GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלכס קושניר: אנחנו גם במשרד העלייה והקליטה נמצאים בעיצומן של הכנת תכניות עבודה לשנת 2017, ואני מקווה שבשנת 2017 הדגש שאנחנו ניתן בתעסוקה וביזמות ובלימוד עברית ובקליטת הצעירים בנוסף, ובמאמץ המשותף לעידוד העלייה במסגרת "אופק ישראלי", נוכל להביא לקליטה טובה יותר ועלייה גדולה יותר.
אברהם נגוסה: שמענו את הסקירה משני המשרדים המובילים בעלייה וקליטה, הסוכנות היהודית ומשרד הקליטה.
אברהם נגוסה: עכשיו התייחסות של חברי הכנסת.
מרדכי יוגב: בוקר טוב לכל המכובדים פה, יושב ראש הסוכנות היהודית, המנכ"ל, סמנכ"ל, מנכ"ל משרד העלייה והקליטה, יושב ראש, חבריי, כל המכובדים כולם.
מרדכי יוגב: ראשית אני אומר יישר כח גדול על כל מה שנעשה בתחום העלייה והקליטה, שום דבר לא פשוט וכל צעד הוא מורכב.
מרדכי יוגב: פה ושם בעיסוקי בעניין אני מכיר, ואנחנו שמחים על כל אחד ואחד וכל אחד הוא עולם מלא, אז כשהמספרים גדולים זה יותר טוב.
מרדכי יוגב: שנית, ואני אומר את זה פה משלב המעורבות שלנו פה בשנים האחרונות, בשתי הקדנציות גם עם חברי חבר הכנסת יואל רזבוזוב, שאנחנו עוקבים אחרי הדברים באמת בנפשנו, בנפש גם כל מי שנמצא פה, המספרים יורדים וזה מדבר בעד עצמו, הזכיר את זה היושב ראש, נתן לזה כמה סיבות המנכ"ל.
מרדכי יוגב: אני אהיה עכשיו פרקטי מאוד, ודנה אני פה אלייך.
מרדכי יוגב: יש לי שלוש בקשות פרקטיות.
מרדכי יוגב: הראשונה, שנגיש כוועדה, לא כפרטי, בקשה ל-ממ”מ שיעשה מחקר לסיבות וירד לפרטים של התפוצות הגדולות, רוצה לאמר ברית המועצות, אוקראינה, צרפת, ארצות הברית וקנדה, דרום אמריקה, שהבנו שיש שם בעיות מאוד מאוד קונקרטיות, ואולי אתיופיה.
מרדכי יוגב: ואם תחשבו שיש משהו נוסף, אבל בעיני אלה הדברים המרכזיים.
מרדכי יוגב: וירד ויביא לנו את הרזולוציות והעבודה הזאת בוודאי תסייע גם לכם להיות מדויקים יותר האם זה הדירה או זה השפה או ההתייחסות או שדה התעופה, כל דבר אחר, מה קרה ומה גורם לכך שבסוף יש ירידה.
מרדכי יוגב: כי הצפי היה הרבה יותר גדול, הציגו את זה פה בשמחה שב-2016 יהיו 40,000 ואנחנו יורדים ל-26,000.
מרדכי יוגב: דבר שני, ופה אני מאחל הרבה הצלחה לאלכס קושניר, מנכ"ל משרד העלייה והקליטה.
מרדכי יוגב: אני הייתי רוצה לראות התייחסות רחבה יותר שלנו, של ממשלת ישראל, ואני אומר את זה כאיש קואליציה, עם החלטת ממשלה הרבה יותר מסיבית שתסייע לכם, תסייע לך, לסוכנות וכולם, תסייע לעלייה והקליטה, החלטת ממשלה שתחייב את כל המשרדים לעוד יותר.
מרדכי יוגב: אני אומר יישר כח לכל מה שעושים, ולהרבה יותר.
מרדכי יוגב: להכין אולי טיוטה כזאת שגם אנחנו נשמח לדחוף ולסייע לה, אני מדבר בשמי לפחות, ואני מניח שגם בשם חבריי.
מרדכי יוגב: דבר שלישי, שנמשיך ונקיים פה, אני מודה לכם, מודה לך ומודה לך שקבעתם ישיבה עם משרד החינוך, בעיני הוא משרד חשוב שיש לו את התקציב הכי גדול, וצריך לעשות הרבה יותר.
מרדכי יוגב: אני רציתי שיעשו את השנה הזאת כשנת עלייה והקליטה, אבל זה התנגש עם נושא אחר, עם 50 שנים לשחרור ירושלים.
מרדכי יוגב: בעיני עלייה וקליטה זה בניין ירושלים.
מרדכי יוגב: אמרו לך משיח בא ונטיעה בידך, אז קודם תיטע את הנטיעה, אחרי זה תלך לקבל את המשיח.
מרדכי יוגב: זו אמירת חז"ל.
מרדכי יוגב: קודם - - - בעלייה ובקליטה ואחרי זה תעשה חגיגות.
מרדכי יוגב: אני שמח ומודה לכם שיש ישיבה כזאת, ואתם יודעים שיש סדרי עדיפויות, ועדת חוץ ובטחון, ואני גם עכשיו רץ לדיון שכזה, על תקציב הביטחון, ולכן ביקשתי את רשות הדיבור, אבל בעיני זה לפני.
