GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נתן שרנסקי: קודם כל דרך קירוב של האנשים למדינת ישראל, ועל כן התכניות של ה"חוויה הישראלית", מ"תגלית" ל"מסע", ל- - - שפיתחנו במשך השנים האחרונות כאשר באים לשמונה שבועות של הכשרה, אלה תכניות שהופכות ממש לתכניות של עידוד עלייה ועובדה שאלפי יהודים עושים עלייה מאוקראינה וצרפת, דרך תכנית "מסע".
נתן שרנסקי: לפני כמה שנים היו כאן ויכוחים אם זה עוזר לעלייה או לא עוזר, היום אין ויכוחים.
נתן שרנסקי: חיזוק של זהות יהודית וחיזוק הקשר עם ישראל זה דרך לחזק את העלייה.
נתן שרנסקי: יש לנו היום 400 שליחים בקהילות יהודיות בעולם, 400 שליחים שהולכים לשנה עד ארבע שנים, ובנוסף לזה עוד 1,200 שהולכים למחנות קיץ.
נתן שרנסקי: צריך להבין שלפני זה היו שליחי עלייה, שליחים של חינוך, שליחים של מאבק נגד אנטישמיות, והיום כל שליח חייב להיות מעורב בכל התהליכים.
נתן שרנסקי: כאן נגיד שכל ה-400 שליחים שלנו בקהילות הם גם מעורבים בעידוד העלייה, במאבק נגד הדה לגיטימציה של מדינת ישראל.
נתן שרנסקי: פיתחנו מסלולים חדשים לגמרי של שליחויות, קודם כל ש"שינים וכאן - - - הבין עד כמה זה טוב לחיילים לעתיד, כאשר הם שנה לפני צבא עובדים בקהילות, אז היינו מוגבלים מאוד במספרים ועכשיו הצבא - - - את זה.
נתן שרנסקי: שליחים לקמפוסים, - - - שהיום המשרד לעניינים אסטרטגיים הגיע למסקנה שזה הכלי הכי טוב שיש למדינת ישראל, הם הופכים לפרטנרים מאוד חשובים.
נתן שרנסקי: יש לנו פלטפורמה מאוד חשובה של PARTNERSHIPS, זה כאשר הקהילות בעולם והקהילה בישראל בונים יחסים של עזרה הדדית, בחיזוק של זהות יהודית לשני הכיוונים.
נתן שרנסקי: אני רוצה להדגיש עוד שני דברים שהופכים את הסוכנות היהודית לארגון מאוד ייחודי וחשוב, קודם כל יש לנו שולחן עגול ששם יושבים נציגים של הממשלה, של היהדות האורתודוכסית, המנהיגים של היהדות הרפורמית והקונסרבטיבית.
נתן שרנסקי: לצערי אין עוד מקום בעולם שהם יכולים להיפגש, לנהל משא ומתן ולקבל החלטות.
נתן שרנסקי: לפעמים ההחלטות האלה לא מתקדמות מספיק טוב, נגיד אחרי שלוש וחצי שנים של משא ומתן בין הממשלה מצד אחד ומנהיגים של יהדות באמריקה מצד שני, שהיו מאורגנים לפי הבקשה של ראש הממשלה על ידי הסוכנות והסוכנות - - - אותם, הייתה החלטת ממשלה שעדיין לא - - - אבל זה שיש ערוץ פתוח לדיאלוג ושיתוף פעולה ומלחמות נגד ההתבוללות ונגד דה לגיטימציה של מדינת ישראל, זה מאוד חשוב.
נתן שרנסקי: דוגמה אחרונה, קרן ביטחון, אחרי הפיגוע בטולוז היה לנו ברור שצריך לחזק את הביטחון של הרבה בתי ספר ומקומות ציבוריים, הקמנו קרן ביטחון.
נתן שרנסקי: מאות קהילות בעולם משתמשים בקרן הזאת, מחזקות את הביטחון שלהן בשיתוף פעולה עם מדינת ישראל, עם מומחי בטחון ממדינת ישראל, והם האקספרטים שעובדים ביחד איתנו.
נתן שרנסקי: פרישה של הסוכנות היהודית בעולם בקהילות מצד אחד, ושיתוף פעולה מאוד הדוק עם דברים הכי רגישים בתכנית ממשלה, זה מה שנותן אפשרות לעבוד.
נתן שרנסקי: כמובן יש לנו עוד מאות תכניות ולא הזכרתי את כולן, דיברתי על כיוונים מרכזיים בפעילות שלנו.
נתן שרנסקי: המנכ"ל שלנו עכשיו ידבר באופן יותר פרטני.
נתן שרנסקי: אני מבקש מדוד כהן, לתת דוגמה של עלייה עכשווית.
אברהם נגוסה: חברי הכנסת מוטי יוגב ונחמן שי הצטרפו לדיון.
אברהם נגוסה: בבקשה דוד כהן.
<דוד כהן: תודה.
<דוד כהן: אני עולה חדש מצרפת, בן 27 שנים.
<דוד כהן: עליתי לארץ לפני שישה חודשים, אני אדבר קצת על עצמי.
<דוד כהן: גדלתי בבית ציוני עם הרבה קשר ליהדות.
<דוד כהן: היום ההורים שלי ואחי נשארו בצרפת, ההורים שלי עובדים ואח שלי לומד.
