GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קסניה סבטלובה: מזעזע לא פחות מכך זה שאנחנו במדינת ישראל כנראה כן מפספסים את החלק הגדול של מה שמתרחש בעולם, ואני כמובן מכוונת לכך שאנחנו מודעים היטב לתנועת ה-BDS שפועלת בארצות הברית, אנחנו מודעים למה שמתרחש במערב אירופה, עם עליית האיסלאם הקיצוני והתקיפות נגד היהודים שם שלפחות מדווחות, אם לא כולן אז חלקן.
קסניה סבטלובה: אבל שמתי לב בנתונים האלה כאן בדו"ח, יש לנו בצבע אדום ורוד, מדינות חבר העמים, חלק מאוד קטן מהסקר הזה התייחס למה שמתרחש במרחב דובר הרוסית.
<יוגב קרסנטי: אני רוצה לציין, זה רק הסקר של ההסתדרות הציונית.
<יוגב קרסנטי: הסקר של הממשלה מתייחס ל- - -
קסניה סבטלובה: אני יודעת, אבל מה שאני רוצה לומר, שכבר ערכתי שיחות מוקדמות עם גופים שעוסקים במאבק נגד הדה-לגיטימציה של ישראל ואנטישמיות, ושמתי לב לכך שכן, זה יותר קשה לעקוב אולי בגלל השפה, אבל תשמעו, כאשר אתמול קם לו סגן היושב ראש של הפרלמנט הרוסי פטר טולסטוי, חיבור כמובן למשפחת טולסטוי של הסופר הדגול, ואומר שמי שעכשיו בוחש בכל מיני מאורעות שם, יש כל מיני הפגנות סביב למבנה היסטורי של כנסיית איזאייקי בסנט פטרסבורג, שהוא כבר שם יהודי, אז זה אותם צאצאים של אותם אלה שיצאו מתחום המושב.
קסניה סבטלובה: מי הם, שבדים?
קסניה סבטלובה: דנמרקים?
קסניה סבטלובה: יצאו ואז הרסו לנו את הכנסיות שלנו ב-1917.
קסניה סבטלובה: צאצאים של אותם אלה.
קסניה סבטלובה: ואת זה אומר לא אדם מהרחוב, לא אדם שפגש מישהו בבית הספר ואמר לו את זה, זה בדרגים הכי גבוהים.
קסניה סבטלובה: הבעיה שלי זה שאני לא רואה מענה מאצלנו, אני לא רואה כמעט מענה אחרי הדברים האלה.
קסניה סבטלובה: זה לא פעם ראשונה שזה קורה.
קסניה סבטלובה: רק מתחילת השנה היו ביטויים מאוד מאוד עוינים לעם היהודי בפרלמנטים גם ברוסיה וגם באוקראינה, והיום דברים כאלה.
קסניה סבטלובה: חלק מהדברים ,קטן מאוד, זוכה להתייחסות כאן בתקשורת ובדרגי ממשלה.
קסניה סבטלובה: הכל טוב והכל ברור והכל מובן, אנחנו רוצים להתקרב למדינות האלה, אנחנו רוצים לשתף פעולה, אבל לא על חשבון המאבק באנטישמיות ודה לגיטימציה של המדינה שלנו.
קסניה סבטלובה: אז אני באמת קוראת למשרדי הממשלה להתגייס, לייצר תכנית עבודה שתתייחס לא רק למה שמתרחש בחלקים של העולם שיותר מוכרים לנו ואנחנו יותר רגילים לשמוע שיש בעיות שם, וגם לשים עין על מרחב דובר הרוסית של המדינות הפוסט סובייטיות.
קסניה סבטלובה: מה שמתרחש באמריקה הלטינית, גם משם אני מקבלת הרבה תלונות וגם מהעולים החדשים שמגיעים ומספרים מה בעצם הביא אותם להחלטה הזאת, מה הם חוו בדרך, מה באמת קרה.
קסניה סבטלובה: גם במדינות כמו ונצואלה, וכשמדברים על חסמים כמובן שצריך להסיר את החסמים האלה, אבל יחד עם זאת לא לשכוח, זכותו של כל יהודי לחיות במדינה שהוא יבחר לחיות בה.
קסניה סבטלובה: אנחנו רוצים לראות את כולם פה, אנחנו ציונים, אנחנו רוצים לראות את כולם מקובצים פה בקיבוץ הגלויות המדהים במדינת ישראל.
קסניה סבטלובה: אבל אם יש אנשים שבוחרים שלא לעשות זאת, הם זכאים לביטחון, הם זכאים להגנה שלנו והם בוודאי זכאים לאחריות שאנחנו במדינת ישראל מרגישים כלפי כל העם היהודי, ולא משנה איפה הוא נמצא.
אברהם נגוסה: בבקשה התייחסותך לשאלות שעלו.
אברהם נגוסה: אבל אני מבקש שתעשה את זה בתמצית.
<יוגב קרסנטי: אני אעשה את זה מאוד בתמצית.
<יוגב קרסנטי: בנוגע לשאלות שלך גבירתי, הזיקה בין אנטישמיות להכחשת שואה, אנחנו לא רואים הכחשת שואה כמשהו שקורה בחלל הריק.
<יוגב קרסנטי: בשביל להגיע ולהפוך להיות מכחיש שואה, צריך להיות אנטישמי.