מרדכי יוגב: המשרד הבא בעיני זה משרד הבינוי והשיכון, דיור ציבורי הוזכר פה כנושא, ובכל מקום כזה צריך שתבוא גם הסוכנות כדי להציג את הנתונים, ועד מקום שדעתם מגעת שזה פוגע.
מרדכי יוגב: אם העולים מצרפת, זה המאפיין המרכזי, צריך לעוף על זה, בנתניה או בעיר קולטת, ולהעיף שם מאות דירות בדיור ציבורי.
מרדכי יוגב: - - - עמידר ואת עמיגור ואת עמינח ואת מי שתגידו, את כל הגורמים הרלבנטיים, העיקר שזה יתקיים ולתוך תקציב 2017, ולכן זה גם דחוף קצת במשרדים הללו, ויש משרדים נוספים, עבודה ורווחה פה ציין המנכ"ל, בהשמות או בנגישות, וחשוב לנו כן לקבל גם במקרים האלה את הפיצול שלהם פה בארץ, כי בסוף זה סדרי עדיפויות.
מרדכי יוגב: אז אם יש כסף לשלושה מרכזים, האם זה בבאר שבע או בנתניה או בצפון, והנגישות של זה לקבוצות העולים המשמעותיות בפילוח של ארצות המוצא ועוד משרדים נוספים כפי מה שמשתמע בנקודת התורפה, זה שאנחנו נהיה קבוצת הביקורת, הבקרה, לצורך לעשות יותר, או גם לחייב אותם להגיש לכם פרוגרמה מה הם מכניסים להחלטת הממשלה מבחינתם בתשומת לב לתקציב דו שנתי 2017-2018 לעלייה וקליטה.
מרדכי יוגב: גם אם הם לא יודעים עוד להגיד בפרטנות, שיגידו אחוז של סכום שנכנס לתוך זה, ודיוני ההמשך, שורה תקציבית לחיזוק העלייה והקליטה.
מרדכי יוגב: עד כאן, אלה שלושת הדברים, אחד זה בקשה מה-ממ”מ.
אברהם נגוסה: הצפי היה כולל 9,000 מאתיופיה, רק שלא הביאו אותם.
אברהם נגוסה: אם יביאו את ה-9,000 נעמוד ב- - -.
נתן שרנסקי: תגובה מאוד קצרה.
נתן שרנסקי: אני מסכים עם - - - לא צריך להיות כל כך פסימי.
נתן שרנסקי: מה זאת אומרת, במשך שנים יש ירידה.
נתן שרנסקי: במשך כל השנים יש עלייה, מ-17,000 לפני שמונה שנים, עלינו עד 22,000, 25,000 וגם 31,000.
נתן שרנסקי: השנה יש ירידה, אני חושב שאנחנו במשרד הקליטה כל הזמן בודקים סיבות.
נתן שרנסקי: עכשיו שרת העלייה והקליטה נוסעת לצרפת לקיים פגישות בדיוק בנושא הזה.
נתן שרנסקי: יש - - - שגם בודק, אבל אם יש לכנסת ישראל גם לעשות בדיקה, בטח ש- - - אמרת שכל השנים יש ירידה.
מרדכי יוגב: לא הסברתי נכון.
נתן שרנסקי: דבר שני שכאן אמרו, אלכס אני חושב שאמר, ובצדק, שבעיית הדיור היא בעיה של כלל מדינת ישראל.
נתן שרנסקי: זה נכון, זו אחת מהבעיות הכי קשות והממשלה כמה פעמים הבטיחה שיהיה מהפך, אבל עדיין אין מהפך.
נתן שרנסקי: אבל במשך כל השנים שאני בארץ, היו תכניות מיוחדות של עזרה לעולים עם הדיור.
נתן שרנסקי: זו פעם ראשונה בהיסטוריה שלי של 30 שנה שאני בארץ, שיש עלייה משמעותית ואין שום הטבות.
נתן שרנסקי: לא בעמותות הבניה, לא במשכנתאות, לא בדיור הציבורי, אין שום הטבות לעולים בנושא של דיור, וזה דבר לא נורמלי.
מרדכי יוגב: אני רק אבהיר.
מרדכי יוגב: ראשית, לא הייתה לי ביקורת, ודאי לא כלפי הסוכנות.
מרדכי יוגב: להיפך, אני שמח בכל עולה, 26,000 זה הלוואי, ברוך השם, טוב מאוד.
מרדכי יוגב: יחד עם זאת, הירידה מצביעה לעניות דעתי על בעיות קונקרטיות בקליטה, והבהרת לי עכשיו שמשרד הבינוי הוא עוד יותר חשוב פה, כי לעמותות ייחודיות יש יכולות לבנות דיור ציבורי.
מרדכי יוגב: אני אעשה את זה גם באופן אישי, אבל אני חושב שכוחה של הועדה גדול מכוחו של חבר כנסת בודד.
מרדכי יוגב: לכן אני מציע שנפעל יחד כוועדה אל מול היעדים האלה, אל מול משרדי הממשלה, ונסייע בזה, עם הסוכנות היהודית ומשרד העלייה והקליטה כגורם קטליזטור.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת נחמן שי בבקשה.
נחמן שי: אני שמח על הדיון.
נחמן שי: אנחנו לפני כארבע או אולי חמש שנים, הקמנו יחד עם הסוכנות ועם ג'וש נתן, ואלן, את השדולה לחיזוק העם היהודי, מתוך כוונה להשקיע עבודה בהכשרה, אם אפשר בזהירות לומר, של חברי כנסת מתוך הבית הזה, לקשר ולהבנה של הסוגיה ששמה העם היהודי.
