GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<פנטהון אספה-דויט: אלא אם כן זה שוב עבודה בעיניים שבאים ואומרים, כאילו בשביל הפרוטוקול מוציאים קול קורא ובסופו של דבר הם הולכים לעשות מה שהם עושים.
אברהם נגוסה: בואו נשמע את מי שאחראי.
<פוריה קלעי: אני רוצה לענות על שני דברים.
<פוריה קלעי: אחד – לעניין של למה הם מועסקים בשליש משרה וארבעה ימי גישור.
<פוריה קלעי: האנשים האלה לא היו מעולם מורים בכיתה.
<פוריה קלעי: לא מורה בכיתה, גם כל מורה, אחרי שהוא לומד ארבע שנים והוא עושה במהלך הלימודים שלו התנסות בכיתה, הוא עושה מה שנקראה סטאז'.
<פוריה קלעי: כל מורה מתחיל משתלב לשליש משרה סטאז', ובעצם מה שאנחנו עשינו עם המגשרים, בעצם השנה הזאת היא שנת עבודתם הראשונה ולכן דובר על שליש משרה, כשהם מקבלים בבית הספר מורה חונך ומשרד החינוך מממן את המורה החונך, שזה מה שקורה לכל מורה מתחיל במדינת ישראל, והרעיון הוא שבעצם, זה לא חוכמה להכנס לבית ספר, ללמד משרה מלאה ולהיכשל.
<פוריה קלעי: החוכמה היא ללכת לאט-לאט, לקחת שליש משרה, שהקליטה תהיה טובה ואז לאט-לאט אתה יכול לעבור לחצי משרה, ואנחנו מכירים את זה שהיום בני הקהילה האתיופית יש להם יופי של תפקידים, מרכזים ומחנכים.
<פוריה קלעי: זה הרעיון של למה זה שליש משרה וארבעה ימי גישור.
<פוריה קלעי: באשר לעניין של המכרז, המכרז הזה, אני יודעת שמדברים גם עם בית ברל, וגם עם מכללת סמינר הקיבוצים כבר חודשים רבים.
<פוריה קלעי: והתכניות קיימות חודשים רבים.
<פוריה קלעי: שני הבתים הם בתים נפלאים שיכולים, הבירוקרטיה אומרת שצריך לפתוח קול קורא לתכניות.
<פוריה קלעי: אי אפשר להגיד "קחו אתם וזהו".
<פוריה קלעי: מי שיענה למכרז, ומי שיהיו המכללות הכי טובות הן אלה שיזכו, אבל אין שום בעיה מבחינת ההיערכות שזה יתחיל את סמסטר ב'.
<פוריה קלעי: אז זה לא שאנחנו פתחנו את זה לפני יומיים וניסינו לרמות.
<פוריה קלעי: ממש לא.
<פוריה קלעי: זה לא שם.
אברהם נגוסה: רציתי לדעת, משרד החינוך בסופו של דבר יקלוט את האנשים האלה.
<מאיה שריר: זו המטרה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול אתכם שאלה, מה הבעיה שלכם, אני לא פוגע בעמותת "פידל".
<מיכל אברה: ממש לא, אנחנו הצהרנו מראש שאם המשרד - - - שייקח אותם.
אברהם נגוסה: מה הבעיה שלכם לקלוט אותם מעכשיו?
אברהם נגוסה: להעסיק אותם כמגשרים באותו הזמן שהם ילמדו, ואז הם כבר במערכת ויהיה להם קל אחר כך להפוך ממגשרים למורים?
<דליה מזרחי: אני רוצה להתייחס לזה, אין לנו פונקציה כזאת של מגשרים.
<דליה מזרחי: אין לנו פונקציה במערכת של מגשרים, מה גם שתנאי הסף לקבלה לעבודה במערכת החינוך כעובד הוראה הם תואר ותעודת הוראה.
<דליה מזרחי: אין לנו פונקציה אחרת, לכן אנחנו ניסינו להתוות ולסלול להם את הדרך בצורה כזאת שהם יכנסו - - -
אברהם נגוסה: השאלה הבאה שלי, אני חושב שיש גם מגשרים לדוברי צרפתית, לדוברי רוסית, לבני המנשה, שאתם מעסיקים מגשרים.
אברהם נגוסה: אז תעני לנו.
<מאיה שריר: דבר ראשון, אני חושבת שאם יש פה העדפה לאיזה שהוא צד, זה העדפה לבני הקהילה.
אברהם נגוסה: לא, אני לא - - -
<מאיה שריר: המגשרים בשאר השפות, אנחנו מפרסמים קול קורא בחודש דצמבר.
<מאיה שריר: רשות שמעוניינת צריכה להגיד "אני רוצה" והיא שמה מצ'ינג והם עובדי רשות, ומובטחת להם עבודה לשנה אחת בלבד.
<מאיה שריר: אנחנו מוציאים כל שנה נתונים של מצבת תלמידים, בהתאם למספר התלמידים יש מגשרים.
<מאיה שריר: באמת רוב העולים במערכת החינוך הם עולים לא מאתיופיה.
<מאיה שריר: הם עולים מכל הארצות האחרות.
<מאיה שריר: התקציב העיקרי, המשאב הכי גדול הוא עבור העולים מאתיופיה.
