GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מירה פיירשטיין: מימון לימודים לתואר ראשון, וזה כדי שהם באמת יוכלו מעבר לזה שאמרת שנכון שדלת הכניסה היא במשרות הנמוכות והזוטרות, על מנת שיהיו להם את תנאי ההשכלה להתמודד במשרות בכירות יותר בכנסת ולעבור מדירוג מנהלי לדירוג מח"ר.
<מירה פיירשטיין: אבל זה באמת לא ברמת הסיסמה, זה קורה.
רוברט אילטוב: לפני שאת אומרת מה אתם רוצים לעשות כדי לשפר את השכלתם, אני רוצה להגיד לכם שיש מספיק עולים משכילים שיכולים להיכנס למערכת, ולא צריך להכניס אותם למערכות דרך משרות זוטרות ושם - - - בדלת הראשית ולא בדלת האחורית.
רוברט אילטוב: זו הכוונה.
רוברט אילטוב: ואנחנו רוצים שהכנסת תהיה פה דוגמה לסוגיה הזאת ושלא תלך בזנב לגופים אחרים.
<מירה פיירשטיין: אתה צודק, אני דיברתי על העובדים הקיימים.
<מירה פיירשטיין: העובדים הקיימים שאין להם 12 שנות לימוד או שאין להם השכלה אקדמית שכבר נכנסו ונמצאים בתפקידים שונים בכנסת, זה באמת מדור בכיר הדרכה והשתלמויות משקיע, ואנחנו נותנים קדימות במימון הלימודים או בשליחה לקורסים, כדי שהם יוכלו באמת להשתפר ולהציג מועמדות למשרות בכירות יותר, אני רוצה לומר לך, גם כשאנשים נבחרים, אנחנו נותנים להם ליווי וקואוצ'ינג, לא מזמן היה לנו עובד שעבר מתפקיד לתפקיד אחר, וכדי שהוא באמת יצליח, נותנים לו את כל המעטפת שהוא יוכל להשתלב בתפקיד החדש.
<מירה פיירשטיין: לגבי מועמדים מבחוץ במכרזים פומביים, כפי שגם אתה אמרת, מכרזים פומביים שהכנסת מפרסמת זה באמת בדרגים מקצועיים שדורשים השכלה אקדמית, אם אנחנו מדברים על משפטנים, כלכלנים, אחיות.
<מירה פיירשטיין: אנחנו קלטנו אחות בכנסת, ואתה צודק, יש השכלה אקדמית ודירוג המהנדסים, היה לנו עכשיו חשמל שאנחנו לא דורשים השכלה, אבל דורשים תעודות מקצוע כמו תעודת אחות או תעודת חשמלאי, ובהחלט אותם מועמדים שבאו מבחוץ השתלבו בתפקידים מקצועיים בכנסת בדרגות גבוהות יותר.
אברהם נגוסה: יש לכם מחלוקת על הנתונים שהוצגו?
<מירה פיירשטיין: לא.
אברהם נגוסה: השאלה שלי היא האם הנתונים האלה כוללים גם עובדי כח אדם או רק עובדי הכנסת?
<מירה פיירשטיין: בכנסת אין עובדי חברות כח אדם.
אברהם נגוסה: כולם פה עובדי הכנסת?
<מירה פיירשטיין: אני יודעת למה כוונתך.
<מירה פיירשטיין: אתה מתייחס לנותני שירותים בכנסת.
<מירה פיירשטיין: נותני השירותים בכנסת מעסיקים עובדים, ולא עובדי חברת כח אדם.
<מירה פיירשטיין: הכנסת עובדת עם מספר חברות שנותנות שירותים לכנסת בתחומים שונים.
<מירה פיירשטיין: בתחומי הסעדה, בתחומי התחזוקה, בתחומי המחשוב.
<מירה פיירשטיין: העובדים האלה אינם נמנים על סגל עובדי הכנסת, הם עובדי החברות.
<מירה פיירשטיין: הם גם לא עובדי חברת כח אדם בהגדרה, הם עובדי נותני שירותים והנתונים האלה לא מתייחסים אליהם.