נחמן שי: יש לנו שינוי דורות בכל מיני מקומות, כולל בכנסת, כולל גם בקהילה היהודית הגדולה בעולם בארצות הברית.
נחמן שי: הקהילה הגדולה היום היא בישראל, וחשבנו שיהיה נכון לחשוף את כולנו לחוויה הפנימית שעוברת על הקהילה הזאת, על הנושאים שמעסיקים אותה, ואת המחויבות שלנו לסייע לקשר הזה שהוא אולי הקשר החשוב והחיוני ביותר למדינת ישראל, והבוקר בוודאי ובוודאי זה בולט פי כמה וכמה, נוכח השינויים שהתחוללו בארצות הברית.
נחמן שי: אני מאוד שמח שהשדולה הזאת היא מהפעילות ביותר בכנסת, אולי הפעילה ביותר, היא גם הגדולה ביותר.
נחמן שי: הצלחנו להביא לשם 47 חברי כנסת, והניסיונות המשותפים אגב, הם לא רק בחוץ לארץ, הם גם בארץ, כחלק מהכשרת דור חדש וצעיר יחסית של מנהיגים ישראליים, שיכירו את הנושא ששמו תפוצות.
נחמן שי: אני קודם כל שמח ומודה לכם על שיתוף הפעולה הזה כי גם יש לו עלות מסוימת שהיא לא פשוטה, אני יודע, וחבר אלינו גם איחוד הקהילות היהודיות בצפון אמריקה, וזו פעולה משותפת, אבל היו גם גיחות למדינות אחרות, גם למזרח אירופה ודרום אמריקה.
נחמן שי: אני חושב שהמשימה הזאת בעיני, של יצירת קשר, שמירת קשר והרחבת הקשר בין מדינת ישראל לבין התפוצות היא בדרג הכי בכיר או בעדיפויות הכי בכירות של מדינת ישראל.
נחמן שי: לא כל הציבור מכיר, יודע ומבין, בסדר, יש דברים אחרים, אני שמח על הפרזנטציה שלך שמדברת גם על חשיפת צעירים ישראליים לחוויה הזאת.
נחמן שי: פגשנו בדטרויט אם אני זוכר נכון, את השין-שינים שהקימו ארגון, ובקליבלנד ובמקומות אחרים של צעירים שבאים מהארץ לשנה או שנתיים והם ממשיכים אחר כך גם בארץ ואחר כך באים לשם שוב ויש להם כבר איזו שהיא התנסות עם קהילות יהודיות בעולם.
נחמן שי: זה הדדי.
נחמן שי: אני חושב שאנחנו עומדים במצב של הדדיות ביחסים, זה לא חד סטרי יותר, זו הנקודה המרכזית.
נחמן שי: זה לא חד סטרי, זה לא רק מה הקהילות בכל מקום, בעיקר בארצות הברית, בצפון אמריקה, נותנות לישראל, זה מה מדינת ישראל נותנת להם.
נחמן שי: אני ראיתי פה את ה - - - ושמת בצדק את המקום שהממשלה גם נכנסת לשותפות עם תכניות של הסוכנות.
נחמן שי: צריך להגדיל את השותפות הזאת, זו השקעה בין הטובות ביותר שמדינת ישראל יכולה להשקיע, בין הטובות ביותר.
נחמן שי: כי גם יש לזה חזרה, ראינו, זה בעלייה לישראל, זה בתמיכה בישראל, זה במאבק ב-BDS, בכל נושא שעומד בישראל בראש וחשוב למדינת ישראל, אנחנו מוצאים את הקהילות האלה, שעוברות בפני עצמן שינויים גדולים וכדומה, לא ניכנס לזה.
נחמן שי: לכן אני חושב שמשימתנו בכנסת היא לא רק לגייס את הכנסת, אלא ללחוץ על הממשלה להרחיב את ההשקעה שלה ביחסים הדו סטריים, ביחסי הגומלין האלה שבין מדינת ישראל לקהילות, ויכול להיות שיום אחד זה בכלל יתהפך, ויכול להיות שיותר כסף או השקעות שבאות משם יבואו מכאן החוצה, גם לזה אולי נגיע, מתוך כך שנבין שיש פה באמת עם אחד יהודי, שעובר שינויים, מתכווץ, נישואי התבוללות וכדומה, שזאת הערבות האסטרטגית החשובה ביותר לקיומה של מדינת ישראל.
נחמן שי: תודה רבה לכם.
יואל רזבוזוב: תודה, אדוני היושב ראש, המנכ"ל, יושב ראש הוועדה, חבריי חברי הכנסת, ג'וש חברי היקר שמעסיק אותנו פה יום ולילה, תודה לכם על הסיקור, אנחנו מכירים את העשייה שלכם ואני מצטרף פה לחברי חבר הכנסת נחמן שי שאנחנו צריכים ללחוץ על הממשל בקשר להידוק היחסים, אני חושב שדווקא יושב הראש, אנחנו יודעים שהוא מקורב לראש הממשלה, פשוט לעשות סדר, אפילו לא צריך ללחוץ פה על הממשל, פשוט לא לתת לכל מיני אמירות לצאת מכאן.