<דוד כהן: בעוד כמה שנים הם יצטרפו אליי לפה.
<דוד כהן: כשהייתי בן 16 זו הייתה הפעם השניה שנסעתי לארץ, ובתוך הטיול הזה הייתה הפעם הראשונה שהרגשתי כמו בבית פה בארץ.
<דוד כהן: הרגשה שלא הרגשתי בצרפת.
<דוד כהן: האמת היא שאף פעם לא היו לי בעיות בקשר לאנטישמיות, אבל יש לי קשר לכל הפיגועים שקרו בצרפת.
<דוד כהן: הפיגועים לא נגעו אליי באופן אישי, אבל יכולים להרגיש את האווירה הכבדה שיש עכשיו בצרפת.
<דוד כהן: היו שוטרים וחיילים רק מול מקומות יהודיים, בתי ספר ובתי כנסת.
<דוד כהן: האם היום יש יהודים בצרפת שהם מפחדים?
<דוד כהן: התשובה היא כן.
<דוד כהן: חוץ מהבעיה של האנטישמיות, יש לי כמה סיבות שגרמו לכך שהיום אני מולכם כעולה חדש.
<דוד כהן: חשבתי הרבה על העלייה שלי לפני זמן רב.
<דוד כהן: התחלתי לחשוב על זה באופן קונקרטי אחרי התכנית של הסוכנות היהודית שנקראת - - -, תכנית של עשרה ימים שבה מראים את ארץ ישראל לצעירים צרפתים יהודיים.
<דוד כהן: הייתי בתכנית הזאת כשהייתי בן 18.
<דוד כהן: ראיתי בתכנית הזאת חלק מארץ ישראל שממש לא רואים שאנחנו בחופש בתל אביב כמו כל הצרפתים.
<דוד כהן: בתוך הלימודים שלי עשיתי גם INTE
<דוד כהן: RNSHIP של שישה חודשים, ועשיתי זאת עם העזרה של "מסע" בתכנית שקוראים לה "גבהים".
<דוד כהן: ב"גבהים" קיבלתי עזרה מהסוכנות והניסיון היה ממש טוב.
<דוד כהן: הכרתי שם אנשים מכל העולם, גם למדתי עברית חמש שעות בשבוע, וקיבלתי עזרה בחיים שחייתי בארץ במשך ששת החודשים האלה.
<דוד כהן: העזרה הכי חשובה שקיבלתי הייתה בוודאי עם העלייה שלי.
<דוד כהן: כפי שאמרתי, חשבתי רבות על העלייה, ומה שעשיתי לפני העלייה, זה ללכת למשרד של הסוכנות היהודית בצרפת וקיבלתי שם מידע ופתחתי תיק, ועשיתי הכל.
<דוד כהן: הם טיפלו ב- - - עם הטיסה, עם המזוודות והכל.
<דוד כהן: כשיצאתי מהמטוס, הכל היה בסדר והלכתי לתכנית גם של הסוכנות היהודית, אולפן עציון בחיפה.
<דוד כהן: זה אולפן אינטנסיבי של חמישה חודשים, שם לומדים עברית חמש שעות ביום, חמישה ימים בשבוע.
<דוד כהן: לא רק למדתי שם, אלא גם גרתי שם עם כל העולים החדשים שבאו מכל העולם, ויש לנו איזה קשר בינינו, זאת אומרת שהתכנית הזאת היא מיוחדת כי רק עולים חדשים בני 22 עד 35, זאת אומרת שיש לנו גורם משותף בגיל, וגם בעבר שלנו.
<דוד כהן: כולנו למדנו.
<דוד כהן: עכשיו אני גר במרכז ברמת גן, עם שני שותפים שהכרתי באולפן, אחד מארצות הברית ואחת מצרפת, ועם שכנים מדרום אמריקה.
<דוד כהן: אני מודה לסוכנות היהודית ובמיוחד לצוות של אולפן עציון כרמל על כל העזרה שקיבלתי.
<דוד כהן: עכשיו אני מרגיש ממש ממש טוב ומודה להם.
אברהם נגוסה: תודה רבה לך, תודה ששיתפת את הסיפור האישי שלך.
נתן שרנסקי: אני מראש אומר, אין לנו מספיק כסף לפתוח אולפני עציון בכל עיר, כי הביקוש הוא ענק, אבל אנחנו פתחנו שלושה נוספים.
נחמן שי: נתן כמה יש כרגע?
נתן שרנסקי: יש ארבעה.
נתן שרנסקי: היה אחד בירושלים ועכשיו פתחנו עוד שלושה.
אברהם נגוסה: בדיוק מצטרף אלינו מנכ"ל משרד העלייה והקליטה.
נתן שרנסקי: שעוזר לנו מאוד, דרך אגב.
אברהם נגוסה: אני בטוח שהוא ימצא לנו את הפתרון לבעיה הזאת.
אברהם נגוסה: אנחנו עכשיו נשמע ממנכ"ל הסוכנות היהודית, מר אלן הופמן.
אברהם נגוסה: מצגת על כלל הפעילות של הסוכנות היהודית.
<אלן הופמן: תודה רבה ליושב ראש חבר הכנסת נגוסה, לחברי הכנסת והאורחים.
<אלן הופמן: אנחנו שמענו עכשיו את דוד כהן, שבעצם מגלם הרבה מאוד תחומי פעולה של הסוכנות היהודית.