<יוגב קרסנטי: אין שום סיבה לאדם לקום בבוקר ולהגיד שהשואה לא הייתה, או שלא נהרגו שישה מיליון או שלא היו תאי גזים, או שתאי הגזים הם פרט שולי בהיסטוריה או כל אותן אמירות שאנחנו שומעים ביחס להכחשת שואה.
<יוגב קרסנטי: הכחשת שואה היא ענף של אנטישמיות ואנחנו נלחמים כדי שהתובנה הזאת תהיה מוכרת על ידי כמה שיותר ארגונים.
<יוגב קרסנטי: ממה נובעות התקריות האנטישמיות?
<יוגב קרסנטי: התקריות האנטישמיות נובעות ממניעים שונים במדינות שונות.
<יוגב קרסנטי: זאת אומרת אין איזה שהוא כלל אחד שאומר, אם יש X, יהיה Y. אבל אנחנו בהחלט רואים, למשל עכשיו בארצות הברית שמהימין האלטרנטיבי, מתנועות ה-ALT RIGHT, יש עליה בהתבטאויות האנטישמיות.
<יוגב קרסנטי: יש עליה בתקיפות אנטישמיות בארצות הברית על רקע העלייה של הימין האלטרנטיבי.
<יוגב קרסנטי: אנחנו מאוד מודאגים מזה שהשיח של הימין האלטרנטיבי בארצות הברית נהפך לשיח לגיטימי במערכת הפוליטית ובתקשורת.
<יוגב קרסנטי: זה שב-CNN מופיעה כותרת "האם יהודים הם אנשים" בזמן ראיון, ויכוח עם אחד המובילים בתנועת ה- ALT RIGHT
<יוגב קרסנטי: בהחלט מבחינתנו מהווה סממן מדאיג.
<יוגב קרסנטי: באירופה העלייה של הימין הקיצוני, לא כל הימין אלא הימין הקיצוני בעיקר, גוררת איתה גם פגיעה בקהילות היהודיות בנסיונות להגבלת החופש היהודי של הקהילות היהודיות דרך הגבלות על מילה, על שחיטה, ענידת סמלים יהודיים, חבישת כיפה וכולי, אז הדברים האלה מגיעים מכיוונים שונים, הרבה פעמים הם גם עושים איזה שהוא מיש-מש כזה בין אנטישמיות מוסלמית לבין אנטישמיות נוצרית ואנטישמיות ימי-ביניימית, אבל כל פעם זה משהו אחר.
<יוגב קרסנטי: אנטישמיות מוסלמית רדיקלית עדיין ממשיכה להוות את האיום החמור ביותר לקהילות היהודיות.
<יוגב קרסנטי: עיקר האיום הפיזי מגיע משם.
<יוגב קרסנטי: אנטישמיות של הימין, אנחנו רואים תקיפות אבל לא פיגועי טרור בינתיים.
<יוגב קרסנטי: האיום של הג'יהאד העולמי ממשיך להוות איום מרכזי גם השנה, עד כמה יש קשר בין תקריות לבין סכסוך, אז כמובן שאנחנו רואים שכשיש סכסוך יש התפרצות של תקריות, מצד שאני אנחנו רואים שאחרי שהסכסוך נגמר, התקריות האלה ממשיכות ולפעמים עוד מתגברות.
<יוגב קרסנטי: זאת אומרת יש פה קשר, אבל גם בלי קשר לסכסוך אנחנו רואים עליה, זה כל פעם קופצים מדרגה וממשיכים לעלות, וקופצים מדרגה וממשיכים לעלות.
<קריאה: מתי הסכסוך נגמר?
<יוגב קרסנטי: לא, אני מתכוון סכסוך אלים, כמו שהיה עם צוק איתן, שכמובן אז ראינו התפרצויות של מתקפות בעיקר מצד מוסלמים, ולעומת זאת העליה עכשיו מוסברת הרבה מהימין ומההתנגדות להגירה.
<יוגב קרסנטי: עוד מילה אחת לגבי החינוך – יש לנו פרויקט של משרד התפוצות שהוא משותף עם יד ושם, שנקרא massive online open course – MUK – קורס אינטרנטי, אני מאמין שג'יין תדבר על זה פה בהמשך.
<יוגב קרסנטי: הקורס הזה סוקר את התפתחות תופעת האנטישמיות מההיסטוריה ועד ימינו, ובכלל זה גם אנטישמיות חדשה.
<יוגב קרסנטי: אני יכול להגיד לכם שלקורס קודם כזה של יד ושם נרשמו 60,000 איש, והמטרה שלנו שהשנה, ברגע שהקורס יהיה מוכן תוך כמה חודשים, יעברו אותו כמות דומה אם לא גדולה יותר.
<יוגב קרסנטי: בנוסף יש לנו שיחות עם האיחוד האירופי, שותף להן גם משרד החוץ, בנושא פיתוח תכנים, בדגש על פיתוח תכנים למאבק באנטישמיות ובחינוך, holocaust education, חינוך לזכר השואה, בעיקר לקהילות של המהגרים ובני המהגרים, זה אחד מהנושאים שאנחנו הולכים להתמקד בהם בשנה הקרובה.
<יוגב קרסנטי: אני אענה לחברת הכנסת בקשר לברית המועצות, זה מופיע בדו"ח משרד התפוצות.