אברהם נגוסה: הצטרפו אלינו חברת הכנסת קסניה סבטלובה וחבר הכנסת מוטי יוגב חברי ועדה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשמוע ממשרד החינוך בעניין של עובדי הוראה בעיקר, וגם אם יש מנהלים גם, נשמח לשמוע.
אברהם נגוסה: משרד החינוך בבקשה.
<ציפי קוריצקי: באמת בעקבות החלטת הממשלה, נערכו פעולות מגוונות להסרת חסמים ולהקלת השתלבותם של המורים העולים במערכת החינוך, ואני אמנה מעט מהם.
<ציפי קוריצקי: בשיתוף משרד הקליטה שחברי ידידי שמעון ברוך יושב פה לידי, נפתחו שבעה מסלולים לתעודת הוראה, שלושה מסלולים ליוצאי צרפת וחבר העמים, מסלול לתעודת הוראה באנגלית, שני מסלולים לתעודת הוראה במדעים ומתמטיקה, ומסלול אחד למורים בפועל שמלמדים ספרדית, ללא תעודת הוראה.
<ציפי קוריצקי: הוקמה ועדה להכרה בתעודות הוראה, שנותנת מענה מיידי לתעודות הוראה של מורים עולים המגיעים עם תעודת הוראה מארץ המוצא, על מנת לקבל הכרה באופן מיידי או לתת להם תשובה באשר להשלמות שהם צריכים לבצע.
<ציפי קוריצקי: בנוסף, מורה עולה שנמצא שהוא בעל תואר ותעודת הוראה, נכנס למערכת החינוך וכבר בשנה הראשונה הוא נהנה מהרפורמות של משרד החינוך, אופק חדש ועוז לתמורה.
<ציפי קוריצקי: בעבר היו תנאי סף שהקלנו מאוד, לאחרונה תנאי הסף נגעו בתחומי הדעת הדיסציפלינריים.
<ציפי קוריצקי: מורה עולה היה חייב להשלים מכסת שעות גדולה יחסית במקצועות השונים, על מנת להיכנס למערכת החינוך.
<ציפי קוריצקי: היום הוא מבצע את הדברים תוך כדי עבודה, במהלך שנותיו הראשונות במערכת החינוך.
<ציפי קוריצקי: דבר נוסף שביצענו כהקלה למורים העולים, הם נכנסים לשנת התמחות ובמסגרת זו כל מורה עולה מקבל חונך, מקבל ליווי לאורך השנה, שהליווי הזה מובנה בתוך מערכת השעות, אחת לשבוע מורה ותיק יושב עם מורה עולה ומלווה אותו לכל אורך הדרך, בעברית.
<ציפי קוריצקי: בזמנו, על מנת להיכנס להוראה, כל מורה עולה נדרש להבחן בשישה מקצועות שונים: היסטוריה, ספרות, אזרחות, מורשת, תנ"ך, לשון.
<ציפי קוריצקי: לא עבר בחינה אחת – נאלץ להמתין לעבור שוב, ורק אז להתקבל.
<ציפי קוריצקי: נכון להיום השפה הדבורה הפכה להיות המרכז, את כל היתר הוא משלים תוך כדי העבודה בבית הספר.
<ציפי קוריצקי: אני רוצה לציין את השעות התוספתיות שמורים עולים מקבלים.
<ציפי קוריצקי: כל מורה עולה נהנה בשבע השנים הראשונות משמונה שעות תוספתיות בבית הספר היסודי, ושש שעות תוספתיות בחטיבות הביניים והתיכון.
<ציפי קוריצקי: השעות התוספתיות נועדו להקל שוב על המורה העולה, להשתלב בתוך מערכת החינוך, לתת את היכולת של הנהלת בית הספר להכיר את המורה, מתוך הנחה שבמידה והוא טוב לא יהיה לו צורך באותן שעות תוספתיות והוא יקבל כבר את כל השעות - - - בית הספר מורה עולה בשנתו הראשונה מלווה בסדנת התמחות, יושב עם קבוצת עמיתים וביחד דנים בכל הנושאים הנוגעים הייחודיים למורים העולים, הדבר נעשה בשיתוף עם המכללות בארץ.
רוברט אילטוב: סליחה, אנחנו כרגע לא דנים על תהליך קליטת העובדים, אנחנו רוצים לדון על כמות ועל האיכות, לאן הם נקלטים, באיזה מקצועות ובאילו דרגים.