יואל רזבוזוב: ברגע שיוצאות אמירות הן פוגעות, ואני ישבתי בשבוע שעבר עם חבר הנאמנים של הסוכנות, הם מרגישים, הם בפירוש אומרים "אתם מרחיקים אותנו", "אתם נותנים לנו פחות מוטיבציה, אנחנו מתרחקים מישראל וישראל מתרחקת מאיתנו".
יואל רזבוזוב: אז גם אם מישהו בממשלה חושב אחרת, צריך לשמור את זה בתוך הבית.
יואל רזבוזוב: אני חושב שכולנו כאן צריכים להתגייס, אם זה קואליציה או אופוזיציה ולשים את זה על סדר היום הציבורי כי בסוף נאבד את זה, וכל זה גם גורם משפיע על עלייה ועל שאר הדברים.
יואל רזבוזוב: אתמול ציינתי את זה ביום העלייה, עלייה עולה כסף וגם את זה צריך להבין, שלהעלות עולים צריך לממן, וזה כבר הוכח, בסוף הוכח שהעולים מחזירים.
יואל רזבוזוב: זו השקעה כדאית, אבל צריך לחשוב גם לטווח ארוך.
יואל רזבוזוב: וברכות על העשייה.
קסניה סבטלובה: תודה אדוני היושב ראש, נתן שרנסקי, גיבור ילדות שלנו.
קסניה סבטלובה: אני רוצה להגיד שבשבילי - - - ממש מעוררת קונוטציות מאוד ספציפיות, קודם כל המורה הנפלאה ידידה שלימדה אותנו עברית במוסקבה, ב-1990, אותי ואת אמי, והיא אכן הייתה ידידה, וגם הפכה לכזאת כאשר אנחנו עלינו ארצה, והזכר הזה של השליחים הנפלאים של הסוכנות הוא עדיין מאוד חי וכך גם היה כאשר אנחנו עלינו ורבים מהם פגשנו אותם פה ונשארנו איתם בקשר.
קסניה סבטלובה: אין תחליף לחום האנושי, אין תחליף להון האנושי שמגיע לתפוצות ושם מקיים את הקשר עם יהדות העולם, בין אם הם בוחרים לעלות ובין אם לאו.
קסניה סבטלובה: וזה דבר מאוד חשוב.
קסניה סבטלובה: אמר פה חבר הכנסת מוטי יוגב שאנחנו כולנו מקווים לעלייה ברוכה, עלייה גדולה, ואני הראשונה שאגיד, כל אחד עושה את הבחירה שלו, אני אישית מאמינה שישראל זה הבית של העם היהודי, אבל גם מי שלא מצטרף אלינו עכשיו, אנחנו חייבים לדאוג גם לו, וזה התפקיד של הסוכנות היהודית שגם עוזרת לכאלה שרוצים לעלות וגם לכאלה שעדיין נשארים במדינות המוצא שלהם.
קסניה סבטלובה: הם צריכים לדעת שמדינת ישראל היא הבית שלהם, ושהם ירגישו פה בנוח, בין אם הם באים אלינו כאורחים או בין אם הם באים להשתקע כאן בארצנו, ובזה אנחנו לא עושים טובה, אנחנו לא עושים לאף אחד טובה.
קסניה סבטלובה: אמרו פה ידידיי ואני מסכימה כמובן, גם עם נחמן וגם עם יואל, כולנו העם היהודי, ואי אפשר לעשות פה הפרד ומשול ואי אפשר לעשות פה אתם סוג ב', אתם סוג ג', ואתם כאלה וכאלה, אם אנחנו נרחיק את האנשים מכאן אנחנו גם נראה אחרי זה פחות עלייה, עוד פחות ממה שיש עכשיו.
קסניה סבטלובה: אני אומרת, כמה שמגיעים, ברוכים הבאים, אנחנו צריכים לעשות את הכל ואני חושבת שאתה, כבוד היושב ראש, דואג לכך בזה שאנחנו עורכים פגישה אחרי פגישה ודיון אחרי דיון ובעצם דנים בכך איך אנחנו גורמים לאנשים להרגיש כאן בבית, וזה לא מציאות מנותקת, כמו שזה היה בשנת 1990, 1991, מעט מאוד דברים יצאו מכאן לשם, אנשים הגיעו בלי שהם הכירו את המציאות, עכשיו אנשים מכירים היטב את המציאות, הם בוחנים אותה ויש גם תחרות מאוד גדולה לעולים, אני יכולה להגיד לכם, ואנחנו כמדינת ישראל, ההון היחיד שיש לנו זה ההון האנושי של אנשים שנמצאים כאן וכאלה שהם עוד לא.
קסניה סבטלובה: אז בואו נשמור על זה, והמילה "אחדות" היא רלבנטית יותר מכל.
קסניה סבטלובה: המילה "עלייה" מבחינתי היא גם סינונימוס של המילה אחדות.
קסניה סבטלובה: אם נהיה מאוחדים נוכל גם לקלוט את העולים וגם נוכל לגרום לכך שאנחנו נהיה אלה שנזכה באותם עולים שכרגע יושבים על המזוודות ואולי מתלבטים אם להגיע לכאן או אם לאו.
אברהם נגוסה: אנשי הסוכנות, אתם יכולים להיות גאים במה שאתם עושים, כי אתם עושים מצווה גדולה, להביא את העולים למדינת ישראל, לארץ ישראל.
אברהם נגוסה: הנושא היחיד בכנסת מאז שאני נמצא פה בכנסת, שהוא מחבר את הקואליציה והאופוזיציה ואין מחלוקת ויש קונצנזוס.