<יוגב קרסנטי: אנחנו עוקבים אחרי התבטאויות של פוליטיקאים בכירים שם, יש שם אנטישמיות, הרבה פעמים אנטישמיות מוסדית, זאת אומרת שמי שמתבטא זה לא אנשים פשוטים מהרחוב כמו שאת ציינת.
קסניה סבטלובה: גם הם.
<יוגב קרסנטי: גם הם אבל לא רק הם.
<יוגב קרסנטי: מצד שני, נראה שהממשלות שם לא מאפשרות לאנטישמיות לעבור.
<יוגב קרסנטי: זאת אומרת יש שם שליטה מהבחינה הזאת.
<יוגב קרסנטי: יש תקיפות, - - -
קסניה סבטלובה: איך שליטה אם סגן יושב ראש הפרלמנט - - -
<יוגב קרסנטי: נכון.
<יוגב קרסנטי: אבל אנחנו לא רואים שם פיגועי טרור כמו שאנחנו רואים ב- - -
קסניה סבטלובה: חס וחלילה, אני גם מקווה שלא נראה.
קסניה סבטלובה: דרך אגב, כן יש הרבה מאוד תקריות אלימות, והן בקושי מדווחות פה ואני אף פעם לא ראיתי תגובה.
<יוגב קרסנטי: אנחנו ניקח על עצמנו לעשות יותר בעניין הזה, בפירוש.
אברהם נגוסה: לא ענית לה על רומניה.
<קריאה: אני אענה.
<קריאה: אני בדקתי כעת בזריזות, צריך לזכור, א.
<קריאה: מהאזורים האלה אין לנו הרבה דיווחים, זה לא אומר שאין אירועים.
<קריאה: אני מכיר שני אירועים שהיו, אחד מהם אני אספר לכם, ב-31.7.2016, אני מדבר על השנה האחרונה, חוללה האנדרטה לזכר צוות חיל האוויר שהוקמה שם, חוללה עם צלבי קרס ועם ראש של חזיר ועם כל מה שבא סביב זה.
<קריאה: אני יכול לספר על דבר הפוך, שלאור זה שאחת מהילדות ברומניה מהקהילה היהודית ספגה אירועים אנטישמיים, היא החליטה, ויש על זה כתבה ואפשר לעשות גוגל ולראות, היא החליטה שהיא עולה לארץ והיום היא קצינה בצה"ל ואמרה "אני ניצחתי אותם והגעתי לכאן".
<קריאה: זה על רומניה בקצה המזלג.
אברהם נגוסה: אני יודע שהרבה אנשים רוצים לדבר אבל הזמן שלנו מוגבל, ואני רוצה לשמוע את הדור הצעיר בהתאחדות הסטודנטים העולמית, שהם גם עוקבים אחרי בעיקר רשתות חברתיות.
אברהם נגוסה: בבקשה עידו דניאל.
<עדו דניאל: תודה רבה היושב ראש, אני כמובן רוצה לברך על הדו"ח של משרד התפוצות וגם הנתונים של ההסתדרות הציונית, אני אגיד כמה מילים על התכנית למאבק באנטישמיות ברשת, תכנית מיסודה של התאחדות הסטודנטים בישראל, היא תכנית כלל ארצית, מערבת עשרות סטודנטים בכל הארץ שעושים מאבק באנטישמיות ברשת, בכל הרשתות החברתיות הגדולות.
<עדו דניאל: התכנית פעילה בכ-17 שפות שונות, לצערי רומנית השנה לא אחת מהן אבל יש שפות אחרות.
<עדו דניאל: עשינו סקירה ברומנית אגב לפני כשנתיים, המצב שם יחסית בסדר למדינות אחרות באירופה, אני חייב להגיד, מבחינת האינטרנט, עדיין יש פורומים וקובצות שבהם מתבטאים באופן אנטישמי, בעיקר אנשים שמשוייכים פוליטית לימין קיצוני אירופי, אבל זה הכל.
<עדו דניאל: זה מה שראינו.
<עדו דניאל: אין דברים שאנחנו רואים למשל בצרפתית או ספרדית, דברים כאלה, שפות גם שיותר אנשים דוברים אותן, וכנראה זה חוק המספרים הגדולים.
<עדו דניאל: הדברים שהבאתי היום, אני מכיר גם את המספרים של משרד התפוצות ורציתי באמת להשלים את המספרים לתמונה, איך זה נראה באמת ברשת.
<עדו דניאל: הבאתי לכם כמה דוגמאות טריות מטוויטר.
<עדו דניאל: ביום שישי האחרון הושבע הנשיא ה-45 של ארצות הברית דונלד טראמפ, במהלך ההשבעה שלו היה הרבה מרוין הייר ממרכז ויזנטל, שבירך את הנשיא במסגרת הטקס.
<עדו דניאל: באותו זמן למעשה עשרות מיליונים בארצות הברית וכמובן בעולם, היה להם רב יהודי חובש כיפה על מסך הטלוויזיה שלהם.
<עדו דניאל: ואנחנו ידענו שזה הולך לקרות, כמובן עשינו את הניטור המתבקש ועקבנו מה התגובות בלייב, באותו רגע, כשהרב מרווין הייר בשתי דקות בסך הכל שהוא קיבל זמן מסך, ואני לצערי מדבר על אלפים, ממש אלפים של הודעות אנטישמיות כשהרב מרווין הייר מדבר, ותוך כדי שהוא מדבר, אלה הדוגמאות שהבאתי מארצות הברית, אפשר להעביר.