רוברט אילטוב: זה מה שכרגע מעניין אותנו.
רוברט אילטוב: כל משרד יש לו את הייחודיות שלו, ולמה הוא צריך לעשות את התהליך הזה, זה בסדר, זה ברור, זה גם מאוד מעניין, אנחנו בטח נדון על זה בשלבים היותר מאוחרים.
רוברט אילטוב: אנחנו רוצים לדעת כרגע את הדברים, כרגע מספרים ולמה הם גבוהים או למה הם נמוכים, במידה והם נמוכים, ולאיזה תפקידים ובאיזה דרגים האנשים נקלטים במערכת החינוך בכלל.
רוברט אילטוב: גם במשרד החינוך וגם במערכת החינוך.
רוברט אילטוב: אלה הם הדברים שכרגע על שולחנה של הוועדה.
רוברט אילטוב: התהליך, בטח כל משרד יש לו את הייחודיות שלו והם צריכים לקלוט את העובדים לפי תהליכים שלהם, וזה בסדר גמור וזה חשוב מאוד.
רוברט אילטוב: אבל אם יש לך להוסיף לגבי המספרים, למה הם נמוכים או גבוהים והאם עולים בכלל באים להיקלט במערכת או לא באים, מה הקשיים.
רוברט אילטוב: אלה הדברים שכרגע מעניינים אותנו, בבקשה.
<דליה מזרחי: אני מכח אדם בהוראה.
<דליה מזרחי: דווקא השנה אנחנו רואים שהנתונים הם גבוהים יחסית לשנים עברו.
<דליה מזרחי: מבחינת קליטה שלהם בתחומים מסוימים, במקצועות מסוימים, הם בכל המקצועות, אין להם עדיפות למקצוע מסוים.
<דליה מזרחי: אנחנו פותחים בפניהם את כל האפשרויות, כל אחד מוכשר בתחום שהוא בא איתו מחו"ל, ובהתאם לזה הוא משובץ במערכת.
<דליה מזרחי: לגבי הדרגות שלהם, במשרד החינוך זה הולך לפי תארים.
<דליה מזרחי: הם באים עם התארים שלהם והם מקבלים את הדרגה שלהם על פי התואר שלהם.
<דליה מזרחי: באים עם MA, מקבלים MA, או כל דרגה אחרת.
<דליה מזרחי: לגבי ההסמכה, כפי שציינה חברתי, אנחנו מסייעים להם בעניין של תעודת ההוראה, אם צריכים לעשות השלמות הם עושים השלמות והם מקבלים גם הסמכה מלאה עם כל מה שמשתמע מכך, הכרה בגמולים שהם עושים, כפל תואר וכל דבר אחר.
רוברט אילטוב: כמה עולים נקלטו במשרד עצמו, לא כמורים?
רוברט אילטוב: ובאיזה דרגים?
<דליה מזרחי: במשרד החינוך עצמו?
<דליה מזרחי: אני לא יודעת, אני אחראית על עובדי ההוראה ולא על משאבי אנוש של משרד החינוך.
רוברט אילטוב: השאלה שלנו הייתה גם וגם.
<צח בן יהודה: ממשרד החינוך קיבלנו נתונים שמתוך כמעט 2,000 עובדים יש 54 עולים ועולה חדש אחד, שזה שיעור עולים של 2.7%.
<צח בן יהודה: במינהל של משרד החינוך.
רוברט אילטוב: זה בטח מדבר בעד עצמו.
רוברט אילטוב: באיזה תפקידים הם נקלטו?
<צח בן יהודה: אין לי פה את הפירוט כרגע.
רוברט אילטוב: אם אנחנו ננכה את המינהל, נגיע ל - - -
אברהם נגוסה: עולה חדש אחד?
רוברט אילטוב: עולה חדש אחד.
רוברט אילטוב: מתוך 2,000 איש.
אברהם נגוסה: המשרד הגדול, וגם מבחינה תקציבית, מספר 2, אחרי משרד הביטחון.
אברהם נגוסה: זה קליטת עלייה?