<מאיה שריר: המשרד פה, לא שהוא שמר ולא קיצץ על ההיקף התקציבי שהיה לנו בעבר, למרות שיש הרבה פחות עולים מאתיופיה, הוא אפילו הוסיף עוד מיליון וחצי כדי שעמותת "פידל" יוכלו לקלוט את כל המגשרים שמעוניינים בכך.
<מאיה שריר: זאת אומרת שהמשרד פה נתן באמת את הכל, כולל מימון מלא של לימודים שלא היה אף פעם, כולל הוספת כסף למכרז הקיים כדי שכולם יוכלו להיקלט.
<מאיה שריר: בכלל, אין מה להשוות למגשרים אחרים שכל התעסוקה שלהם מובטחת לשנה אחת, מה-1 לינואר ועד דצמבר, והרשות צריכה להגיד שהיא רוצה.
<מאיה שריר: אנחנו רק משתתפים בפעולה.
<פנטהון אספה-דויט: אני יכול להגיד מידיעה שיש אנשים שעוסקים בהוראה, אין להם תעודת הוראה במשרד החינוך.
<פנטהון אספה-דויט: מידיעה.
<פנטהון אספה-דויט: אז אל תבואו ותספרו לי - - -
<דליה מזרחי: כי לפעמים יש צרכים של מורים שחסרים, אבל הם עובדי הוראה.
<דליה מזרחי: הם מורים, הם לא מגשרים.
<פנטהון אספה-דויט: עובדים בתוך המערכת, אם משרד החינוך מעסיק מורה ללא תעודת הוראה, מה הבעיה לקלוט אחרים שיעסקו בגישור, ויהיו מועסקים תחת משרד החינוך?
<פנטהון אספה-דויט: מה הבעיה?
<פנטהון אספה-דויט: זה איפה ואיפה.
<דליה מזרחי: אני רוצה להסביר שיש מורים במערכת שנקלטו לפני עשרות שנים בלי תעודת הוראה, וגם היום אנחנו עוזרים להם להשלים את הלימוד שלהם לתעודת הוראה.
<דליה מזרחי: היום יש חסימות במערכת.
<פנטהון אספה-דויט: מה שנאמר מקודם - - -
<דליה מזרחי: בסדר, בינתיים כל מה שאמרת השבנו לך, שכנראה אתה תחפש עכשיו עניינים אחרים.
<בני מלסה: יש לי 11 מורים בלי תעודת הוראה, ואני אומר לך, - - - והם עושים סלקציה בין אנשים.
<בני מלסה: אני אומר לך, גם אותך אני מכבד, הם - - - אותך.
<בני מלסה: אתה תילחם על זה, הם לא רוצים לקלוט את האתיופים בלי תעודת הוראה.
<בני מלסה: אבל את האחרים מותר.
אברהם נגוסה: לפני שנסכם, נציגת משרד הקליטה תדבר, בבקשה.
<שרי פייר: משרד העלייה והקליטה מאוד מעריך את תפקיד המגשר באשר הוא.
<שרי פייר: אנחנו רואים הצלחה של פרויקטים, הצלחה רבה יותר, ולא משנה באיזו קהילה, כשיש מגשרים.
<שרי פייר: אנחנו סמוכים ובטוחים שהמערכת תעשה את המקסימום כדי לקחת את הכישרונות שיש ולהוביל אותם קדימה, ולפי מה ששמעתי, הדברים באמת נעשים.
אברהם נגוסה: נציגת הסוכנות, יש לך להוסיף משהו?
<ורד אחיהון: אני חושבת שעבודת המגשרים היא עבודה חשובה, במיוחד במקום ש- - - של הסוכנות היהודית - - - הם עושים עבודת קודש.
<ורד אחיהון: אני מאמינה שהשולחן הזה והאנשים שנמצאים דואגים גם לטובת המגשרים שעוסקים כבר שנים על גבי שנים, שיהיו במקום הטוב להם והמתאים להם והראוי להם, שבאמת יכבדו אותם ולא להתכסות מאחורי כל מיני סיסמאות ואני חושבת שאחד הדברים שראיתי בדיון הזה, וחשוב לי לומר, שהחבר'ה, שבמקום שאנחנו נדבר מגרונם, שהם לא יבואו ויגידו את דעתם.
<ורד אחיהון: אני חושבת שאם הם היו באים ואומרים את דעתם, הדיון היה נראה אחרת.
<דליה מזרחי: ואז לא היינו מסתמכים על דברים שהם לא מדויקים.
אברהם נגוסה: אני מסכים איתך שאנשים שפנו בעצמם לא הופיעו לדיון, אבל בכל זאת אנחנו כיבדנו את הפנייה שלהם, את הבקשה שלהם וקיימנו את הדיון.
אברהם נגוסה: תודה שהגעתם, תודה לדוד שתרם לדיון מתוך נסיונו וידיעתו, ותודה לארגון "פידל" ולמשרד החינוך.
אברהם נגוסה: ועדת העלייה והקליטה לא משנה את קריאתה, אני שוב אומר שהוועדה קוראת למשרד החינוך לקלוט את כל העובדים המגשרים ולשלבם.
אברהם נגוסה: כפי שאמרנו, כל עובדי מרכז ההיגוי.