<אלן הופמן: אני רוצה לעמוד עלייהם היום.
<אלן הופמן: רואים בשקף שמראה את כל ארבעת תחומי העבודה של הסוכנות, ובעיקר את העובדה שהתחומים האלה מחוברים אחד בשני.
<אלן הופמן: לא רק עלייה וקליטה שזה עיקר העיסוק של הוועדה הזאת, אבל גם החיבור שלנו את הצעירים לישראל, חיבור של צעירים ישראלים לעם היהודי והעבודה של הסוכנות אצל אוכלוסיות בסיכון.
<אלן הופמן: קודם כל עלייה וקליטה, אם אנחנו מסתכלים על השנה הנוכחית, התחזית שלנו היא שנגיע ל-26,600 עולים עד סוף השנה.
<אלן הופמן: כבר עברנו עד אתמול את ה-20,000 עולים.
<אלן הופמן: הרבה עולים מגיעים עד סוף השנה.
<אלן הופמן: זה לעומת 31,200 אשתקד.
<אלן הופמן: אני אנסה להסביר את הפער בין 2016 ל-2015.
<אלן הופמן: אם מסתכלים על המספרים, אני רוצה להביא לתשומת לבכם כמה מספרים חשובים פה.
<אלן הופמן: קודם כל גידול.
<אלן הופמן: בדרום אמריקה רואים 1,600 עולים, מתוכם 700 מברזיל.
<אלן הופמן: יש פה כמעט פי 4 מברזיל השנה, ממה שהגיעו לפני שלוש או ארבע שנים.
<אלן הופמן: יש הרבה סיבות לזה, ואם תשאלו אותי בדיון אני אסביר, אבל זו אחת מהארצות שבהן אנחנו רואים גידול גדול.
<אלן הופמן: גם ברוסיה, מתוך 14,700 אנחנו צופים שיגיעו השנה 7,000 עולים מרוסיה, גידול של 10% מול השנה הקודמת.
<אלן הופמן: לעומת זאת, אנחנו רואים ירידה בצרפת מהשיא של 8,000 עולים בשנה שעברה, אנחנו צופים שעד סוף השנה יבואו כ-4,500 עולים מצרפת השנה.
<אלן הופמן: ולמה הירידה?
<אלן הופמן: שלוש סיבות עיקריות: א.
<אלן הופמן: מה שנתן שרנסקי הזכיר, תעסוקה ודיור בארץ.
<אלן הופמן: הרבה מאוד מהמהגרים הצפון אפריקאים שהגיעו לצרפת ומהווים יותר מ-50% מהקהילה היום גרים בדיור ציבורי צרפתי.
<אלן הופמן: משמעות הדבר שעולים לארץ לא מביאים איתם שום נכסים כדי לרכוש דירה, והבעיה של דיור והבעיה של תעסוקה וכמובן ליד זה גם רישוי המקצועות שכבר קיבל הרבה מאוד פתרונות בשנים האחרונות, הם מחסומים לעלייה של הצרפתים.
<אלן הופמן: אנחנו גם חושבים שמאז הבטקלאן לפני שנה, בגלל ההשקעה המסיבית בביטחון של הצבא הצרפתי, יש כרגע רגיעה.
<אלן הופמן: אנחנו לא בטוחים שזה ימשיך ומאמינים שמשרדי הממשלה בארץ שמטפלים בדיור, מטפלים בתעסוקה ויחד עם משרד העלייה והקליטה מטפלים בקליטה, אנחנו צריכים להיערך, א.
<אלן הופמן: למצב סטטי של כ-4,000, 5,000 עולים מצרפת אבל גם להיות מוכנים לגידול בשנים הבאות.
<אלן הופמן: אני רוצה להזכיר שבעקבות החלטת הממשלה הגיעו בסביבות הימים הנוראים, ערב יום כיפור, 64 עולים מאתיופיה.
<אלן הופמן: ההחלטה של ממשלת ישראל זה להביא בין ספטמבר 2016 לספטמבר 2017, 1,300 עולים באיחוד משפחות, ואנחנו נערכים לזה.
<אלן הופמן: משרד הפנים צריך לגשת ממש בשבועות אלה לאתיופיה כדי לעסוק בכל הסוגיה של הזכאות.
<אלן הופמן: הסוגיה של עידוד עלייה, סוגיה ענקית.
<אלן הופמן: ואני רוצה לציין פה את חברת הבת שהקמנו יחד עם המשרד לעלייה וקליטה, חברת אופק ששותפים בה גם ההסתדרות הציונית העולמית וגם קרן היסוד.
<אלן הופמן: אני מאוד שמח שידידי ועמיתי אלכס קושניר יכול להיות פה היום כי אני רוצה לציין את שיתוף הפעולה היוצא מן הכלל שיש לנו עם המשרד לעלייה וקליטה באופן כללי, ובמיוחד בהקמה של חברת הבת "אופק" שכבר בשנה האחרונה הזרימה משאבים חשובים בתחומים שאתם רואים פה במצגת, בין אם זה קמפיינים לעלייה, וובינרים, אירועים לסטודנטים.
<אלן הופמן: אנחנו עובדים ביחד, למשל בברזיל, על מבחני קבלה לאוניברסיטאות בארץ בפורטוגזית.
<אלן הופמן: אחת מהסיבות שהצלחנו להגדיל את העלייה.