<עדו דניאל: יש לי גם את התרגום: "מה לעזאזל רב יהודי עושה בטקס ההשבעה, הם אויבים של אמריקה" ואז מישהו מגיב שם ואומר "אני לא מרגיש בנוח עם דת השטן החזירית והמזויפת הזאת".
<עדו דניאל: "האדם הראשון לדברי אחרי הנשיא היה הגובלין הזה, מטיל את הלחשים היהודיים שלו" , זה בהשוואה לאיזו דמות מסרט דמוני.
<עדו דניאל: "היהודי נעלם מיד לאחר הנאום שלו להחזיק מעמד בצורתו האנושית דורשת אנרגיה רבה" אני משמש פה כפרשן לענייני תיאוריות אנטישמיות, וזה משלים למה שיוגב ציינת, שאמרת שהיה ב-CNN "האם היהודים אנושיים" יש תיאוריה שרבים מהאנשים בארצות הברית מאמינים בה שיהודים הם לא בני אדם, אלא גזע של לטאות שהגיע מהחלל החיצון.
<עדו דניאל: זה נשמע נורא מופרך אבל אנשים בהחלט מאמינים בזה, יש אתרים שלמים, יש עמודי פייסבוק בנושא הזה, ואנשים מאמינים בזה רבותיי.
<עדו דניאל: הדמוניזציה לעם היהודי הגיעה עד למצב הזה.
<עדו דניאל: אפשר להעביר, - - - ב-11 בספטמבר, "יש יהודי מזוין על הבמה, שמישהו יהרוג אותו", "זו הסיבה שא נחנו צריכים את היטלר", "מי לעזאזל נתן ליהודי לצאת מהתא", הכוונה לתאי הגזים, ו"מדוע יש רב על המסך, חשבתי שנפטרנו מהאנשים האלה", "מה לעזאזל טראמפ, הצבעתי לך כדי שתגרש את האנשים האלה מארצות הברית".
<עדו דניאל: ויש עוד ועוד "שמישהו ישרוף את היהודי הזה באש", קריאות לרצח מפורשות על גבי טוויטר, וזה רק טוויטר.
<עדו דניאל: יש גם פייסבוק, אנשים צפו בזה בשידור חי בפייסבוק.
<עדו דניאל: אלה התגובות כאשר אנשים רואים למשך שתי דקות רב יהודי בטלוויזיה.
<עדו דניאל: אני רק אשלים את זה עם הנתונים שלנו, כי אנחנו בשנת 2016 טיפלנו בכ-37,422 תקריות אנטישמיות, מקרים אנטישמיים בארבע הרשתות החברתיות הגדולות: פייסבוק, טוויטר, אינסטגרם ויו-טיוב.
<עדו דניאל: כשאנחנו מדברים על טוויטר, אני אתן את המספרים של טוויטר, שם היו 8,337 מקרים אנטישמיים, וכשאני אומר שאנחנו מטפלים, אנחנו כמובן עובדים עם חברות הניו מדיה במטרה להסיר את התכנים הללו ולא רק לנטר אותם אלא באמת לעשות משהו עם המידע הזה.
<עדו דניאל: לצערי רק בטוויטר כ-15% מהציוצים האנטישמיים והחשבונות האנטישמיים שאנחנו נתקלנו בהם ירדו מהרשת.
<עדו דניאל: כלומר, כ-85% מתוך המספר הגדול הזה נשארו עד היום ברשת האינטרנט.
<עדו דניאל: אני מסכם ברצון שלי באמת לשיתוף פעולה יותר הדוק בין הארגונים שנמצאים כאן, יש פה ארגונים שעושים עבודה מצוינת, שיתוף הפעולה שלנו מאוד פורה, למשל עם בית הספר להוראת השואה ביד ושם, ואנחנו כמובן שמחים תמיד לכל שיתוף פעולה.
<עדו דניאל: אנחנו צריכים אתכם.
אברהם נגוסה: נתי קנטרוביץ מ"נתיב" בבקשה.
<נתי קנטורביץ: שלום בוקר טוב אדוני היושב ראש, אני מנהל תחום מידע ומחקר ב"נתיב", לשכת הקשר עם משרד ראש הממשלה.
<נתי קנטורביץ: רציתי להגיב למה שאמרה חברת הכנסת קסניה סבטלובה שיצאה מהאולם.
אברהם נגוסה: היא תקרא את הפרוטוקול.
<נתי קנטורביץ: המעקב אחר האירועים האנטישמיים במרחב ברית המועצות לשעבר מתבצע.
<נתי קנטורביץ: אנחנו עומדים בקשר עם כל גורמי הממשלה, עם משרד התפוצות, עם משרד החוץ ועם גורמים אחרים, אז הנושא הזה כן ידוע, כן מוכר וכן זוכה לטיפול ראוי.
<נתי קנטורביץ: תודה רבה.
אברהם נגוסה: מר אברהם רות מעמותת ניצולי השואה בבקשה.
<אברהם רות: תודה אדוני היושב ראש, יש לי בעצם ארבע שאלות יותר מאשר הערות.