אברהם נגוסה: אני חוזר על אותה החלטה גם היום, אנחנו נמשיך לעקוב אחרי אבל אני רוצה להדגיש פה שאם אנשים פונים ואנחנו מקיימים דיונים, אותם אנשים צריכים להגיע, כדי שהאנשים בעצמם ידברו ולא אחרים ידברו מגרונם.
אברהם נגוסה: אני מברך ואומר שהתקדמנו.
אברהם נגוסה: אנחנו בדרך לפתרון.
אברהם נגוסה: יכול להיות שהפתרון לא יגיע בזמן קצר, אבל אני רואה את הנכונות לשלבם במשרד החינוך והנכונות להכשירם על חשבון המשרד, הדבר מאוד חשוב.
אברהם נגוסה: אני שוב אומר, משרד החינוך צריך למצוא דרך, כמקרה חריג, במקום שיהיו ב"פידל", שיהיו במשרד החינוך ויעברו את המסלולים.
אברהם נגוסה: אני לא מוותר על החלום הזה, ואני אמשיך לדחוף בכיוון הזה.
אברהם נגוסה: הם צריכים להיות במשרד החינוך ולעבור את התכניות שציינתם בפנינו.
אברהם נגוסה: אין לנו התנגדות לתכניות אלה, כל אחד מחליט בעצמו.
אברהם נגוסה: משרד החינוך ירוויח על ידי קליטתם את המיומנות והניסיון שלהם.
אברהם נגוסה: דרך ארגון אחר או קבלן אחר אתם מקבלים את השירות, אבל יכולתם לעשות את זה דרך משרד החינוך ולקלוט אותם.
אברהם נגוסה: אם יש בעיית תקנים, נהלים ותקנון, צריך למצוא לזה פתרון כמקרה חריג וחד פעמי.
אברהם נגוסה: לכן אני פונה למשרד החינוך לחשוב ולמצוא פתרון.
אברהם נגוסה: אנחנו מחזקים את ההחלטה שלנו ומברכים על ההתקדמות.
אברהם נגוסה: כמו כן אנחנו מברכים את עמותת "פידל" על שקלטו אותם.
אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך בהידברות עם משרד החינוך על נושא שילובם.
אברהם נגוסה: אנחנו היום ממשיכים דיון שלישי בנושא שילובם של העולים החדשים בשירות המדינה ובמשרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: אנחנו ביקשנו מ-מרכז המידע והמחקר של הכנסת שיבדקו את העניין ויציגו לנו, אני מאוד מברך אותם, הם הכינו לנו גם מצגת וגם דו"ח מלא, וצח בן יהודה עשה עבודה בנושא הזה.
אברהם נגוסה: אני מבקש קודם כל שהוא יציג את הממצאים של מרכז המחקר והמידע, ולאחר מכן אנחנו נתייחס בהתאם.
אברהם נגוסה: בבקשה צח.
<צח בן יהודה: תודה אדוני היושב ראש.
<צח בן יהודה: אני חוקר במרכז המידע והמחקר של הכנסת.
<צח בן יהודה: כפי שהיושב ראש אמר, לקראת הדיון היום ריכזנו נתונים על העסקתם של עולים ועולים חדשים ביחידות השונות של שירות המדינה.
<צח בן יהודה: אני אציג את עיקרי הדברים שעלו במסמך, הוא נמצא לפניכם והוא יעלה בהמשך היום לאינטרנט, למי שירצה להרחיב.
<צח בן יהודה: לפני שנתחיל אבקש לציין שלאחרונה התקבל תיקון פה בכנסת לחוק שירות המדינה מינויים, החוק הגדיר תוספת בייצוג הולם גם לעולים חדשים, עולה חדש הוגדר כמי שעלה לישראל בהיותו בגיר וטרם עברו 12 שנים מיום עלייתו.
<צח בן יהודה: במסגרת המסמך הזה ביקשנו נתונים על עולים או עולים ותיקים - - -
רוברט אילטוב: אתה גם כתבת שחוק שירות המדינה 1999 קבע חובת ביטוי הולם וייצוג של קבוצות אוכלוסייה מסוימות בקרב העולים בשירות המדינה.
רוברט אילטוב: זאת אומרת, זה שיש חוק חדש שהוא מבהיר בצורה מפורשת - - - עולים, גם החוק הקודם לא פסל את הדבר הזה והמדינה הייתה חייבת לקלוט את העולים בהתאם לייצוג - - - זה חשוב לציין.
<צח בן יהודה: נכון.
<צח בן יהודה: זו תוספת לחוק שנכנסה לתוקף בתחילת השנה הנוכחית, 2017.
<צח בן יהודה: אז לצורך המסמך בתיאום עם חברי הכנסת של הועדה, ביקשנו נתונים על עולים, עולים ותיקים, עולה שעלה לישראל בין השנים 1989-2004 ובהתאם לתיקון לחוק עולה חדש הוגדר כל מי שעלה לישראל מאז ה- 1.1.2005, 12 שנים בארץ.
<צח בן יהודה: אני אבקש רק להבהיר מראש שהנתונים מתייחסים רק לעובדים בתקן, ביקשנו להוריד מראש נתונים על מתמחים, סטודנטים ועובדים ארעיים.
<צח בן יהודה: אז מהנתונים שקיבלנו מ-96 משרדי הממשלה ויחידות הסמך הממשלתיות ויחידות מערכת הבריאות שכפופים לנציבות, יש בסך הכל 71,186 עובדים, מתוכם 11,592 עולים ו-638 עולים חדשים.