אברהם נגוסה: לכן יש לכם גיבוי מלא של נציגי העם ואתם תמשיכו ותחזקו את מדינת ישראל.
טלי פלוסקוב: גנבת לי חצי מהנאום.
טלי פלוסקוב: רציתי להגיד שאין הרבה ועדות, ובכלל נושאים בכנסת, שיש כזה קונצנזוס לגבי הנושאים.
טלי פלוסקוב: בכלל נושא העלייה זה נושא שמחבר את כולם ובמיוחד כשאנחנו מדברים על הסוכנות היהודית וכל מה שנעשה במסגרת עבודתה של הסוכנות היהודית, באמת אין פה מחלוקות.
טלי פלוסקוב: אני רוצה לשתף אתכם.
טלי פלוסקוב: הייתי ראש עירית ערד, ועבדתי גם כראש רשות עם הרבה אנשים שיושבים גם פה מהסוכנות היהודית, וראיתי את ההירתמות גם לא בדברים הגלובליים אלא באמת פר אדם, פר קבוצות האנשים וראיתי כמה פרויקטים, ו"פותחים עתיד" וכל מה שפה הצגתם, ראיתי את הפרויקטים האלה בפעולה ואני חייבת להגיד באמת באמת יישר כח, אני חושבת שזה מאוד חשוב שהיום אנחנו מעלים את הדברים האלה בוועדה כי מן הסתם טוב שידעו מי מוביל את הדברים, מאיפה זה בא, מי האנשים שעומדים מאחורי כל הדברים האלה.
טלי פלוסקוב: בוודאי אני מצטרפת פה לכל הברכות ואני רוצה לברך ולהגיד תודה לכל אחד מכם.
טלי פלוסקוב: עוד לא יצא לי לנסוע במסגרת עידוד עלייה מטעם הסוכנות היהודית, אני עושה את זה מדברים אחרים, אבל מטעם הסוכנות היהודית עדיין לא, אבל יחד עם זאת אני יודעת ושומעת - - -
<קריאה: זה היה רמז.
טלי פלוסקוב: טוב שאתם הבנתם את הרמז.
טלי פלוסקוב: אני רוצה להגיד לכם, באמת אני חושבת שכל אחד מאתנו בשמחה רבה ייקח חלק בנושא הזה, כי הנושא הזה הוא חלק מהמחויבות שלנו גם כמחוקקים כאן וגם כאזרחי מדינת ישראל, ובמיוחד אלה שעשו עלייה.
טלי פלוסקוב: ותמיד אני אומרת, אנחנו נבין את האנשים האלה הרבה יותר מכל אדם אחר, ולכן אנחנו יכולים לייעץ לבנאדם, אנחנו יכולים אולי על הטעויות שאנחנו עשינו, למנוע את הטעויות שהאדם הבא יעשה.
טלי פלוסקוב: אני רוצה להגיד לכם שמשנת 1994 עבדתי בבנק.
טלי פלוסקוב: למה אני מספרת לכם את זה?
טלי פלוסקוב: בנק זה המקום הראשון שבו מבקרים עולים חדשים, אחד מהמקומות הראשונים, ובמפגש הראשון שלי איתם בדיוק ניצלתי את זה שלפני שלוש שנים אני עליתי.
טלי פלוסקוב: אמרתי להם "אל תלכו לשם, לכו לשם", זה נורא חשוב שיהיו פה אנשים, והאנשים גם יבינו שאנחנו רוצים בטובתם ואנחנו פה באמת מוכנים לעמוד לצידם ולעזור להם בכל הצעדים שהם עושים במדינת ישראל.
טלי פלוסקוב: לכן ודאי וודאי, אם הבנתם את זה כרמז, אני אומרת את זה פה לא כרמז אלא משפט פתוח, אני באמת מוכנה לעזור, ואני מאמינה שכל חברי הכנסת יצטרפו אליי, לקחת חלק בעידוד העלייה ולגרום לכך שאנשים כן יחליטו להגיע לארץ ישראל.
אברהם נגוסה: אולי נעשה את זה במסגרת הוועדה.
טלי פלוסקוב: בבקשה, אדוני היושב ראש, אני בשמחה רבה כמו שאמרתי.
טלי פלוסקוב: אני באמת רוצה גם להגיד תודה למשרד העלייה והקליטה כי אני רואה ששיתוף הפעולה שקיים היום בין שני הגורמים האלה הוא גם מפתח להצלחה, אני רוצה במיוחד כיושבת ראש ועדת משנה למעמד הקשיש, לברך אתכם על הפרויקט של 2,600 יחידות דיור לקשישים, שלקחתם את זה כפרויקט מיוחד של הסוכנות היהודית בישראל, ואני מאוד אשמח אם יהיו עוד פרויקטים כאלה, כי עדיין המספר הזה לא מספיק לעומת מספר האנשים שממתינים לדיור ציבורי.
טלי פלוסקוב: ואני מצטערת שאיחרתי, הבנתי שדיברתם גם על זה.
טלי פלוסקוב: שוב, שיהיה לנו המשך עבודה פורייה ובהצלחה לכולנו ביחד לטובת מדינת ישראל.
אברהם נגוסה: גם נציגת משרד החינוך מאיה שריר נמצאת פה.
אברהם נגוסה: עכשיו ניתן למשרדים ולארגונים השותפים למהלך.