<אלן הופמן: כשאנחנו מסתכלים על הפעילות של "אופק", רואים פה שהתמקדנו באופק בעיקר בצרפת בחמ"ע ובברזיל.
<אלן הופמן: יש נתונים של ירידי עלייה, אני לא אקריא מהשקף, הרבה הרבה מידע.
<אלן הופמן: זה מאפשר לנו להגיע להרבה מאוד להגיע שלא הצלחנו להגיע אליהם בעבר.
<אלן הופמן: למשל בצרפת פתחנו 14 תכניות "מסע" חדשות, אני אראה לכם עוד מעט את הנתונים של "מסע" שפעם אמרו שזאת אינה תכנית עלייה.
<אלן הופמן: אני אראה כמה "מסע" תורמת לעלייה מצרפת, ובחמ"ע 32 ירידי עלייה ותעסוקה, מגיעים לכ-17,000 איש.
<אלן הופמן: בברזיל ירידי העלייה מגיעים לכ-3,200 איש.
<אלן הופמן: זה הירידים, זה המגע האישי, זה להגיע לעולה באופן אישי אפילו אל הבית שלו, כשבעצם זה הסוד להבאת עולים כל שנה.
<אלן הופמן: יחד עם "אופק" אנחנו מרחיבים את העבודה שלנו ב-GLOBAL CENTER.
<אלן הופמן: כולם פה מוזמנים לבקר בקרית מוריה לראות את ה- GLOBAL CENTERשעובד 24/6 כמעט כל יום בשנה להוציא חגים ושבתות, 39 קווי טלפון עובדים בחמש שפות: אנגלית, צרפתית, רוסית, ספרדית ופורטוגזית, 34 נציגי שירות באמצעות "אופק", הגדלנו את היקף העבודה של ה-GLOBAL CENTER.
<אלן הופמן: בשנה הזאת נפתחו באמצעות ה- GLOBAL CENTER 19,000 תיקים.
<אלן הופמן: היום מנהלים תיקי עלייה מהארץ.
<אלן הופמן: כל הטיפול.
<אלן הופמן: העולה מתקשר מיליון, הוא מקבל נציג, הנציג קובע לו ראיון עם שליח הסוכנות, זה הכל נעשה ומנוהל בצורה מרכזית מהארץ, ואני חושב שזה אחד מהדברים שתורמים לעלייה.
<אלן הופמן: להזכיר, שיש 72,000 תיקי עלייה פתוחים, אלה אנשים מכל העולם שעברו תהליכי עלייה והם עוד לא עשו המרה של התיק הזה לעלייה.
<אלן הופמן: זה הפוטנציאל הראשון שלנו לנושא העלייה.
<אלן הופמן: כמובן שעלייה תלויה בקליטה, זה מהמוסכמות.
<אלן הופמן: הרבה מהגורמים שעוסקים בקליטה נמצאים בחדר הזה, אני לא יכול להזכיר את כולם, אבל 22,000 עולים בשנה נחשפים.
<אלן הופמן: יש בשקף הזה את הדיירים שעוברים דרך מרכזי הקליטה, העבודה שלנו עם משרד העלייה והקליטה, 17 מרכזי קליטה, 2,500 אתיופים במרכזי קליטה, 3,200 שעוברים מדי שנה במרכזי קליטה אחרים.
<אלן הופמן: לא מוזכר בשקף, אבל אני רוצה להזכיר את נעל"ה, שהשנה נגיע ל-550 משתתפים בנעל"ה, 401 מחמ"ע - - -
<אלן הופמן: זה כל השנים.
<אלן הופמן: אני מדבר על חדשים.
<קריאה: 603.
<אלן הופמן: 603 עד דצמבר.
<אלן הופמן: אני רוצה מאוד להזכיר את מרכזי הצעירים.
<אלן הופמן: זהו חידוש של השנים האחרונות.
<אלן הופמן: הרבה אנשים מכירים כאן את אולפן עציון בירושלים.
<אלן הופמן: לקחנו את המודל הזה, כפי שנתן אמר ושמענו מהעולה, הרחבנו את זה לארבעה מקומות, גם יש פה נציגים של אולפני הקיבוצים, שמאוד חשוב בקליטה של העולים.
<אלן הופמן: אני רוצה לציין פה את שיתוף הפעולה שלנו עם ממשלת ישראל, בראש ובראשונה עם המשרד לעלייה וקליטה, בעידוד עלייה באופק ישראל, גיוס ומימון הנציגים בתוך ה- GLOBAL CENTERוכמובן קליטת העולים, עולי אתיופיה, אולפני א', תכנית "בבית ביחד".
<אלן הופמן: אנחנו גם רוצים לציין את משרדי הממשלה הנוספים שחלק נמצאים בחדר הזה וחלק לא, אבל בלי עבודה עם משרד החינוך ומשרד הרווחה, משרד הפנים, הבריאות והביטחון, בעיקר הביטחון עוסק בקליטת צעירים עולים בצה"ל, גרעיני צב"ר וחיילים בודדים, תכנית "כנפיים".
<אלן הופמן: אדוני יושב הראש, זו סקירה מאוד מאוד מהירה של הפעילות של הסוכנות היהודית בעלייה וקליטה.
<אלן הופמן: אני רוצה להגיד שרוב העלייה לארץ הייתה עליית הצלה, 3 מיליון עולים עלו לישראל.