<צח בן יהודה: בסך הכל, העולים והעולים החדשים ביחד מהווים 17.2% מכלל העובדים בשירות המדינה שכפוף לנציבות.
רוברט אילטוב: זה כולל את מערכת הבריאות?
<צח בן יהודה: כן.
<צח בן יהודה: זה סך הכל.
<צח בן יהודה: 17.2% כולל מערכת הבריאות.
<צח בן יהודה: בהמשך לשאלתך, הפרדנו את הנתונים - - - למערכת הבריאות ולכל שאר משרדי הממשלה ויחידות הסמך.
<צח בן יהודה: בעוד שב-64 משרדי ממשלה ויחידות הסמך בלי מערכת הבריאות, יש בערך 40,000 עובדים מתוכם 2,800 עובדים ועוד 50 עולים חדשים, כלומר כלל העולים במשרדי הממשלה ויחידות הסמך בלי מערכת הבריאות הם כ-7%, כמעט 7.5%.
<צח בן יהודה: במערכת הבריאות שיעור העולים עולה משמעותית, כמעט פי 4.
<צח בן יהודה: ב-32 יחידות מערכת הבריאות יש בערך 31,000 עובדים, מתוכם כמעט 9,000 עולים ועוד 550 עולים חדשים, ומהווים ביחד 30% מכלל העובדים במערכת הבריאות.
<צח בן יהודה: אני רוצה לציין כהערת אגב שמירב העולים והעולים החדשים המועסקים בכלל שירות המדינה כולל מערכת הבריאות הם עולי ברית המועצות לשעבר, הם כמעט 90% מכלל העולים שמועסקים בשירות המדינה, וכמעט 15% מ - - -
רוברט אילטוב: זה הרופאים והאחיות.
<צח בן יהודה: עולי אתיופיה הם הקבוצה השניה בגודלה ומהווים כ-1.2%, אני מדגיש, עולי אתיופיה, לא יוצאי אתיופיה.
<צח בן יהודה: אנחנו גם עשינו איזו שהיא חלוקה של משרדי הממשלה לפי שיעור העולים שמועסקים בהם, מה שאתם יכולים לראות פה בשקף, למשרדי הממשלה בלי מערכת הבריאות, תשעה משרדים אין בהם אפילו עולה אחד, ב-33 משרדים יש בין 1% ל-9% מהעובדים בהם הם עולים חדשים וכן הלאה.
<צח בן יהודה: במערכת הבריאות התמונה קצת שונה.
<צח בן יהודה: ב-5 יחידות של מערכת הבריאות יש בין 10% ל-19% מהעובדים שהם עולים חדשים.
רוברט אילטוב: באיזה יחידות יש לנו - - -
<צח בן יהודה: זה מפורט במסמך.
<צח בן יהודה: במערכת הבריאות זה בעיקר בתי חולים, לשכות בריאות, בריאות הנפש וכיוצא בזה.
רוברט אילטוב: איזה יחידות אין שם עולים?
<צח בן יהודה: היחידות שאין בהם אף עולה זה המשרד למודיעין, המשרד לשוויון חברתי, המשרד לשיתוף פעולה אזורי, המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל, הרבנות הראשית, הרשות להתחדשות עירונית, הרשות לשוק ההון, משרד ירושלים ומורשת ונמל חדרה.
<צח בן יהודה: אנחנו גם עשינו איזו שהיא חלוקה של העובדים לפי הדירוגים שבהם הם מועסקים, פה אתם יכולים לראות העסקת עולים במשרדי הממשלה ויחידות הסמך לפי הדירוגים שהם מועסקים בהם.
<צח בן יהודה: בכלל משרדי הממשלה ויחידות הסמך בלי מערכת הבריאות, הדירוג המנהלי הוא הדירוג שבו מועסקים המספר הגדול ביותר של עובדים.
רוברט אילטוב: מה זה הפקידים המנהליים?
<צח בן יהודה: בגדול זה תפקידים שדורשים השכלה תיכונית בשביל להתקבל.
<צח בן יהודה: בדרך כלל מי שיש לו תואר ראשון ואילך מתקבל לאחד הדירוגים האחרים, זה בהכללה.
רוברט אילטוב: כשאנחנו מדברים על העולים שהגיעו כ-50% עם תואר ראשון, שני ושלישי, אז הם מועסקים בעיקר במנהלי, ש- - - השכלה, זו הכוונה.
<צח בן יהודה: הכוונה היא ש-44% מהעולים שמועסקים במשרדי הממשלה ויחידות הסמך - - -
רוברט אילטוב: הש.
רוברט אילטוב: ג. והמנקה, אלה התפקידים.
<צח בן יהודה: זה גם מנהלות משרד, מזכירות.
<קריאה: גם מנהלות לשכות לא חייבות להיות אקדמאיות.
רוברט אילטוב: תראי לי.
רוברט אילטוב: תראי לי עולה חדש מנהל לשכה.
<צח בן יהודה: כמו שאנחנו רואים, בדירוג המהנדסים יש ייצוג רב הרבה יותר לעולים, 16% לעומת 6% בקרב כלל עובדי המדינה.
<צח בן יהודה: הנתונים פה מפורטים, זה הכל במסמך.