<אברהם רות: השאלה הראשונה זו הערה, שלא שמעתי בשתי הרצאות הפתיחה את המילה "יד ושם" וגם את הקשר בין אנטישמיות ושואה, אם יש קשר אז מהו הקשר, לא שמעתי אף מילה.
<אברהם רות: דבר שני, מה הקשר בין אנטישמיות ועליה.
<אברהם רות: הייתי רוצה לדעת, הרי אנחנו מדינת ישראל, הייתי רוצה לדעת מה הקשר בין אנטישמיות ועליה.
<אברהם רות: אם יש לפעילות של המשרד המכובד של עליה וקליטה, אם יש להם גם קשר לנושא הזה.
<אברהם רות: שאלה שלישית שיש לי – מה הקשר של האנטישמיות לגבי התיירות הישראלית.
<אברהם רות: כידוע, מיליון ישראלים נוסעים כל שנה לחוץ לארץ, האם קיים איזה שהוא קשר.
<קריאה: בשנה שעברה יצאו שבעה מיליון ישראלים.
<קריאה: יציאות.
<אברהם רות: אתה מדבר על יציאות.
<אברהם רות: יסלח לי המנכ"ל אבל אני מדבר על אנשים, לא על יציאות.
<אברהם רות: אבל נניח שזה יותר ממיליון, מה הקשר בין התיירות הישראליות ובין האנטישמיות ואם יש איזו שהיא השפעה של אנטישמיות על הישראלים שחיים בארץ.
<אברהם רות: השאלה האחרונה שאני רוצה לומר, שאני גם לא שמעתי לא ממשרד המכובד הזה ולא מהתנועה הציונית שגם אני הייתי פעם חבר בהנהלה שלה, אף מילה על הנושא של יהודים מצילים יהודים.
<אברהם רות: אנחנו יודעים שחלק מהאנטישמיות נובע מזה שטוענים שיהודים הלכו ככבשים לשחיטה, דבר שהוא שקר וכזב ולא היה ולא נברא, ואני חושב שהתפקיד של המדינה הוא לטפל בנושא שיהודים מצילים יהודים.
אברהם נגוסה: תודה, השאלות ברורות, אני רוצה שנציגי משרד החוץ והסוכנות היהודית שנמצאים פה יתייחסו בקיצור.
אברהם נגוסה: אני חושב שחלק מהשאלות שאדוני שאל כבר נאמרו, אבל בכל זאת תתייחסו בבקשה.
אברהם נגוסה: נציג משרד החוץ רן יעקבי בבקשה.
<רן יעקבי: טוב, בקצרה מאוד לדברים הטובים שנישאו קודם, לגבי הגדרת העבודה לאנטישמיות של IHRA, לציין שזו הגדרה שלא מחייבת מבחינה משפטית אך היא הגדרה שחשוב לנו מאוד שתתקבל בארגונים שונים ועל ידי ממשלות שונות בצורתה האחידה.
<רן יעקבי: היו לחצים לעשות שינויים כאן ושינויים שם וכל אחד מה שמתאים לו, מה שחשוב לנו שתהיה הגדרה אחת שכולם עובדים איתה ומקובלת על כולם, כדי שלא תהיינה ורסיות לאנטישמיות.
<רן יעקבי: ממשלת בריטניה קיבלה, ממשלת ישראל שלשום, לאחר שמשרד החוץ ומשרד התפוצות הציגו בפניה את הנושא גם קיבלה וזה התפרסם ברשומות כהחלטת ממשלה ואנחנו מבקשים מנציגויות שלנו בעולם, וכבר יש לנו אינדיקציות חיוביות על מספר ממשלות שמבקשות לחכות ולאמץ את ההגדרה הזאת בעקבות הממשלה הבריטית, וכמובן ממשלת ישראל.
<רן יעקבי: מה שחשוב באימוץ ההגדרה על ידי ממשלת ישראל הוא שסוף סוף יש החלטת ממשלה שהיא מעין סרגל שעל פיו מוסדות וגופים ישראליים, בייחוד הרשמיים, יכולים להתייחס לנושא האנטישמיות, יש שם גם חלק מדיני שמדבר על היחס לישראל, BDS, השוואת חיילי צה"ל לנאצים וכן הלאה כסוג של אנטישמיות.
<רן יעקבי: האיחוד האירופי שאיתו אנחנו מקיימים דיאלוג החליט להקציב השנה כ-6 מיליון אירו לנושא של הסרת ביטויים אנטישמיים, מידור אנטישמיות וכדומה, יחד עם משרד התפוצות אנחנו משתפים פעולה ומנסים לספק להם כלים כחול-לבן שא נחנו משתמשים בהם או יכולים להשיג אותם כדי להסתייע באיחוד האירופי לספק אותם ל-NGO'S, ארגונים ללא כוונות רווח באירופה, מחוץ לישראל, כדי שיוכלו לעשות את העבודה הזאת.
<רן יעקבי: בכלל, חשוב להדגיש שאנטישמיות היא לא בעיה ישראלית.
<רן יעקבי: היא לא רק בעיה לטיפול על ידי היהודים.
<רן יעקבי: אנטישמיות כשיח שנאה היא בעיה גלובלית, לכן אני מברך על העבודה של התאחדות הסטודנטים, והייתי רוצה לראות עוד התאחדויות סטודנטים, לא רק בארץ, שמשתפות פעולה ואנחנו מדברים על זה, עידו דניאל ואני, כדי להפוך את הנושא הזה לנושא שמטופל באופן גלובלי גם על ידי לא יהודים, גם על ידי NGO'S לא ישראליים.