<אלן הופמן: צריך לברך שהחיינו, שהיום כמעט ולא נשארו יהודים שצריך להציל אותם, אבל העלייה באה מהמעגל הימני התחתון, אם לא נעסוק בחיבור יהודים צעירים לישראל, לא תהיה עלייה.
<אלן הופמן: הדברים האלה תלויים, הא בהא תליא.
<אלן הופמן: הסוכנות היהודית, תחת הנהגתו של נתן, משקיעה מאמצים ענקיים כדי לחבר צעירים לישראל.
<אלן הופמן: זה המספר של האנשים שאנחנו מגיעים אליהם, בראש ובראשונה באמצעות השליחים.
<אלן הופמן: 2,000 שליחים לשנה, 1,500 יוצאים למחנות, 1,250 בארצות הברית, השאר בשאר העולם.
<אלן הופמן: הם נחשפים ל-100,000 צעירים, כל קיץ במחנות קיץ, סיפור מדהים, ועל ידי זה הצעיר היהודי מתחיל את הספירלה שמביאה אותו אחר כך לתכנית חווייתית בישראל, קצרה כמו "תגלית", ארוכה כמו homeward ומסע, ולאחר מכן לשקול את האפשרות לעלות לישראל.
<אלן הופמן: הספירלה הזאת היא הכרחית.
<אלן הופמן: אתם רואים פה את מספר הצעירים שמשתתפים בתכניות צעירות.
<אלן הופמן: השליחים האלה, נתן ואני וג'וש ואחרים, ניפגש עם 300 שליחים שיש לסוכנות היהודית בצפון אמריקה.
<אלן הופמן: פעם היו לסוכנות שליחי עלייה ושליחי חינוך, ביטלנו את ההבחנה הזאת.
<אלן הופמן: כל שליח של הסוכנות היהודית עוסק גם בחינוך ציוני וגם בעלייה, ואני חושב שיש בצפון אמריקה 3,500, אני לא יודע מה תביא איתה 2017, בטח יש אנשים שמפרשים את המהפך לכאן ולכאן מבחינת העלייה, אבל ימים יגידו מה תהיה ההשפעה של הדבר הזה והשליחים שלנו נמצאים בקו החזית.
<אלן הופמן: רק לתת דוגמה, בקמפוסים בארצות הברית שמנהלים את המאבק נגד BDS, יש לסוכנות היהודית מעל ל-80 שליחים ישראלים צעירים, יש שם אחת שהייתה ISRAEL FELLOW בקמפוס, היא הייתה בלאס וגאס שליחה בקמפוס שם, אחד מהמקומות החשובים.
<אלן הופמן: מתוך 80 שליחים שיש לנו השנה בקמפוסים, אנחנו מגדילים את זה כל שנה.
<אלן הופמן: השליחים של הסוכנות היהודית זה הפלטפורמה המרכזית לחיבור צעירי העם היהודי אל ישראל, הפלטפורמה השניה זה הביקור, שאנחנו משקיעים 5 מיליון דולר ב"תגלית", כי אי אפשר מתמטית לבוא לביקור שני בישראל אם לא היית בביקור ראשון, והביקור השני הוא הביקור שהוא המכריע מבחינת ההחלטה להישאר בישראל.
<אלן הופמן: תסתכלו בבקשה על השקף של "מסע", אתם רואים שאנחנו מגיעים השנה ל-12,000 משתתפים במסע.
<אלן הופמן: כשהקמנו את מסע אני זוכר שנסעתי לצרפת, ואמרו לי במבטא צרפתי כבד: "אין סיכוי שצעיר צרפתי יבוא לישראל בין תיכון לאוניברסיטה.
<אלן הופמן: לא מקובל".
<אלן הופמן: אני רוצה להגיד לכם שיש השנה קרוב ל-2,000 צעירים צרפתים שבאים במסגרת מסע, ואם תסתכלו תראו, כמעט 6 מתוך 10 צרפתים שבאים לישראל ב"מסע", נשארים.
<אלן הופמן: כמעט 3 מתוך 4 צעירים שבאים ל"מסע" קרוב גם ל-1,700, שבאים למסע מברית המועצות לשעבר, נשארים.
<אלן הופמן: האנשים האלה גם כשהם חוזרים הם נמצאים בקו הקדמי של המאבק על הדה לגיטימציה של ישראל.
<אלן הופמן: אז דיברנו על עלייה, דיברנו על חיבור של ישראלים יהודים לישראל דרך השליחים, דרך חוויות.
<אלן הופמן: מאוד חשוב לנו בתמונה הזאת, החיבור של הצעיר הישראלי אל העם היהודי, ופה אני רוצה להזכיר, בתוך ה-837,000 שרואים בשקף הזה אוכלוסייה אחת, יש 5,000 מהילדים שלנו שעושים שנת שירות בכל שנה.
<אלן הופמן: הסוכנות היהודית מביאה השנה כבר 120 חבר'ה בשנת שירות, לעשות את שנת השירות בחוץ לארץ בתיאום עם הצבא, אנחנו רוצים להגדיל את זה ל-1,000.
<אלן הופמן: צעיר ישראלי שנמצא שנה בטורונטו, או באורוגואי או בקייב או בלונדון, הוא לא רק תורם לקהילה, הוא חוזר לישראל אחרת, מבחינת ההיכרות שלנו והיום יש טייסים בקורס טייס, ויש קצינים בסיירת מטכ"ל, ויש חבר'ה ב-8200, שהשנה המשמעותית שלהם בין התיכון לצבא הייתה בחוץ לארץ.