<צח בן יהודה: בכלל שירות המדינה ושלא מערכת הבריאות גם עשינו התפלגות של העולים לפי דרגות השכר.
<צח בן יהודה: אנחנו רואים שכ-48% מהעולים והעולים החדשים מועסקים בדרגות הנמוכות, לעומת שיעור של 30% בקרב כלל העובדים.
<צח בן יהודה: בדרגות הבינוניות אנחנו רואים גם כן ייצוג חסר לעולים.
רוברט אילטוב: כלומר אנחנו רואים פה אפליה בעצם.
<צח בן יהודה: כן, אבל צריך להדגיש שחלק מאוד חשוב מהדרגות נקבע לפי וותק.
<צח בן יהודה: ועולים ועולים חדשים יכול להיות שהם פשוט לא הספיקו לצבור מספיק ותק כדי לעלות בדרגות.
רוברט אילטוב: אנחנו מדברים כמעט על 26-27 שנים.
אברהם נגוסה: בדרך כלל עושים את זה מכרז פנימי.
רוברט אילטוב: אז עולה חדש אין לו סיכוי.
אברהם נגוסה: ועולה חדש שאין לו ותק וגם ניסיון, ואז מי שיש לו ניסיון וותק הוא זה שעולה בדרגה ואז העולה ממלא את מקומו.
אברהם נגוסה: זו פרשנות.
<צח בן יהודה: זה נכון, אבל אני גם רוצה לציין שכרבע מכלל העובדים שנמצאים בשירות המדינה שלא במערכת הבריאות נקלטו רק בשלוש השנים האחרונות.
<צח בן יהודה: כלומר הם שלוש שנים במקרה הטוב, כרבע מהעולים, וזה בהחלט יכול להשפיע על הנתונים שמופיעים כאן.
<צח בן יהודה: במערכת הבריאות אנחנו רואים שיש 52% מהעולים העובדים במערכת הבריאות הם בדירוג האחיות לעומת 41% של כלל העובדים.
<צח בן יהודה: גם אצל הרופאים אנחנו רואים 17% של העולים לעומת 16% בקרב כל שאר העובדים.
<צח בן יהודה: במנהלי יש פחות עולים חדשים, 16% לעומת 21% מקרב כלל העובדים.
<צח בן יהודה: גם פה עשינו איזו שהיא חלוקה לפי דרגות שכר.
<צח בן יהודה: אנחנו רואים שפה 87% מהעולים והעולים החדשים במערכת הבריאות מועסקים בדרגות השכר הנמוכות, לעומת 78% מכלל העובדים במערכת.
<צח בן יהודה: גם כאן אנחנו רוצים לציין שכמעט 20% מהעולים נקלטו לעבודה בשלוש השנים האחרונות, שזה גם כן יכול להסביר למה הם עדיין בדרגות הנמוכות, כי הם לא צברו מספיק ותק.
<צח בן יהודה: כדי להשלים את התמונה, לא רק לגבי כמה עובדים וכמה נקלטו בשלוש השנים האחרונות, ביקשנו נתונים לגבי הגשת מועמדויות לשירות המדינה.
<צח בן יהודה: מהנתונים שקיבלנו מהנציבות - - -
רוברט אילטוב: אבל בשלוש השנים האחרונות, לאיזה תפקידים העולים - - -
<צח בן יהודה: את הפילוח הזה לא הצגנו כאן.
<צח בן יהודה: יש לנו את הנתונים - - -.
<צח בן יהודה: מתוך כלל המועמדויות בשנת 2016, מועמדויות ולא מועמדים, מועמד אחד יכול להגיש מספר מועמדויות, 10% מכלל המועמדויות לפחות היו של עולים חדשים ביחידות שירות המדינה שהן לא מערכת הבריאות.
<צח בן יהודה: במערכת הבריאות לפחות 14% מכלל המועמדויות היו של עולים.
<צח בן יהודה: אנחנו פנינו גם לגופים נוספים שקשורים לשירות המדינה לבקש נתונים, פנינו למשרד החינוך לבקש נתונים על עולים עובדי הוראה.
<צח בן יהודה: שיעור העולים והעולים החדשים מכלל עובדי ההוראה הוא 5.5%.
<צח בן יהודה: בגני הילדים יש הכי מעט עולים, 4.8%, בחטיבות הביניים יש את מירב העולים, 7.2%.
<צח בן יהודה: ביקשנו גם פילוח לפי סוגי החינוך, בחינוך הממלכתי 5.8%, בחינוך הממלכתי דתי 5.1%, בחינוך החרדי 4.4%.
<צח בן יהודה: במסמך עצמו גם יש לנו פירוט לפי רמת ההשכלה של עובדי ההוראה, לא הצגנו את זה כאן, אפשר להרחיב במסמך עצמו.
<צח בן יהודה: פנינו גם לכנסת שבה אחוז העולים מכלל העובדים הוא 8.2%.
<צח בן יהודה: במוסד לביטוח לאומי 5.7%, בהנהלת בתי המשפט 0.8% מהשופטים הם עולים חדשים.
רוברט אילטוב: הם עולים, לא עולים חדשים.
<צח בן יהודה: הם עולים.
רוברט אילטוב: אין עולה חדש אחד.
רוברט אילטוב: גם היום.