<דליה מזרחי: לגבי עובדי הוראה, אנחנו הנציגים של עובדי ההוראה, אני חושבת ש- - -
רוברט אילטוב: אנחנו הזמנו לכאן נציגים של משרד החינוך.
רוברט אילטוב: אתם מבחינתנו נציגים של שר החינוך.
<דליה מזרחי: אף אחד לא הכין אותנו לזה שתהיה שאלה לגבי הקליטה שלהם במשרד החינוך עצמו, לזה צריכים להיות אנשים של משאבי אנוש לדעתי.
אברהם נגוסה: אבל זה דיון שלישי, אנחנו מצפים שמשרדי הממשלה יבינו שכשאנחנו מדברים על שילובם של עולים חדשים במשרדים, אנחנו לא מבחינים בין ניקיון או בין שמירה או - - - אנחנו רוצים לדעת על כלל המשרד.
<דליה מזרחי: אני מבינה מה שאתה אומר, אבל אלינו פנו רק בקשר לנתונים של עובדי ההוראה.
אברהם נגוסה: הבנתי, את אחראית לזה, אבל למה נציג משאבי אנוש לא הגיע?
<דליה מזרחי: אני לא יודעת אם פנו אליהם בכלל.
<צח בן יהודה: את הנתונים של משרד החינוך קיבלנו מנציבות שירות המדינה, לגבי המינהל של משרד החינוך.
רוברט אילטוב: כמה פעמים צריך להגדיר את השאלה?
אברהם נגוסה: אני מבקש לקבל את זה בכתב, תעבירו לנו.
אברהם נגוסה: או בפגישה הבאה.
רוברט אילטוב: תעבירו אליהם - - - מה אנחנו דורשים.
רוברט אילטוב: אנחנו דורשים את כל הפילוח.
רוברט אילטוב: גם של המשרד וגם של ה- - -
<דליה מזרחי: זה לא קשור לממונים עלינו, זה קשור ל- - -
אברהם נגוסה: אנחנו פונים עכשיו, ונשלח להם גם בכתב.
אברהם נגוסה: לדיון הבא אנחנו רוצים שגם אנשים ממשאבי אנוש יבואו עם כל הנתונים ויעדכנו אותנו.
אברהם נגוסה: אני מבקש ספציפית, וגם נבקש בכתב בנושא הזה.
אברהם נגוסה: נציגת הנציבות, את יכולה לענות על השאלה?
<רינה צזנה: לדעתי זה אותו נתון שאמרת, אבל אני אסתכל שוב.
רוברט אילטוב: עדיין יש לי שאלה.
רוברט אילטוב: כמה מנהלי בתי ספר או סגני מנהל יש?
<רינה צזנה: מבחינת מועמדויות אני יכולה לומר.
<דליה מזרחי: לא התבקשנו להעביר נתונים לגבי מנהלי בתי הספר, העברנו נתונים לפי הפילוח ששלח לנו צח.
רוברט אילטוב: אנחנו יכולים להעלות עוד שאלות, גבירתי.
רוברט אילטוב: מותר לנו.
<דליה מזרחי: אין שום בעיה, כל שאלה שתעלה אנחנו נעביר נתונים, אבל כרגע - - -
רוברט אילטוב: אז התשובה יכולה להיות "אין כרגע, נעביר בהמשך".
רוברט אילטוב: אנחנו יכולים לשאול שאלות.
<דליה מזרחי: אין שום בעיה.
<דליה מזרחי: כרגע כל נתון שהתבקשנו להעלות, העלינו, וברגע שנישאל על נתונים אחרים כמובן ש - - -
רוברט אילטוב: אז את כבר נשאלת.
רוברט אילטוב: ברגע שאני אומר את זה לפרוטוקול, השאלה עומדת בעינה.
<דנה גורדון שושני: השאלה אם תוכלי להעביר תוך שבוע לוועדה את הנתון שעליה עכשיו.
אברהם נגוסה: אוקיי, אתם תעבירו אלינו.
אברהם נגוסה: מה יש לך, נציגת נציבות שירות המדינה בבקשה?
<רינה צזנה: יש לי כמה מועמדויות הוגשו, של עולים.
<רינה צזנה: 4,196 פניות שזה 6% מסך כל המועמדויות.
<רינה צזנה: אני כבר אגיד לך התפלגות של נשים וגברים.