<אלן הופמן: מאוד מאוד חשוב לחבר את הצעיר הישראלי אל העם היהודי.
<אלן הופמן: הפרק האחרון של המצגת הזאת הוא התמיכה של הסוכנות היהודית באוכלוסיות בסיכון.
<אלן הופמן: אנחנו עובדים עם ילדים שהם בסיכון הגבוה ביותר באמצעות כפרי עליית הנוער של הסוכנות היהודית.
<אלן הופמן: אנחנו עובדים עם קשישים, הרבה מהם עולים באמצעות 20,000 דירות של עמיגור, שהן דיור מוגן בעיקר לעולים.
<אלן הופמן: אנחנו עובדים עם 500 משפחות שמקבלות סיוע מהקרן לנפגעי טרור, משפחה, אני מצטער להגיד שהיו 39 משפחות כאלה ב-2016, שקיבלו סיוע מקרן נפגעי טרור.
<אלן הופמן: תוך 24 שעות מהפגיעה מקבלים צ'ק של 5,000 שקל ואחר כך 6,000 דולר של סיוע לכסות את הדברים שמס רכוש והמדינה לא מכסה.
<אלן הופמן: יש פה בשקף הרבה מאוד דוגמאות של העבודה של הסוכנות עם אוכלוסיות בסיכון.
<אלן הופמן: אני רוצה לציין עוד שני תחומים: תחום אחד – סיוע בטחוני לקהילות יהודיות בתפוצות.
<אלן הופמן: קרן סיוע שמנוהלת בכישרון גדול על ידי העמית שלי ג'וש שוורץ מזכ"ל הסוכנות וסמנכ"ל קשרי ממשל.
<אלן הופמן: חילקנו עד עכשיו 8 מיליון דולר ל-180 מוסדות ב-48 מדינות, בעיקר חומרה.
<אלן הופמן: אנחנו יודעים שבטולוז, אם היו בטולוז מצלמות אולי האסון שם לא היה קורה.
<אלן הופמן: אז הקרן הזאת, בסיוע פילנתרופים יהודיים מיוחדים בעולם, באה לתת לקהילות מה שהן לא מצליחות לאפשר לעצמן.
<אלן הופמן: הדבר האחרון שאני רוצה להזכיר פה, זה מה שנתן דיבר עליו בדברי הפתיחה.
<אלן הופמן: הסוכנות היהודית הוא השולחן הגדול, הרפרזנטטיבי ביותר של העם היהודי.
<אלן הופמן: אם יכולתי להביא את כל הוועדה הזאת אל חבר הנאמנים בשבוע שעבר, לשמוע את ראשי התנועה הקונסרבטיבית, ראשי התנועה הרפורמית וראשי התנועה האורתודוכסית מכל העולם, מקיימים שיח תרבותי על מה המשמעות של הפיכת מדינת ישראל שהוקמה כדי להיות בית לאומי לעם היהודי, למקום שכל יהודי ירגיש בבית, וכמו שנתן אמר בחבר הנאמנים פה באולם שאגאל בכנסת, שיש פה אנשים שעומדים בקו החזית הראשון של המלחמה לדה לגיטימציה של ישראל, אבל כשבאים לישראל מרגישים שהם בעצמם דה-לגיטימיים.
<אלן הופמן: מאוד מאוד חשוב לסוכנות להיות הקול והשופר למיליונים של העם היהודי שרוצים שמדינת ישראל תרגיש יותר בית בשבילם.
<אלן הופמן: אז אדוני היושב ראש, אני באופן כללי סקרתי פה גם את תחומי העלייה, תחומי החיבור של הצעירים של העם היהודי אל העם היהודי, גם צעירים ישראליים, גם עבודה שלנו עם אוכלוסיות בסיכון.
<אלן הופמן: דיברתי על "אופק", היוזמה החדשה שלנו עם המשרד לקליטה ועלייה, יש פה את עמיתי, המנכ"ל משרד לעלייה וקליטה.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע גם ממזכ"ל הסוכנות וסמנכ"ל קשרי ממשל ובטחון מר ג'וש שוורץ, הוא יעביר מצגת הסוקרת את שיתוף הפעולה בין הסוכנות היהודית לממשלת ישראל.
אברהם נגוסה: הצטרפו אלינו גם חברי הכנסת טלי פלוסקוב ויואל רזבוזוב.
אברהם נגוסה: בבקשה ג'וש.
<ג'וש שוורץ: אנחנו חשבנו לנכון להביא לידיעת הוועדה מצגת שהצגנו לפני שבוע לראש הממשלה בוועדה לתיאום הפעולות בין הסוכנות היהודית לממשלת ישראל.
<ג'וש שוורץ: אנחנו התבקשנו על ידי משרד ראש הממשלה לתת סקירה כללית על כלל תחומי הפעילות שהסוכנות מבצעת עם ממשלת ישראל, וכמובן אחד הדברים הכי ייחודיים של הסוכנות היהודית היא היכולת להביא תרומות מבני העם היהודי, ולמנף את הכסף הזה לפעילות משותפת עם הממשלה.
<ג'וש שוורץ: אני חושב שה- - - הזה הוא באמת מדהים.
