ולהביא למינימום את החסמים כדי לאפשר לאנשים קליטה מהירה ומימוש פוטנציאל במקצוע שלהם בצורה הטובה ביותר.
אלכס קושניר: קליטה במדע – נכון להיום מחוץ למדינת ישראל יש הרבה מאוד מוח יהודי שפועל בתחום האקדמיה, אתם יכולים לראות פה אגב את הפרישה לפי מדינות, רוסיה, ארצות הברית, אוקראינה צרפת, אלה בעצם המדינות העיקריות שמהן אנחנו מביאים מדענים.
אלכס קושניר: אני חושב שהדבר הזה תורם לקידום ההשכלה הגבוהה וקידום המדע והמחקר בישראל, אני יכול להגיד לכם שהאנשים האלה גם משתלבים בעשייה וגם תורמים מהידע שלהם ויכולות המחקר שלהם בתחום הזה, אנחנו קלטנו בעשר השנים האחרונות כ-3,000 מדענים מתוכם, זה מתחלק חצי-חצי, כ-1,500 עולים ועוד כ-1,300 תושבים חוזרים.
אלכס קושניר: אתם רואים שהחלוקה לתחומים – מדעי החברה, מדעי הרוח, מדעי החיים והרפואה והטכנולוגיה פחות או יותר חלוקה שווה, אני חושב שזו פעילות מאוד חשובה ואנחנו נמשיך לפעול בה וננסה לפתח ולייצר תנאים מעודדים לאותם מדענים שכיום נמצאים בחו"ל ושוקלים להגיע לישראל.
סופה לנדבר: אנחנו צריכים להגיד פה שפרויקט "קמע" שאנחנו הכנסנו אותו לבסיס התקציב, הצטמצם מספר האנשים שנמצאים ב-"קמע", אבל בגלל שהיינו צריכים אז לפני מספר שנים בגלל הבלגן שהיה שם תמיד שהיו צריכים להגיע לוועדת עלייה וקליטה ולהילחם על משכורות החלטנו שאנחנו ניקח את הפרויקט ונכניס אותו לבסיס התקציב.
סופה לנדבר: עכשיו מספר האנשים הוא יותר מצומצם ב"קמע".
סופה לנדבר: ב"קמע ב'" אנחנו מרגישים שלהתקבל לפרויקט זה מאוד לא פשוט.
סופה לנדבר: הוריתי למנכ"ל להתחיל משא ומתן עם משרד האוצר ולהסביר להם עד כמה שחשוב לחזור לפרויקט "קמע א'" כדי לקלוט את המדענים העולים.
אלכס קושניר: קליטת עולי אתיופיה – אתם מכירים את פרויקט הדרך החדשה, אנחנו נמצאים בשלבי סיום של יישום הפרויקט הזה.
אלכס קושניר: המשרד העביר כסף למשרד החינוך, משרד הרווחה, משרד הכלכלה, משרד הביטחון והמשרד לשוויון חברתי.
אלכס קושניר: המשרד שלנו רואה בזה הזדמנות להעמיק את הטיפול באוכלוסיית היעד שלנו שזה עולי אתיופיה עד 15 שנה בארץ ובשנה הבאה אנחנו באמת נוכל להעמיק את הטיפול שלנו באוכלוסייה הזאת על מנת לאפשר גם להם קליטה מיטבית בארץ.
אלכס קושניר: דבר נוסף – לפי החלטת ממשלה של כניסה לישראל של בני קהילת גונדר ואדיס אבבה, אנחנו נערכים לקליטת 1,300 עולים בשנה הזאת ואנחנו מכח החלטת הממשלה נעניק לעולים האלה את כל זכויות העולה ונטפל בהם, נקלוט אותם במרכזי הקליטה וניתן להם את השירות שמגיע להם.
אלכס קושניר: קליטה בקהילה – אני רוצה שתסתכלו על השקף ותראו את מגוון התחומים שאנחנו עוסקים בהם בתחום של קליטה בקהילה.
אלכס קושניר: אנחנו עושים את זה יחד עם הרשויות המקומיות וכאן אני רוצה להודות לנציגים של הרשויות האלה שבעצם עובדים איתנו יד ביד כדי לאפשר קליטה מיטבית לעולים.