רוברט אילטוב: כמה התקבלו?
<רינה צזנה: כמה התקבלו, זה נתון שאני חושבת שלא התבקשנו, אבל אנחנו יכולים להשלים את זה.
<דנה גורדון שושני: אם תוכלי להשיב לוועדה בבקשה.
אברהם נגוסה: אוקיי, משרד הרווחה יש נציג?
אברהם נגוסה: אני רוצה גם שתצרף את העבודה.
אברהם נגוסה: עכשיו אתם עבודה ורווחה, נכון?
<אלמוג שרב: נכון, אבל לצערי אין לי עדיין את הנתונים של העבודה, מאחר שהמערכות עוד לא מחוברות.
<אלמוג שרב: מערכות משאבי אנוש טרם חוברו.
<אלמוג שרב: אני מניח שכל הנתונים, אם צריך, אנחנו נמציא את הנתונים, כמו שאמרה עמיתתי ממשרד החינוך, נפנה ונמציא את הנתונים האלה.
<אלמוג שרב: הנתונים באופן כללי של משרדי הממשלה לא הועברו בצורה בודדת, הם בעצם הופקו בצורה מרוכזת על ידי נציבות שירות המדינה, והועברו.
<אלמוג שרב: במשרד הרווחה, אני יודע שבתחום הנושא של ייצוג הולם של אוכלוסייה מאתיופיה, אנחנו אחד המשרדים שעומדים כבר במשך כמה שנים בצורה מכובדת ביעד שהוצב למשרדי הממשלה, והפעולות שאנחנו עושים בשנים האחרונות הן פעולות ממוקדות, שכמה שיותר אנשים יהיו, מה שנקרא לא רק לעמוד באחוזים אלא גם לעמוד מבחינת ההתפלגות, מבחינת רמות התפקיד המקצועיות, שגם שם המקום שלנו כמשרד, יש אנשים, הרבה מאוד עובדים סוציאליים כולל אנשים במטה ובהנהלת המשרד, מקרב העדה האתיופית.
אברהם נגוסה: הדיון שלנו הוא עולים בכללי, אבל אין לנו בעיה לקבל גם לפי ארץ מוצא.
אברהם נגוסה: אבל אני אשמח באמת אם תציין לנו במספרים.
<אלמוג שרב: אני אומר עוד פעם, הנתונים הועברו בצורה מרוכזת לנציבות שירות המדינה, אנחנו מדברים על מעל 2.5% עובדים במשרד הרווחה שמועסקים, מקרב בני העדה האתיופית.
<אלמוג שרב: אנחנו עושים עכשיו סדרה של פעולות כרגע, כמו שאמרתי, הצבנו לעצמנו יעדים לשפר את הכמויות של האנשים שנמצאים בתוך התפקידים המקצועיים, וגם לאפשר לאנשים, יש לנו מוסדות, כשאנחנו מדברים על מערכת הבריאות, גם שם לשפר את המוביליות של האנשים, לאפשר לאנשים קורסי תומכי עברית בשביל לעלות בשכר, להגיע ממטפלים רגילים למטפלים מוסמכים, וגם עכשיו נושא של קליטה של סטודנטים לעבודה סוציאלית, בתוך המערכות שלנו כדי לבנות סוג של עתודה לתפקידים האלה.
רוברט אילטוב: כמה עולים בסך הכל יש היום במערכת?
<צח בן יהודה: מתוך 3,200 עובדים, 326 עולים, 7 עולים חדשים, בסך הכל עולים 10.41%.
רוברט אילטוב: באיזה תפקידים הם נמצאים שם?
<צח בן יהודה: אין לי פה את הפירוט הזה.
רוברט אילטוב: נשמח מאוד לקבל.
רוברט אילטוב: בניכוי רופאים ואחיות.
<צח בן יהודה: זה שוב, הנתונים של משרד הרווחה והשירותים החברתיים שהועברו אלינו מהנציבות.
רוברט אילטוב: אבל עדיין אנחנו מבקשים את הפילוח, לפי מקצועות גם.
אברהם נגוסה: הסיבה שאנחנו פונים אליכם למשרדים, לנציגי המשרדים, כי הנתונים שקיבלנו מנציבות שירות המדינה זה באופן גלובלי.