<צח בן יהודה: זה נכון.
<צח בן יהודה: אבל חוק שירות המדינה מינויים לא חל על מינוי של שופטים, השופטים נבחרים לפי חוק יסוד השפיטה והועדה שכבודו חבר בה.
<צח בן יהודה: פנינו גם למשטרת ישראל ששם 9% מה- - -
רוברט אילטוב: אבל לדוגמה ברשמים ובהוצאה לפועל ששם אין צורך בחוק מינויים פנימיים, אין בעצם רשמים בהוצאה לפועל.
<צח בן יהודה: אנחנו לא פנינו להוצאה לפועל לבקש נתונים, אבל מהנהלת בתי המשפט - - -
רוברט אילטוב: אנחנו רוצים לפנות לכולם כי רק אתמול קיבלתי נתון ששני עולים שהגישו בקשה, לא עברו את ה - - - למרות שיש להם את כל הנתונים המתאימים.
<קריאה: הנהלת בתי משפט היא חלק משירות המדינה.
<קריאה: לא חלק של השופטים, כל החלק ה- - -
<צח בן יהודה: לכן כתוב פה שזה מהשופטים, הנתונים על הנהלת בתי המשפט הם חלק מנתוני הנציבות.
אברהם נגוסה: גם אין לנו אפילו רשם אחד.
<צח בן יהודה: אין אף רשם שהוא עולה או עולה חדש.
<צח בן יהודה: הנתונים על משטרת ישראל, אנחנו נבקש רק לציין שעקב טעות דפוס הנתונים מתייחסים לשנה אחת יותר כעולים חדשים מ-2004 ולא מ-2005 לכן זה מסומן בכוכבית.
<צח בן יהודה: ביקשנו גם נתונים ממשרד הביטחון, מצה"ל ומשירות בתי הסוהר שהם כרגע עדיין לא סיפקו לנו את הנתונים, או לפחות בצורה שאנחנו יכולים להציג אותה כאן.
<צח בן יהודה: חוק שירות המדינה מינויים לא חל על משטרת ישראל, משמר הגבול והצבא, לגבי שירות קבע, הכל מפורט במסמך ונשמח לענות על שאלות.
רוברט אילטוב: זה לא אומר שהם לא צריכים למנות עובדים מקרב העולים.
רוברט אילטוב: עדיין.
אברהם נגוסה: אין חוק שאומר שאסור למנות.
אברהם נגוסה: אבל החוק לא מחייב אותם.
רוברט אילטוב: גם את זה - - -
אברהם נגוסה: הנתונים האלה ממש חשובים לנו.
אברהם נגוסה: אני רוצה קודם כל אם יש לך התייחסות, חבר הכנסת אילטוב.
רוברט אילטוב: לא, אני עוד צריך ללמוד את הדו"ח.
אברהם נגוסה: אם כך, אני רוצה לפנות לנציגות שירות המדינה.
אברהם נגוסה: האם הנתונים האלה שצח הציג לנו, יש לכם מחלוקת על הנתונים או אתם מסכימים?
<דנה גורדון שושני: אלה נתונים שהם העבירו.
אברהם נגוסה: יש משרד, מערכת הבריאות, משטרה, משרדים אחרים, שהם חולקים על הנתונים, לפני שאנחנו נכנסים לגופו של עניין?
<אורלי נדלר: אני ממשטרת ישראל.
<אורלי נדלר: הנתונים, אין חולק, אלה נתונים שהעברנו, רק לגבי הניתוח שלהם במלל, אתם עושים הפרדה בדרגות הנגדים שזה שוטרים שעדיין לא קיבלו דרגות קצונה, לדרגות השוטרים.
<אורלי נדלר: ואצלנו במשטרה אין מושג כזה.
<אורלי נדלר: כשאנחנו מגדירים את אוכלוסיית הנגדים, זה כל אלה שלא קצונים.
<אורלי נדלר: אז יש פה משפט "מירב השוטרים והשוטרים העולים, דרגת רב סמל ראשון שהיא הדרגה הנמוכה מבין דרגות הנגדים".
<אורלי נדלר: זאת לא הדרגה הנמוכה מבין דרגות הנגדים, כמו שאנחנו במשטרה קוראים לנגדים, רק אולי כדאי לעדן את השימוש הזה.
<אורלי נדלר: לא דרגה נמוכה.
<אורלי נדלר: שלוש שנים וותק צריך בשביל להגיע לדרגה כזאת.
אברהם נגוסה: משרד הבריאות?
<קריאה: אנחנו מסכימים עם הנתונים, כן, ויש גם פעילויות נוספות שאנחנו עושים כדי לשלב את העולים באופן כללי באוכלוסייה ולא רק במשרד שלנו.
<קריאה: אם תרצו נפרט אחר כך.
אברהם נגוסה: צה"ל.
<דניאל זלצמן: העברנו את כל הנתונים, לא יודע איפה החסר.
<צח בן יהודה: לא ניתן היה לעשות בהם שימוש.
<דניאל זלצמן: אז נשלים את זה ואני רואה שגם שיעור העסקת העולים אצלנו הוא הרבה יותר גבוה מגופים אחרים.
אברהם נגוסה: יש לכם?
אברהם נגוסה: אני הבנתי ש-מ.מ.מ לא הצליחו לקבל את הנתונים, אם יש לך אנחנו נשמח שתציג לנו עכשיו.