<ג'וש שוורץ: אנחנו רואים שסך הכל הפעילות המשותפת של הסוכנות היהודית עם ממשלת ישראל בשנת 2016 הוא 203 מיליון דולר, שמתוכם 118 מיליון דולר זה כסף של הממשלה והשאר זה כסף של העם היהודי, של הסוכנות.
<ג'וש שוורץ: זה לא סך כל התקציב של הסוכנות, סך כל התקציב של הסוכנות ב-2016 הוא 378 מיליון דולר.
<ג'וש שוורץ: זה רק החלק בתוך התקציב שהוא פעילות משותפת עם הממשלה.
<ג'וש שוורץ: אנחנו נעבור קודם כל לתחום הכי גדול וגם החשוב של עלייה קליטה והצלה, פה זה באמת בא לידי ביטוי, שיתוף הפעולה המדהים שיש לנו עם המשרד לעלייה וקליטה ועם חברה "אופק ישראלי" לעידוד העלייה, החברה משותפת לנו ולהסתדרות הציונית וקרן היסוד במימון משרד הקליטה.
<ג'וש שוורץ: פה אנחנו רואים כמה תחומים של פעילות משותפת שסך הכל עומד על 60 מיליון דולר, מתוכם 35 מהממשלה, שזה כל הפעילות המשותפת שלנו דרך "אופק ישראלי" בחוץ לארץ, בארגון העלייה, בירידי עלייה.
<ג'וש שוורץ: היא חברת בת שהוקמה בבעלות הסוכנות וההסתדרות הציונית, לפי החלטת ממשלה לפני כשנתיים.
<ג'וש שוורץ: חלק במימון משרד הקליטה והיא עושה פעילות של עידוד העלייה, באמצעות הסוכנות וההסתדרות הציונית בתפוצות.
<ג'וש שוורץ: גם הנושא של מרכזי קליטה באים לידי ביטוי פה, גם האולפנים לעברית, וגם מגוון תכניות לצעירים שאנחנו עושים במשותף עם הממשלה.
<ג'וש שוורץ: התחומים הבאים הם תחומים של חינוך ו"חוויה ישראלית" שאלן דיבר עלייהם, כמובן התחום הכי גדול זה החוויה, ופה באה לידי ביטוי תכנית הדגל שלנו ומשרד ראש הממשלה "מסע".
<ג'וש שוורץ: גם התכנית החדשה ISRAEL - - - CHALENGE, שהיא גם חלק מ"מסע", מורשה וכמובן הפעילות שלנו עם הממשלה בחוץ לארץ, בחינוך הפורמלי, שבאה באמצעות שתי תכניות, גם "חיל" וגם "חפציבה".
<ג'וש שוורץ: גם בפעילות שלנו בישראל יש היבט של שיתוף פעולה עם הממשלה, גם בתחום של הדיור המוגן אנחנו פועלים ביחד באמצעות עמיגור, אנחנו גם עושים ביחד שני פרויקטים בתחום הגיור עם הממשלה, אחד – המכון ללימודי יהדות שעושה הכנה לגיור בכל הארץ, חברת בת של הסוכנות במימון ממשלתי, וגם הנושא של "נתיב" הפרויקט לגיור חיילים בצה"ל.
<ג'וש שוורץ: בתחום של פעילות חברתית בישראל, גם תחום המכינות, גם תחום קהילות צעירות, גם התקצוב של משרד החינוך לפנימיות שלנו, כפרי עליית הנוער וגם התכנית "פותחים עתיד" הן תכניות משותפות עם כסף של העם היהודי והממשלה.
אברהם נגוסה: הדובר הבא שלנו הוא מנכ"ל משרד העלייה והקליטה, מר אלכס קושניר בבקשה.
אלכס קושניר: אני רוצה להגיד קודם כל כמה מילים על "אופק ישראלי", לעדכן את הוועדה מה זה הכלי הזה ואיך אנחנו משתמשים בו.
אלכס קושניר: אופק ישראלי זה בעצם חברת הבת שהיא בבעלות הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית, והממשלה מממנת את החברה הזאת באמצעות ועדת ההיגוי שאני עומד בראשה.
אלכס קושניר: מטרת החברה היא בעצם לעסוק בעידוד עלייה בעולם והכלי הזה נכון להיום הוא מכפיל כח, כי גם הממשלה וגם המוסדות הלאומיים ביחד משתפים פעולה ומשקיעים מאמצים ומשאבים על מנת להגיע לכמה שיותר יהודים ולהביא אותם לארץ.
אלכס קושניר: אנחנו כרגע נמצאים בעיצומה של הכנת תכנית עבודה ל-2017, כאשר רוב הדגש, אנחנו נשקיע באזורים שבהם יש ביקוש הכי גדול לעלייה, שזה צרפת, מדינות חמ"ע, ואנחנו מתחילים גם להגביר את המאמץ שלנו בצפון אמריקה.
נחמן שי: באיזה אופן זה משנה את הפעילות שהייתה קיימת בלאו הכי, של עידוד עלייה?
נחמן שי: מה זה מוסיף?
אלכס קושניר: קודם כל משאבים.
אלכס קושניר: משאבים בצורה משמעותית.
אלכס קושניר: מדינת ישראל - - -
נתן שרנסקי: זה נותן את האפשרות לממשלה להשתתף ישירות.