<רן יעקבי: דבר אחרון – אנחנו מנחים את הנציגויות שלנו להערות שהיו כאן ושאלות, להתבטא, לטפל בדרג הגבוה ביותר על כל התבטאות אנטישמית או שיש בה רמז לאנטישמיות או הכחשת שואה.
<רן יעקבי: שתי דוגמאות קטנות רק מהשבוע – מנהיג AFD, "אלטרנטיבה פור דויטשלנד" במדינת תורינגיה בגרמניה התבטא על אנדרטת השואה בלב ברלין כ"אנדרטת הבושה בלב בירתנו" מיידית הנציגות הגיבה, השגריר, ואנחנו מגבים את הדבר הזה.
<רן יעקבי: בטאיוואן תלמידי תיכון חשבו שזה מצחיק להתחפש לנאצים, להצדיע במועל יד ולשדר את זה באינטרנט.
<רן יעקבי: מיידית נציגותנו הגיבה עד לרמה שהנשיאה של טאיוואן ביקשה להשתתף באירוע יום השואה הבינלאומי של הנציגות הישראלית בטאיפיי.
<רן יעקבי: תודה.
אברהם נגוסה: המשרד לנושאים אסטרטגיים בבקשה.
<אשר פרדמן: ממש בקצרה.
<אשר פרדמן: אני מברך את כבוד היושב ראש ואת משרד התפוצות וההסתדרות הציונית על הסקרים החשובים מאוד האלה.
<אשר פרדמן: המדד שלנו הוא העיסוק בנושא של דה לגיטימציה וחרמות, וכמו שאנחנו יודעים, הקו בין שני הדברים יותר ויותר מטושטש.
<אשר פרדמן: נושא ההגדרות הוא חשוב במיוחד מבחינתנו, אגב, זה לא רק בפרלמנטים ובממשלות, זה גם מגיע לאוניברסיטאות, ההנחיות שלהם לגבי מה נחשב אירוע אנטישמי בקמפוס.
<אשר פרדמן: ובהחלט קודם כל להרחיב בצורה אחידה את ההגדרות ויש כמובן את החלוקה בין הגדרה לבין הקווים המנחים, ואחת המטרות שאנחנו רוצים לשים זה באמת גם להבליט את הנושא של הקווים המנחים, הדוגמאות שנלוות להגדרה עצמה, שמדברות על נושאים שקשורים גם לדה לגיטימציה, שהיא בוודאי סוג של אנטישמיות חדשה.
<אשר פרדמן: הדבר האחרון שאני רוצה להגיד ואני יכול רק לדבר על המשרד שלי ועל השר ארדן שאני עובד תחתיו, כלל השרים מקיימים כל הזמן פגישות מדיניות, וככל שאנחנו נקבל דברים מעשיים קונקרטיים תמציתיים, דברים שאפשר לבקש לקדם בתחום הזה, אני מתאר לעצמי שנשמח.
אברהם נגוסה: המדען הראשי במשרד הקליטה בבקשה.
<ולדימיר חנין: שני משפטים, התייחסות לשאלה איפה משרד העלייה והקליטה בכל העסק הזה, אז בפעילות שלנו, המנדט שלנו זה בעיקר אחרי בן גוריון, אנחנו מטפלים באלה שכבר פה, אנחנו יוצאים בעבודה שלנו מההנחה שאנחנו מעדיפים שהיהודים יעלו לארץ לא כי רע להם בתפוצות אלא כי טוב להם בארץ, והטיפול בקליטה טובה ונוחה בארץ, זה עידוד העלייה הכי טוב בלא קשור לסיבות מדוע אנשים עולים.
<ולדימיר חנין: אבל כל עוד משרד העלייה והקליטה גם כן בתחום של עידוד העליה, אז בהחלט לוקחים בחשבון אדוני, גבירותיי ורבותיי, עיקר הפעילות בתפוצות בעידוד העליה, בהחלט מתייחסים לנושאים ואזורים ששם יש התגברות של אנטישמיות ובהחלט אפשר להגיד שמנצלים את העניין הזה, אבל קודם כל הפוקוס הוא לקליטה בארץ כדרך לעידוד עלייה הטובה ביותר.
<ולדימיר חנין: לפי המחקרים שלנו, נושא האנטישמיות, חוסר הביטחון, אלה הם התחומים שנמצאים בדרג רביעי וחמישי מהסיבות של עליה לארץ אחרי הנושא הכלכלי, הזיקה לישראל והקשרים הפרסונליים המשפחתיים, אבל בהחלט לוקחים את כל האספקטים האלה בחשבון ומשתפים פעולה בוודאי עם כל הגורמים, נתיב, משרד החוץ, משרד התפוצות, ומודים לפרטנרים שלנו על כך.
אברהם נגוסה: אבי מאיר מהסוכנות היהודית בבקשה בקיצור.
<אבי מאיר: שלום אדוני היושב ראש, תודה רבה.
<אבי מאיר: אנחנו קודם כל מברכים את משרד התפוצות ואת הסוכנות היהודית על הכנת הדו"חות החשובים הללו, ואת הממשלה כולה על שהחליטה לאמץ הגדרת עבודה על האנטישמיות, כפי שעשו ממשלות אחרות בעולם.