<דניאל זלצמן: זה סביב 17% מהמועסקים בקבע הם עולים, אין לי הפרדה בין עולים ותיקים לחדשים.
<דניאל זלצמן: יש עליה מתמדת בשיעור העולים דווקא בקבוצות המובהקות, מה שנקרא, במשרות יותר בכירות.
<דניאל זלצמן: אנחנו מאוד מושפעים גם משיעורי גיוס מלמטה, מגיוס לחובה, שם השיעורים קצת משתנים.
<דניאל זלצמן: 17% בקבע ושיעור לאורך זמן בשיעור העולים המועסקים במשרות יותר בכירות.
<דניאל זלצמן: רב סרן ונגדים בכירים.
רוברט אילטוב: האם אפשר לקבל את הנתונים האלה?
<דניאל זלצמן: הם קיימים, מוזר לי שהם לא עברו.
רוברט אילטוב: ביקשנו בישיבה הקודמת.
<דניאל זלצמן: אין לנו מה להסתיר, אפילו הפוך, אנחנו גאים במהלכים.
<דניאל זלצמן: כנראה שצה"ל הוא אחד הגופים שהגבול בין עדה לעדה כל כך מטושטש וניתנת זכות להתמודדות בתפקידים הכי בכירים, שקשה לי להבין איך הנתונים לא נקלטו אצלכם אבל אין לנו מה להסתיר.
<צח בן יהודה: 17% בקרב נגדים בקבע.
<דניאל זלצמן: נגדים וקצינים.
<דניאל זלצמן: אני ראיתי את הנתון שמצוין פה.
<דניאל זלצמן: בנגדים הוא יותר גבוה, הוא יותר מ-20%, בקצינים הוא קצת יותר נמוך.
<דניאל זלצמן: אבל שוב אני מדגיש, דווקא בקבוצות הבכירות יותר יש עליה.
<דניאל זלצמן: בקבוצות הנמוכות אנחנו מאוד מושפעים מגיוס לשירות חובה, ושם יש איזה שהוא שינוי קצת לרעה, אבל ברגע שהם מגיעים לשירות קבע יש להם גם ייצוג הולם, גם במערכים שהם יותר פרופסיונליים, פרקליטות צבאית, מערך התקציבים אלה מערכים שבנויים לרוב, אפילו הייתי אומר, חלק גדול מהמערכים הם עם עולים חדשים, זאת אומרת זה לא משרות שלא דורשות השכלה אקדמית, הפוך.
<דניאל זלצמן: אלה משרות מקצועיות ואנחנו רואים רק שיפור, וכמובן שנעביר את הנתונים.
<דניאל זלצמן: מוזר לי שהם לא עברו.
<צח בן יהודה: אנחנו קיבלנו נתונים, פשוט בצורה שלא ניתנת להשוואה.
<צח בן יהודה: השתדלנו להציג את מה שקיבלנו אבל לא באופן שאנחנו יכולים אפילו להסיק את ה-17% שציינת, המקום היחיד שקיבלנו בו התייחסות ל-17% זה ממוצע של גברים בתור נגדים, בקרב הנשים השיעורים היו הרבה יותר נמוכים.
<צח בן יהודה: קצינות וקצינים הנתונים היו שונים לגמרי.
<צח בן יהודה: אנחנו לא הצלחנו להבין את הנתונים כפי שאתה מתאר.
<דניאל זלצמן: נשלים את זה אחרי הדיון.
אברהם נגוסה: יש לך ואתה תעביר אלינו.
<דניאל זלצמן: כמובן.
אברהם נגוסה: שירות בתי הסוהר בבקשה.
<נורית רבינוביץ: הוזכר שעדיין טרם העברנו נתונים, אני גם הצגתי את זה בדיון הקודם שעד היום בעצם לא ניהלנו את הנתונים, מאחר ומבחינתנו הם לא נתונים שעשינו בהם איזה שהוא שימוש, לא לצורך קליטה ולא לצורך קידום.
<נורית רבינוביץ: לאור הדיון שהיה, התחלנו לאסוף את הנתונים ידנית.
<נורית רבינוביץ: באמצע פברואר הפרויקט הזה של איסוף הנתונים אמור להסתיים, נטען את זה למערכות ואז נוכל להציג לכם את הנתונים בחתכים שאתם מבקשים.
אברהם נגוסה: אנחנו נקיים דיון רביעי.
אברהם נגוסה: יש לנו סבלנות, נשמח לקבל את זה.
<נורית רבינוביץ: רק עוד סייג, אנחנו מעת לעת נדרשים להציג נתונים נוספים ולאחרונה התבקשנו למשל להציג נתונים לגבי סוהרים שהם ממוצא אתיופי.
<נורית רבינוביץ: אני רוצה פה בוועדה להעלות את השאלה, הרי לא סביר שאנחנו ננהל באיזה שהיא מערכת כח אדם תיעוד אם מישהו ממוצא מרוקאי, או מוצא רוסי או מוצא אתיופי.
<נורית רבינוביץ: במובן שהאם אנחנו נדרשים לעשות את זה - - -
רוברט אילטוב: אני אגיד איפה כן נדרשים לעשות את זה.