אברהם נגוסה: אתם נציגי המשרדים מתמצאים בפילוח, באיזה תחום, באיזה משרדים ובאיזה דירוג האנשים האלה נקלטו לתוך המשרד, לכן זה מה שאנחנו מצפים כשאנחנו מפנים את השאלות למשרדים.
<מהלט בגשאו: אם אפשר להוסיף.
<מהלט בגשאו: כשהוא אמר 2.5, רציתי להגיד שאני החצי.
<מהלט בגשאו: אבל זה בצחוק.
<מהלט בגשאו: קודם כל נביא את הנתונים היותר מפורטים כפי שביקשתם.
<מהלט בגשאו: דבר שני, לא מספיק רק לשים את האנשים במקום, אחת ההצלחות של התהליך הזה זה בליצור תהליך ליווי, תהליך משמעותי שנותן לעולה באמת להקלט בתוך המערכת, ואז זה מה שעושה את השינוי.
<מהלט בגשאו: הוא יהיה - - - לסביבה שלו.
<מהלט בגשאו: דבר נוסף, הנושא של ייצוג עולים בקרב הקהילה.
<מהלט בגשאו: אני רוצה לספר סיפור קטן, כמישהי שמגיעה מהתחום המקצועי של ייעוץ ארגוני, באחת הקבוצות הפנימיות של תהליך העבודה סיפרה מישהי שהיא עבדה במסגרת של השמה לעובדים, והיא סיפרה לי, בחורה לא אתיופית, אמרה לי "אני רוצה לספר לך משהו.
<מהלט בגשאו: קלטתי מישהי לעבודה, בחורה אתיופית מאוד מוכשרת, אבל הבחורה שהביאה לי את קורות החיים שלה אמרה לי 'יש לי מתמודדת מצוינת, עברה אצלי את כל הראיונות אבל אני מפחדת שהיא לא תתקבל' ואז שאלו אותה 'למה', 'היא ממוצא אתיופי'".
<מהלט בגשאו: אז כנראה שהדלת הולכת ונפתחת או מצטמצמת גם לפי המוצא, ולכן לשים את זה על השולחן, לצערי, זה שזה עולה לדיונים כאלה, זה לא איזו שהיא גבורה.
<מהלט בגשאו: הלוואי וזה לא היה עולה.
<מהלט בגשאו: אבל אם זה עולה, כנראה שהמצב לא טוב.
<מהלט בגשאו: ואת זה אני מספרת לכם מתוך חוויה לא שלי, של מישהי שסיפרה את זה בצער, בתכנית במסגרת הכשרה.
<מהלט בגשאו: אז לצערנו גם דיונים כאלה צריכים להתקיים.
אברהם נגוסה: ממשרד הרווחה לא מזמן אמרו לנו שיש להם קושי לקבל עובדים סוציאליים עולים חדשים.
אברהם נגוסה: האם אתם חשבתם להתגבר על זה, לעשות הסבה מקצועית.
אברהם נגוסה: הצענו פה בועדה, אני לא מדבר על מוצא מסוים, גם עולים מצרפת וגם עולים אחרים, ועולי אתיופיה.
אברהם נגוסה: אז נאמר פה "יש לנו בעיה של עובדים סוציאליים".
<נילי בן -משה: זה בהחלט מתיישב עם הנתונים, לפי הנתונים שמסרנו וניתחנו, באמת במהלך השנה האחרונה הגישו רק תשעה מועמדים, מועמדויות יותר נכון.
<נילי בן -משה: זאת אומרת, יכול להיות שזה אפילו פחות, כלומר כמות המועמדים שהגישו לדירוג של העובדים הסוציאליים.
<נילי בן -משה: לכן אתה מזהה פה בעיה נכונה, גם על פי הדיווח של המשרדים, שבאמת קיים קושי ואני מניחה שחלק מזה גם לא מתייחס רק לעולים אלא בכלל הבעיה שקיימת בהקשר של עובדים סוציאליים, מבחינת יכולת ההשתכרות שלהם בתוך שירות המדינה ועוד כל מיני פערים כאלה ואחרים אל מול המגזר הפרטי.