<אבי מאיר: אנחנו כמובן שותפים לדאגה העמוקה נוכח הגברת התופעות האלה בשנים האחרונות, אבל חשוב, כפי שאמר האדון עכשיו, שהאנטישמיות לא תיתפס כבעלת ברית של הציונות, היא לא כזאת.
<אבי מאיר: אנחנו רוצים שאנשים יעלו לארץ כמובן, אבל מתחושת שייכות וקשר למדינה וליהדות ולא מתוך פחד, ועל כן אנחנו העמדנו קרן בשנים האחרונות שהעבירה מיליוני דולרים לקהילות ברחבי העולם על מנת לסייע להם לאבטח את מוסדות הקהילות השונים.
<אבי מאיר: אני רק אציין שדווקא כשהקהילות והיהודים ברחבי העולם מתמודדים עם תופעות אנטישמיות ודווקא כשהם מסייעים לנו להתמודד עם הדה-לגיטימציה, אסור שיהיו פה קולות במדינה הזאת ובבית הזה שיעשו דה-לגיטימציה ליהדות התפוצות.
<אבי מאיר: זו גם תופעה שאנחנו רואים וגם תופעה שאנחנו מגנים בכל הכוח, ועלינו להיאבק נגדה.
אברהם נגוסה: את רוצה לומר כמה דברים?
<ג'יין ג'ייקובס קימלמן: אני רוצה לענות למה שנאמר מקודם.
<ג'יין ג'ייקובס קימלמן: אני מבית ה ספר להוראת השואה ביד ושם.
<ג'יין ג'ייקובס קימלמן: רק לומר שאנחנו בבית הספר הוספנו למנדט שלנו את האנטישמיות, בגלל דרישות מהשטח.
<ג'יין ג'ייקובס קימלמן: אנחנו בקשר עם מורים ממעל 60 מדינות מכל רחבי העולם, ואנחנו הבנו שזה כבר הפך להיות חלק מקו חינוך השואה, שאנחנו צריכים גם להתמודד עם איך המורים אמורים להתמודד עם האנטישמיות בכיתות שלהם, בקהילות שלהם, ושיהיו להם כלים טובים איך לענות על כך, לכן אנחנו עובדים ביחד עם ישגב ועם משרד התפוצות ועוד שותפים.
<ג'יין ג'ייקובס קימלמן: אז שום דבר לא השתנה מבחינת המנדט הכללי של יד ושם, פשוט הוספנו את המשימה הזאת כי הבנו שזה חשוב.
אברהם נגוסה: אנחנו הבטחנו לנציגי מרכז הארגונים של ניצולי השואה שבאו להשתתף בדיון זה וגם משתתפים בוועדות אחרות, ולכן הבטחנו שנסיים את זה בסביבות השעה 12:00 ואני צריך לסכם את הדיון, אני יודע שיש עוד אנשים שרצו להתבטא ולהביע את עמדתם, אבל אני מצטער, יש לנו בעיית זמן.
אברהם נגוסה: מר חיים רוט, אני אאשר לך לדבר אחרון.
<חיים רוט: עלתה פה שאלה מה הקשר בין יהודים שהצילו יהודים לבין הנושא כאן.
<חיים רוט: פה נאמר על ידי הנציג המכובד של ההסתדרות הציונית על הגאווה היהודית.
<חיים רוט: אין גאווה יהודית בקשר לנושא השואה, היינו רק מסכנים, מדברים אמנם על הפרטיזנים אבל אלה שניצלו על פי רוב, ניצלו על ידי חסידי אומות העולם, אבל גם על ידי יהודים שפעלו ואני הייתי עושה פה סקר כמה אנשים יודעים פה שהיו יהודים שהצילו יהודים.
<חיים רוט: פה יושב מישהו שניצל על ידי חסידי אומות העולם, נהדרים, אבל אם לא היה בחור צעיר בגיל 21 שפעל יחד עם הנוצרים, אני לא הייתי יושב פה ולא הייתי מפריע לך כיושב ראש.
<חיים רוט: אני חושב שהנושא של יהודים שהצילו יהודים זו גאווה יהודית.
<חיים רוט: זה מה שחשוב ואנחנו מוותרים על הגאווה היהודית ולצערי גם יד ושם בנושא הזה.
אברהם נגוסה: כפי שאמרתי בפתיחה, קיימנו דיונים בנושא האנטישמיות וה-BDS, ואנחנו נמשיך לעשות זאת, כי זו ועדה לענייני תפוצות ואנחנו לוקחים את הנושא הזה כמו הנושא של עליה וקליטה וכך גם היחס והקשר בין התפוצות למדינת ישראל שהוא נכס חשוב.
אברהם נגוסה: שמענו מכל הדיווחים שקיבלנו פה הן ממשרדי הממשלה והן מארגונים לא ממשלתיים, שהאנטישמיות, אפשר להגיד, חוגגת, לצערנו הרב.
אברהם נגוסה: אנחנו לא יכולים לשבת בשקט, אמרנו בוועדה הזו וחזרנו כי הדרך להיאבק ולנצח, זה כשמשלבים ידיים וכשכולם עובדים בתיאום ולא כל אחד בנפרד.