אברהם נגוסה: אני מבקש בקצרה מכיוון שב-11:00 אנחנו צריכים לסיים.
אברהם נגוסה: ישעיהו יחיאלי, ראש נעל"ה, בבקשה.
נתן שרנסקי: הוא גם ייסד.
<ישעיהו יחיאלי: למען הדיוק, אני מהמייסדים.
<ישעיהו יחיאלי: אנחנו היום בסוג של איסרו חג.
<ישעיהו יחיאלי: אתמול הייתה פה חגיגה גדולה, בשני שלבים, הכנסת ואחרי זה בבנייני האומה.
<ישעיהו יחיאלי: אני חושב שכל מי שהיה שם, אני יכול להגיד בשם המיעוט של הצברים שהיו שם, זה היה סוג של התרוממות רוח, שראינו מול העיניים וגם בפסוקים הראשונים שעלו בבנייני האומה, איך אנחנו מתחברים ל"לך לך", איך מתחברים לחזון הנביאים.
<ישעיהו יחיאלי: דברים גדולים.
<ישעיהו יחיאלי: זה לא רק עניינים של אנשים שעוברים דירה ממקום למקום.
<ישעיהו יחיאלי: יש פה באמת ערכים מאוד מרכזיים, ויישר כח לכל אלה שעשו אתמול את המעמד הזה, אני מאמין שעם השנים זה יהפוך באמת לחג לאומי שמדינת ישראל תחגוג אותו בכל אתר ואתר.
<ישעיהו יחיאלי: גם אצלנו בנעל"ה אנחנו בשנה חגיגית, אנחנו עכשיו מציינים 25 שנים לנעל"ה, יהיה לזה ביטוי אני מקווה בע"ה, במהלך שנת הלימודים הזאת.
<ישעיהו יחיאלי: גם כאן בכנסת, נקבע אתמול יום נעל"ה בכנסת בע"ה בחודש פברואר, זה כבר מונח על סדר היום של הוועדה שלך.
<ישעיהו יחיאלי: אנחנו השנה בנעל"ה, כמו שאלן הזכיר קודם, בסוג של שיא שלקח לנו 12 שנים להגיע ליותר מ-600 ילדים חדשים בנעל"ה בשנה, 70% מהם באים מחבר המדינות, ועל כך תודה גדולה.
<ישעיהו יחיאלי: יושב פה בני כמייצג את החלק הזה של עבודת הסוכנות, ששם באמת הסוכנות מגויסת להביא ילדים לנעל"ה.
<ישעיהו יחיאלי: לצערי, תמונת ראי הפוכה בחלק השני של העולם, ויחד עם ג'וש דיברנו לאחרונה איך מביאים ליותר עשיה בתחום הזה.
<ישעיהו יחיאלי: הזכרתם, גם נתן וגם אלן את מספרי השליחים העצומים הנמצאים בעולם המערבי, אף אחד מהם לא מקבל את נושא נעל"ה, לא בהכשרתו ולא כשהוא בשטח.
<ישעיהו יחיאלי: בהתחלה היינו מופיעים בכנסי השליחים, אחר כך אמרו "אין זמן, הקורסים התקצרו, מההכשרה נביא אתכם לכנסים בשטח", אנחנו מנסים להגיע לכנסים בשטח, אומרים "אין זמן, מצטערים", כולל בכנס הגדול בשבוע הבא, קיבלנו תשובה שלילית, ובאמת יש פה כח אדם עצום שיכול, נתן, אם כל שליח כזה היה מביא ילד אחד לנעל"ה, בשנה, ילד אחד, זה לא עולה כסף דרך אגב, היינו היום עם עוד 1,000 ילדים אולי בארץ, ואני חושב שזה דבר שראוי לתקן אותו.
<ישעיהו יחיאלי: רוב הילדים שבאים לנעל"ה, כשאנחנו שואלים אותם בטלפון הראשון, ואני לא מדבר על חבר המדינות, אני עובר למערב, "איך שמעת על נעל"ה?", "מפה לאוזן".
<ישעיהו יחיאלי: המושג "שליח" כמעט לא מופיע.
<ישעיהו יחיאלי: כדי שיותר אנשים ישמעו מפה לאוזן צריך להרחיב את המשפך, ובעזרת אופק, אני מקווה, אחרי פגישה ראשונה עם אלכס, שאנחנו גם נקבל שם איזו שהיא התייחסות כי ההתייחסות הראשונית היא מאוד חיובית, על מנת באמת להגדיל את ה - - - אני רוצה להצטרף לבקשה של חבר הכנסת מרדכי יוגב.
<ישעיהו יחיאלי: והיה אם יהיה מסמך ממ”מ שינתח את מגמות העלייה, להכניס שם פרק על תכנית נעל"ה.
נתן שרנסקי: כמה ילדים אתם מביאים מארצות הברית?
<ישעיהו יחיאלי: כ-100 ילדים בשנה.
<ישעיהו יחיאלי: והפוטנציאל לדעתי הוא פי כמה.
אברהם נגוסה: מר אריאל הנדל, מנכ"ל קעליטה.
<אריאל קנדל: תודה.
<אריאל קנדל: למען גילוי נאות אני חייב לציין שאני מבוגרי הסוכנות היהודית, עד לפני שבוע לפחות, וגם מנהל משלחת בצרפת ארבע שנים.