רוברט אילטוב: הרעיון של הוועדה הזאת וגם של החוק שהעברנו אותו, זה לבחון איזה קבוצות נפגעות מזה שהן לא נקלטו במערכות הממשלתיות.
רוברט אילטוב: ואי אפשר לבדוק את זה אם אנחנו לא בודקים מאיפה העולים האלה הגיעו.
רוברט אילטוב: זה חלק בלתי נפרד מהצעת החוק ומהרעיון שאנחנו מקיימים אותו פה, כדי לראות האם יש ייצוג הולם לכל האוכלוסיות או אין.
רוברט אילטוב: אם יש, אנחנו רוצים לראות.
רוברט אילטוב: אם עולים מאתיופיה, או עולים מצרפת, או עולים מחבר העמים.
<נורית רבינוביץ: אני אדייק, אולי לא הסברתי את עצמי טוב.
<נורית רבינוביץ: לגבי ארץ מוצא – נתחיל לנהל.
<נורית רבינוביץ: כשמדברים על מישהו ממוצא, זה אומר שהוא נולד בארץ וההורים אולי.
<נורית רבינוביץ: זה נתונים נוספים שהתבקשנו להעביר.
רוברט אילטוב: צריך להבין דבר מאוד פשוט.
רוברט אילטוב: קבוצת העולים מאתיופיה היא קבוצה גם מוגדרת בהרבה מאוד חוקים בישראל כקבוצה שנדרש טיפול מיוחד לגביה, והקידום של אותה אוכלוסייה נחוץ לנו כציבור.
רוברט אילטוב: לכן חשוב לבוא ולקחת את הקבוצה הזאת, אנחנו לא מבקשים "תנו לנו מאוקראינה, תנו לנו מרוסיה ומאוזבקיסטן" אנחנו מסתכלים על זה כקבוצה אחת, חבר העמים.
רוברט אילטוב: אבל דווקא העולים מאתיופיה הם הקבוצה הנפגעת ביותר ויש לנו עניין ציבורי לקדם את האוכלוסייה הזאת.
רוברט אילטוב: אם זה במערכות ממשלתיות ואם זה במערכות ציבוריות, כל מקום שאפשר אנחנו רוצים לתת להם דחיפה כי זו האוכלוסייה החלשה ביותר בציבור הישראלי.
רוברט אילטוב: לכן אנחנו באים ואומרים, אנחנו רוצים דווקא את הקבוצה הזאת שתבדקו אותה.
רוברט אילטוב: גם אם הם נולדו בישראל אבל ההורים שלהם ממוצא אתיופי, והמצב הסוציו אקונומי של החברה הזאת מאוד מוחלש, ואנחנו רוצים להרים אותם למעלה.
אברהם נגוסה: בנוסף, יש חוק ייצוג הולם ליוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: חוק שנחקק ב-2011, הכנסת חוקקה.
אברהם נגוסה: הדרישה הייתה על בסיס החוק הזה.
אברהם נגוסה: זה ברור לך?
<נורית רבינוביץ: כן.
אברהם נגוסה: אנחנו עוברים למשרד הביטחון.
אברהם נגוסה: אורלי בבקשה.
<אורלי נדלר: אנחנו סיפקנו נתונים, העברנו נתונים על עולים חדשים במשרד הביטחון.
<אורלי נדלר: הנתונים הועברו, אם אנחנו מנכים את האוכלוסייה של ארעיים או סטודנטים, הייצוג הוא נמוך, אבל אנחנו פועלים בהתאם להנחיות נציבות שירות המדינה בעניין הזה.
<צח בן יהודה: הנתונים שקיבלנו ממשרד הביטחון היו בקובץ קשיח, בפירוט שגם לא נתבקשתם אליו וגם לא ענה על הרבה מהשאלות שביקשנו, באופן שפשוט לא יכולנו לעבד את זה לאיזה שהוא - - -
<אורלי נדלר: הנתונים מנוהלים אצלנו משנות השמונים, כל עובד שנקלט אנחנו יודעים אם הוא נולד בארץ אחרת.
<אורלי נדלר: אם צריך לשפר את הנתונים, אנחנו נעביר אותם.
רוברט אילטוב: נשמח מאוד לקבל את זה.
אברהם נגוסה: מי המשרד שרוצה להציג לנו?
אברהם נגוסה: אולי נשמע מהכנסת.
אברהם נגוסה: זה צריך להיות מודל לחיקוי.
<מירה פיירשטיין: הכנסת מהווה מודל בכמה אספקטים.
<מירה פיירשטיין: ככל שיש לנו היום רק 44 עולים או עולים חדשים מקרב כלל עובדי הכנסת, ואני באמת מקווה שאנחנו נעלה את השיעור הזה, אבל אני רוצה להגיד מעבר למספרים על הפעולות שאנחנו עושים.
<מירה פיירשטיין: קודם כל בואו נדבר על האוכלוסייה הקיימת של העולים.
<מירה פיירשטיין: לגבי העובדים, שנמנים על הקבוצה של העולים והעולים החדשים בתפקידים בכנסת, אז אנחנו כן מנסים, כמובן בדרכים של הדרכה והשתלמויות לשפר ולחדד את המיומנויות שלהם.
<מירה פיירשטיין: אם זה שיפור השפה העברית, ליטוש השפה העברית, השלמת 12 שנות לימוד, הקניית תעודת בגרות וגם אקדמיזציה.