אברהם נגוסה: אם משרדי הממשלה שבאים פה אחד, משרד לעניינים אסטרטגיים, משרד החוץ, משרד התפוצות, יחד עם הארגונים העולמיים, הסוכנות היהודית, ההסתדרות הציונית העולמית וארגונים אחרים ביחד עובדים, אפשר לנצח.
אברהם נגוסה: כפי שקיבלנו דיווח גם מחברי הפרלמנט ממדינות שונות שהגיעו לפה, מהשגרירים, כולם גם מוכנים להילחם בכך ואנחנו צריכים להיות המובילים ולהיאבק בכך.
אברהם נגוסה: אני רוצה להודות לכל מי שהגיע לפה, למשרד התפוצות, ההסתדרות הציונית העולמית, משרד החוץ, כל המשרדים והארגונים, יושבת ראש מרכז הארגונים של ניצולי השואה חברת הכנסת לשעבר קולט אביטל וכמובן נציגים מהארגון הזה.
אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך ונקיים את הדיונים ונמשיך להיאבק בתופעה הזאת.
אברהם נגוסה: התכנסנו לדון בהצעות לדיון מהיר בנושא סירוב משרד הפנים לאפשר לתשעה יהודים בסכנה לעלות מוונצואלה לארץ, של חברי הכנסת אלעזר שטרן ויעל כהן פארן.
אברהם נגוסה: ניתן למציעים להציג את הנושא.
אברהם נגוסה: לדבריהם מדובר בתשעה יהודים שגוירו גיור קונסרבטיבי בשנת 2014 בוונצואלה, ופעלו במסגרת קהילה יהודית מוכרת למעלה משנה וחצי.
אברהם נגוסה: כידוע, חוק השבות אינו מבחין בין גיור אורתודוכסי, קונסרבטיבי או רפורמי בבואו לקבוע זכאותם של גרים.
אברהם נגוסה: המצב הכלכלי בוונצואלה קשה וקיים שם מחסור במזון ותרופות, הם חיים בסכנה ואינם מורשים לעלות.
אברהם נגוסה: אנחנו היום נמצא דרך איך להציל אותם ולהביאם לארץ.
אברהם נגוסה: איתי נמצאים חבריי חברי הכנסת יעל כהן פארן שהיא אחד המציעים וחברת הכנסת קסניה סבטלובה, חברת ועדה.
אברהם נגוסה: אני אתן לחברת הכנסת יעל כהן פארן להציג את הנושא ולאחר מכן נשמע מהרב שהוא גייר וליווה את המשפחה יותר בעובדות, נשמע גם את משרד הפנים כמובן, הסוכנות היהודית ונגיע למסקנות.
יעל כהן-פארן: תודה רבה אדוני היושב ראש, בוקר טוב.
יעל כהן-פארן: קודם כל אני מודה לך על קיום הדיון הזה וחייבת גם להודות לנשיאות הכנסת שאישרה את הדיון המהיר.
יעל כהן-פארן: באמת מדובר כאן בשני היבטים לבעיה.
יעל כהן-פארן: אני אתחיל מההיבט המאוד אישי, מדובר בתשעה יהודים שגוירו ואמורים לקבל אישור לעלות לישראל לפי חוק השבות, והם נמצאים בסכנת חיים.
יעל כהן-פארן: מדובר בחמישה מבוגרים וארבעה נערים או ילדים, שלוש משפחות שעברו תהליך גיור לאורך שנים וכבר חודשים ארוכים ממתינים לאישור עליה לישראל, בעוד מצבם והמצב של המקום שהם חיים בו הולך ונהיה רע, מסוכן, הם למעשה בסכנת חיים ואני רוצה באמת לחזק את דבריך קודם, חוק השבות לא מכיר באיזה גיור עברו היהודים.
יעל כהן-פארן: באשר הם יהודים, הם זכאים לעלות לארץ.
יעל כהן-פארן: אבל בפועל אנחנו רואים פשוט מדיניות שונה כלפי יהודים שעברו גיור אורתודוכסי או גיור מהזרמים שאינם אורתודוכסים.
יעל כהן-פארן: וכרגע מדובר פה בזרם הקונסרבטיבי שמייצג מיליוני יהודים ברחבי העולם וגם אלפים רבים, עשרות אלפים, מאות אלפים אולי בארץ.
יעל כהן-פארן: אבל לצערי אני רואה שמשרד הפנים פשוט, זה נשמע כמו החלטה שהיא שרירותית או פוליטית מכוונת, מוצא תירוצים ומוצא סיבות והטענה שהם לא היו חלק מקהילה יהודית מוכרת, זה פשוט תירוץ לחוסר ההסכמה להביא אותם לארץ כשהמניע האמיתי והסיבה האמיתית היא אופן גיורם.
יעל כהן-פארן: אז אני באמת קוראת לוועדה לקיים דיון ולשמוע כי אני מאוד רוצה לשאול שאלות את נציגי משרד הפנים ורשות האוכלוסין וההגירה, מדוע אותם יהודים לא מורשים לעלות לארץ כרגע , והכי חשוב, איך אנחנו מביאים ומגיעים לפתרון נקודתי כרגע כלפי אותם תשעה יהודים בוונצואלה שנמצאים יום יום בסכנת חיים.
אברהם נגוסה: תודה, חברת הכנסת קסניה סבטלובה את רוצה להגיב בשלב זה?
קסניה סבטלובה: יכול להיות שאצטרך לצאת לוועדת חוץ ובטחון.