<אריאל קנדל: חשוב שאני אפתח בזה, כי בעצם בשמונה הימים האחרונים אני באמת משמש מנכ"ל ארגון הגג של עולי צרפת.
<אריאל קנדל: אני רוצה להזכיר פה רק משהו אחד.
<אריאל קנדל: אפרופו משברי הזהות בעולם, אף אחד לא יודע מה יקרה בעוד כמה חודשים בצרפת, שגם שם יש בחירות, אז הפתעות אולי יהיו, אולי זה ייקח עוד כמה שנים, עוד חמש שנים, אבל אף אחד לא יודע מה יהיה, אבל אנחנו צריכים באמת להיערך לזה.
<אריאל קנדל: יש לנו גם - - - הסוכנות היהודית וגם עם אלכס המנכ"ל ואני חושב שהגיע הזמן, הרי בכל מה שקשור לצעירים, אני חושב שהסוכנות ערוכה מאוד היום לקבל את הצעירים מצרפת, אם זה דרך תכניות מסע, אם זה דרך תכניות קליטה, אולפני עציון למיניהם, אבל כל מה שקשור למשפחות מה שצוין פה על הדיור, ובעיקר הנושא של התעסוקה, ויש היום מגזר שלישי, ארגון קעליטה רוצה באמת להיכנס חזק מאוד לסיפור הזה, הוא מוכן לעזור גם בכך אדם וגם במשאבים וגם בהרבה רעיונות, עם המשרד, עם הסוכנות, עם אופקי ישראלי, ולפחות לפתוח מסלולי תעסוקה לעולים כי בלי המסלולים האלה, פשוט כנראה שהעולים האלה לא יגיעו.
<אריאל קנדל: דרך אגב, מחקרים יש, ואנחנו נביא אותם, וכמו שגם אמרתי אתמול, ב-1 לינואר, אני מקווה גם עם השותפים של המשרד וגם של אופק, אנחנו גם נשיק בירושלים בית תעסוקה לעולים מצרפת כדי לפתוח מסלולי תעסוקה לכל העולים, וכדי גם לעודד עלייה של כל האלפים שיש להם תיק פתוח ועוד לא הגיעו לפה.
אברהם נגוסה: אסתר בלום מועצת ארגוני העולים, בבקשה.
<אסתר בלום: בוקר טוב, תודה רבה על הסקירה המאוד מפורטת.
<אסתר בלום: יישר כח על הפעילות המאוד רחבה.
<אסתר בלום: יחד עם סיכום ועם הסקירה, כמובן אנחנו מסתכלים קדימה, ונכחנו בחבר הנאמנים, והיו שמועות על כך שיש קיצוצים בשנת 2017, ואחד הקיצוצים ייגע בסעיף של ארגוני העולים.
<אסתר בלום: כידוע הסוכנות היהודית מתקצבת, מתמיד, את ארגוני העולים, היו הרבה מאוד קיצוצים לאורך השנים, אבל אנחנו לא יודעים, הנושא די מעורפל, יש כאלה אנשים שאומרים שמוחקים את הסעיף התקציבי, יש כאלה שאומרים "זה לא נמחק, מה פתאום, זה נשאר".
<אסתר בלום: אז כדי שלא לזרוק את התינוק עם המים, ולא להתעורר מחר בבוקר עם כל מיני הפתעות, אנחנו באמת מבקשים לקבל עדכון על תמונת המצב, ומה שלא קורה, ומה שלא יהיה, אנחנו תמיד מבקשים שהתהליך ייעשה בהדרגה, שאנחנו נהיה שותפים להחלטה ולמה שקורה.
<אסתר בלום: נאמר לנו גם במסגרת ה- - - ש"נו באמת, משרד הקליטה מתקצב את ארגוני העולים".
<אסתר בלום: צריך להגיד, כמו שמשרד הקליטה אומר לנו תמיד, אנחנו לא מתקצבים ארגוני עולים.
<אסתר בלום: אנחנו מתקצבים פעולות שנעשות בשביל עולים חדשים, ויש לזה משמעות מאוד שונה, והסוכנות היהודית מבינה בדיוק, נתן שרנסקי אתה מהנהן, אתה מבין בדיוק את ההבדל ואת השוני של הנציג של הארגון שבא ומקבל את העולה בשפה שלו, במנטליות שלו, ואת זה נתתם לנו, את האפשרות לעשות את זה, לכל אורך השנים.
<אסתר בלום: אז בבקשה, נשמח מאוד להמשיך לשתף פעולה ותדאגו לנושא הזה, אנחנו בסך הכל מדברים על 160,000 דולר לשנה, על 10 ארגונים שמייצגים עולים מכל רחבי העולם, מדברים שפות שונות, יש כאן נכס אדיר.
אברהם נגוסה: האם אפשר להתייחס לעניין התקציב, גם הסוכנות וגם משרד הקליטה, אני אשמח אם תתייחסו.
נתן שרנסקי: קודם כל אני לא רק שמכיר, אני הקמתי את הארגון, מועצת ארגוני העולים, ואני חייב להגיד שאז ידענו לעשות חיים קשים לממסד.
נתן שרנסקי: והממסד היום, אנחנו, לא מרגישים לחץ ענק ואדיר שאז היינו עושים כמועצת ארגון העולים, זה לא טוב.
נתן שרנסקי: גם מנכ"ל קעליטה, אני מחכה להפגנות של עשרות אלפי עולים מצרפת שדורשים מהממשלה ומהסוכנות היהודית להחזיר הטבות ודברים כאלה.