אלכס קושניר: אנחנו נותנים טיפול עוטף לעולה בכלל התחומים על מנת שהקליטה שלהם תהיה מוצלחת, וגם שהאינטגרציה שלהם בתוך החברה הישראלית תהיה כמה שיותר מהירה וכמה שיותר מוצלחת.
אלכס קושניר: אני יכול לתת לכם דוגמה, למשל פרויקט "מחוברים" זה פרויקט שבעצם עוסק בטיפול בנוער בסיכון, אנחנו מאתרים את הנוער הזה ברחובות, עוטפים אותם, מטפלים בהם ומנסים למנוע מהם בעצם להיכנס למעגלי הפשע, המעגלים שאנחנו לא רוצים לראות אותם שם.
אלכס קושניר: כמובן שכל נושא הקשישים, כל נושא הרווחה, כל נושא החינוך הבלתי פורמלי, אנחנו מפעילים באמצעות הרשויות חוגים רבים גם בהעשרת השפה.
אלכס קושניר: אנחנו נותנים גם תיגבור לימודי באמצעות פרויקט "פלא" ואני חושב ששיתוף הפעולה עם הרשויות והעבודה המעמיקה והתכנון הנכון, זה סוד ההצלחה של הפעילות הזאת ויכול לאפשר לעולים קליטה מוצלחת.
אלכס קושניר: כמה נתונים: אנחנו היום עובדים עם 102 רשויות בתחום הזה, סך כל התקציב מסתכם ב-21 מיליון שקלים.
אלכס קושניר: אנחנו גם עובדים עם עמותות, מה שהשרה ציינה, כ-36 עמותות, 3 מיליון שקלים, זה כמובן נתונים של שנת 2016.
אלכס קושניר: החלטת ממשלה 2446, זו החלטת ממשלה שעסקה בעלייה מאוקראינה, בלגיה וצרפת, התקציב שלה הסתכם ב-4.6 מיליון שקלים.
אלכס קושניר: אני יכול להגיד לכם שהחלטת הממשלה הזאת מסתיימת אבל הרבה מאוד תכניות שהיו במסגרת החלטת הממשלה הזאת הצלחנו לכלול בתכנית הפעילות שלנו בשנת 2017 וגם הצלחנו למצוא לזה מימון.
סופה לנדבר: אגב, כאשר נכנסתי למשרד הייתי צריכה להאריך את הפרויקט של צרפת בלגיה ואוקראינה, ואני מתכוונת בשנה הבאה להרחיב את הפרויקט לעוד מדינות.
אלכס קושניר: נושא של עידוד עלייה – אתם יכולים לראות את המדינות העיקריות בהן אנחנו פועלים וזה באמצעות "אופק ישראלי" ובאמצעות הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית.
אלכס קושניר: אנחנו מתמקדים במדינות שבהן אנחנו מזהים פוטנציאל גבוה לעליה כי אנחנו מבינים שחשובה לנו מאוד תשואה גבוהה לכל שקל שאנחנו משקיעים.
אלכס קושניר: אתם יכולים לראות את מגוון הפעילויות – ירידי עלייה, סיורי גישוש, פעילות של שיווק ופרסום, יועצי תעסוקה, סמינרים רבים ומגוונים שאנחנו עושים, כל זה אנחנו מתמקדים במדינות ברית המועצות לשעבר, צרפת, ארגנטינה, בלגיה אנגליה וצפון אמריקה.
אלכס קושניר: חשוב להגיד שבשנה הבאה אנחנו הולכים להגדיל את הפעילות של "אופק ישראלי" כי אנחנו מזהים בחברה הזאת כלי לאמצעי מינוף והכפלת כח ביחד עם המוסדות הלאומיים, אני חושב שאנחנו נמצאים בשלבים הסופיים של וועדות ואני מקווה שאנחנו בתחילת ינואר נהיה מוכנים עם תכנית העבודה ונוציא אותה לפועל וזה בעצם הכלי שלנו להגדלת כמות העולים שיגיעו לישראל בשנת 2017.
מרדכי יוגב: זה בתכנית העתידית.
אלכס קושניר: לא, זה מה שאנחנו עושים היום.