נחמן שי: מה התקציב של אופק?
אלכס קושניר: אנחנו בסוף ספטמבר 2017 נהיה ב-40 מיליון שקלים.
נחמן שי: לשנה?
אלכס קושניר: 40 מיליון שקלים מאז שקמה החברה.
אלכס קושניר: כרגע אין תקציב שנתי, זה תקציב עד ספטמבר 2017.
אלכס קושניר: בתחילת השנה אנחנו נצטרך להעביר החלטת ממשלה על מנת להמשיך בפעילות של החברה.
אלכס קושניר: זה לגבי אופק.
אלכס קושניר: ואני יכול להגיד שמצאתי שותפים מצוינים לעבודה גם בסוכנות היהודית וגם בהסתדרות הציונית וגם קרן היסוד, ואנחנו עובדים ביחד, יש לנו ועדות משותפות, גם "נתיב" שזו יחידת הסמך שמשרד ראש הממשלה מעורב, ויש תיאום מלא בין כל הארגונים, ואני חושב שבסופו של דבר זה יגדיל את כמות העולים, ונוכל להביא כמה שיותר יהודים לארץ ישראל.
אלכס קושניר: לגבי העלייה עצמה, אנחנו מתחילת שנת 2014 עומדים על 81,000 עולים, ואם אני מנתח לפי הגילאים, אני יכול להגיד לכם שרוב העולים הם עולים שהגיעו בגיל עבודה, מגיל 18 עד 65, זה בערך 60% ואפילו יותר מסך העולים, שזה מביא אותי למסקנה הבאה שהמשרד בשנת 2017 ישקיע מאמצים במציאת פתרונות תעסוקה לעולים, גם טרם עלייתם וגם לאחר עלייתם.
אלכס קושניר: אני יכול להגיד לכם בכמה מילים מה אנחנו עושים היום.
אלכס קושניר: יש לנו קודם כל תכניות לקידום העסקה, גם לעובדים אקדמאיים וגם לעובדים בלתי מקצועיים.
אלכס קושניר: במידה ועולה חדש מוצא עבודה, אנחנו מממנים חצי משכר המינימום של אותו עולה למעסיק במשך חצי שנה ראשונה, ומחייבים את המעסיק להעסיק את העובד עוד שישה חודשים כך שבעצם אנחנו נותנים לעולה אפשרות לצבור וותק של שנה, גם להוכיח את עצמו אל מול המעסיק ולהישאר בעבודה בהמשך, וגם לצבור וותק ונסיון רלבנטי בארץ כדי שאחרי זה הוא יוכל להמשיך.
אלכס קושניר: במקביל, אנחנו מממנים הכשרות מקצועיות לאותם עולים לפי תחומים שהם בוחרים, אנחנו מדברים על יותר מ-1,000 קורסים שהם מאושרים על ידינו שהעולים יכולים לקחת את הקורסים האלה.
אלכס קושניר: בנוסף לזה בצענו כמעט במלואה את החלטת הממשלה בנושא של הסרת חסמים במקצועות הרישוי.
אלכס קושניר: נשארו עוד דברים קטנים, אנחנו עובדים גם עם משרד הכלכלה וגם עם משרד הבריאות בשיתוף פעולה על מנת לפתור את זה.
אלכס קושניר: זה לא קל, זה לא פשוט אבל זו עבודה סיזיפית שמתבצעת על ידי אגף התעסוקה שלנו.
אלכס קושניר: מעבר לכך, אנחנו עושים תכניות תעסוקה ממוקדות, אנחנו מביאים קבוצות עולים עם מקצועות מסוימים לחו"ל בארץ, מכשירים אותם פה, כולל כלכלה, כולל לימוד עברית אינטנסיבית ובעצם מכניסים אותם לשוק העבודה.
אלכס קושניר: נושא הדיור שנגעו בו עמיתיי מהסוכנות זה נושא בעייתי, הוא לא רק בעיה של העולים, הוא בעיה טיפה יותר גדולה.
אלכס קושניר: אנחנו במסגרת היכולות שלנו מנסים לפתור את זה, מנסים לקדם יוזמות לעולים, אולי הטבות, אבל אני מקווה שיהיו לנו תוצאות טיפה יותר טובות ב-2017 בנושא הזה.
אלכס קושניר: דבר נוסף, נושא היזמות.
אלכס קושניר: יש היום המון עולים חדשים שמגיעים עם יוזמות עסקיות, הם מעתיקים את העסקים שלהם מחו"ל לישראל ומקימים עסקים חדשים.
אלכס קושניר: אנחנו נותנים להם ליווי מלא של יועצים עסקיים, אנחנו גם הקמנו קרן שהיא בעצם קרן הלוואות לעולים חדשים, שהעולים יכולים לקבל עד 250,000 שקלים בתנאים מאוד מאוד טובים ואני יכול להגיד לכם שעשינו ניתוח של שלוש שנים האחרונות ואחוז שרידות העסקים הוא הרבה יותר גבוה מאשר שרידות העסקים הוותיקים, אנחנו מדברים על 75% אל מול 58%.
אלכס קושניר: אני חושב שזה הרבה בזכות הליווי שאנחנו נותנים לאותם עולים, תכניות עסקיות, מימון, ליווי תוך כדי, ייעוץ בפרסום, ייעוץ בשיווק, ואנחנו בעצם מלווים את העולים.