נתן שרנסקי: כי ממסד לא יכול לפעול בלי לחץ ציבורי.
נתן שרנסקי: ככה התחלנו, ככה הקמנו את מועצת ארגוני העולים, כך הפורום הציוני הכריח את הממשלה לעשות הרבה דברים בתחילת העלייה הגדולה.
נתן שרנסקי: זה דבר ראשון.
נתן שרנסקי: דבר שני, נכון שהסוכנות היהודית פועלת על בסיס תרומות של העם היהודי, והיא לא יכולה לתת יותר ממה שהעם היהודי מוכן לתת לתכניות כאלה ואחרות, זה אחד מהנושאים הקשים.
נתן שרנסקי: מצד אחד אני יודע טוב מאוד עד כמה חשובה העבודה של ארגוני העולים, מצד שני היום תורמים רוצים לתת כסף רק כאשר הם יכולים לראות איך פרויקט ספציפי נותן תוצאות והכל בתחרות, למה צריך דרך ארגוני עולים בצורה מרוכזת או לא מרוכזת, ואנחנו חייבים להגיד, אנחנו נלחמים על כל סעיף וסעיף.
נתן שרנסקי: יש גם השנה קיצוצים, אנחנו עושים הכל כדי שזה יפגע בצורה המינימלית, וכמו שאמרת, הדרגתית, ועם מידע מראש ואפשרות לדון איך לעשות, אבל להתחייב שלא יהיו קיצוצים לתכנית זו או אחרת, אני לא יכול.
נתן שרנסקי: זו עבודה מאוד קשה, כל הדיונים על הקיצוצים, זה תמיד אחד מהדברים הכי לא נעימים והכי קשים, ויותר יהיו לנו הוכחות שפרויקט זה או אחר עובד ועובד טוב.
נתן שרנסקי: וכשיש לחץ ציבורי, אני - - - של מנהלים, אני חולם ש-25,000 איש באים למשרד, לשר הבריאות ודורשים "תכירו בדיפלומה שלנו", או דברים כאלה, היום זה לא קורה.
נתן שרנסקי: חבל.
<אסתר בלום: היום יש לנו שיטות עבודה קצת שונות.
<אסתר בלום: גם הגענו, ישבנו בשולחן יחד עם מנכ"ל משרד הקליטה, היינו מאוד שותפים, היו שם כל הנציגים של ארגוני העולים בעבודה מאוד אינטנסיבית.
נתן שרנסקי: אני חייב להגן על משרד הקליטה, הוא באמת לא יכול לתת, פשוט לפי חוק, להעביר כסף לארגונים, הוא יכול לתמוך בתכניות.
אברהם נגוסה: נשמע התייחסות ממנכ"ל משרד הקליטה.
אברהם נגוסה: אני מבקש שתתייחס.
אלכס קושניר: נושא של ארגוני העולים הוא מאוד מאוד חשוב.
אלכס קושניר: אני יכול להגיד לכם שהגדלנו משמעותית את התקציב שלנו לשנת 2017 לעומת 2016.
אלכס קושניר: אני לא רוצה להגיד מספר כי זה עוד לא עבר את אישור הכנסת, אבל אני יכול להגיד שזה משמעותית יותר גדול.
אלכס קושניר: יחד עם זאת, המשרד באמת תומך בפעולות של הארגונים האלה ואנחנו נשמח לקבל מכם הצעות לפעולות, אנחנו רוצים שותפים, כי הארגונים האלה הם אלה שבעצם מכירים את השטח ועובדים בשטח.
אלכס קושניר: לגבי הנושא של מה שמנכ"ל קעליטה אמר, קודם כל אני מברך על ההקמה של ה-HUB הזה, וכמו שאמרתי בהתחלה בכמה דקות שדיברתי, נושא התעסוקה הוא נושא מאוד חשוב, כי יותר מ-60% מהעולים שמגיעים הם עולים בגיל העבודה, ואני חושב שהקליטה הטובה ביותר היא דרך תעסוקה נכונה, ולכן תקימו, נשב ונראה איך אנחנו משלבים ידיים.
אברהם נגוסה: מי שביקש לדבר, לא נוכל לתת לו, נפצה אתכם בזמן אחר, בדיון הבא, כיון שכבר נגמר הזמן שלנו.
אברהם נגוסה: אנחנו קיבלנו תמונה כללית מהסוכנות היהודית, זה היה נושא הדיון, לשמוע על פעילות הארגון, וזה מאוד חשוב לאחר החגיגה שעשינו אתמול ב"יום העלייה".
אברהם נגוסה: זה הנושא שחשוב לנו, לחיזוקה להתפתחותה של מדינת ישראל ושני המשרדים, הסוכנות היהודית ומשרד העלייה והקליטה, הביאו לנו את התמונה הכללית.
אברהם נגוסה: הוועדה בראשותי תמשיך לעבוד בשיתוף פעולה עם המשרדים האלה, גם עם ארגוני העולים, כדי לקדם את שילובם של העולים החדשים במדינת ישראל וגם בהבאתם למדינת ישראל.
אברהם נגוסה: יישר כח ותודה רבה.
אברהם נגוסה: אני נועל את הדיון.
אברהם נגוסה: נמצא איתנו חבר הכנסת דב חנין, המשנה למנכ"ל משרד המשרד הבריאות פרופסור ארנון אפק.