מרדכי יוגב: אם אינני טועה, אדוני היושב ראש, דווחנו שלמשל במגזר האתיופי נפתחה איזו שהיא מכללה בדרום להכשרת עובדים סוציאליים.
מרדכי יוגב: נפתחה מכללה או נפתח איזה שהוא קורס לעובדים ועובדות סוציאליות, ואולי אני טועה, בדגש על עולים מאתיופיה בדרום, באשקלון או במקום אחר.
מרדכי יוגב: אם אני לא טועה.
מרדכי יוגב: ואז שאלנו "מה עם הצפון, האם סטודנט מהצפון יירד עד הדרום" דהיינו, האם יש הנגשה ללמידה של התארים הללו.
מרדכי יוגב: זו לא שאלה פה לאנשים, זו שאלה למל"ג, אני לא יודע אם יש פה נציגים, בשנים כאלה של ריבוי עליה.
<נילי בן -משה: אני כן אשמח לציין משהו שנוגע אלינו מבחינת שירות המדינה ואני חושבת שזה כן אולי עשוי להשפיע על הייצוג של העולים בתוך שירות המדינה, בהקשר גם של תהליכי אקדמיזציה שדיברו פה עליהם.
<נילי בן -משה: אנחנו עתידים לפרסם מאגר סטודנטים עבור כלל שירות המדינה, שבעצם ייתן מענה למשרדי הממשלה בכל מה שקשור לגיוס של סטודנטים, זאת אומרת שזה יהיה הנתיב המרכזי שדרכו משרדי הממשלה יגייסו סטודנטים, כשהבשורה מבחינתנו היא שסטודנטים בסיום של 18 חודשי העסקה ובכפוף לכל מיני קריטריונים, שבעצם נפרסם, יוכלו להגיש מועמדות למכרזים פנימיים ובין משרדיים.
<נילי בן -משה: כך שלמעשה, עם מקצועות בשורות האקדמיה, סטודנטים שהם עולים יוכלו להיכנס לתוך המאגר הזה.
<נילי בן -משה: אנחנו כבר קיימנו מספר ישיבות עם ראש מינהל הסטודנטים העולים במשרד העלייה והקליטה, כדי שבאמת נגביר את כל הנושא של חסם האינפורמציה והגיוס האקטיבי, על מנת שאנחנו באמת נראה אותם בתוך המאגר הזה.
מרדכי יוגב: אדוני היושב ראש, אני מבקש להגיד עוד דבר שיכול לתת פירות, לא בישיבה הבאה, אבל להמשך.
מרדכי יוגב: מהיכרות אישית, מכון לב בודק מה השוק הישראלי צריך, כמו שצה"ל עושה למשל עם מוסדות החינוך העל יסודיים מה צה"ל צריך, מרמת הסייבריסט ועד רמת מתקן המזגנים ומנסה להשפיע על מוסדות החינוך העל יסודיים שצעירים ילכו למקצועות שהוא צריך, המכונאי בחיל האוויר, וכמו שאמרתי הסייבריסט או היודע ערבית.
מרדכי יוגב: נדמה לי שיש פה מקום לומר, אם יש פה נציג משרד הקליטה, ואולי עושים את זה אז אני מתפרץ לדלת פתוחה.
מרדכי יוגב: - - - להיות משימה של משרד העלייה והקליטה לדעת מה השוק צריך בשנים הבאות, מכון לב פתח מגמות לפי צורך, ומגיע ל-90 ומשהו אחוזי השמה, תוך דאגה, גם לוותיקים אבל גם לעולים החדשים.
מרדכי יוגב: למשל אחד המקצועות שהוא פתח, שהיה בכלל לא ברשימה שלו, הוא היה הרי בפיזיקה והיה במקום אחר, פתח את מקצוע הסיעוד, משום שהוא הבין שיש בזה צורך רב, בסיעוד, בקרב אפילו גברים יוצאי העדה האתיופית, וזה יצר מצב של השמה של 90 ומשהו אחוז.
מרדכי יוגב: לכן אני מנסה להעביר את הכדור גם אחורה, לחשיבה יותר רבת שנים ויותר מעמיקה, שנבקש או נשאל את משרד העלייה והקליטה אם הוא עושה מחקר שוק כזה וננסה להגיע אל העולים, והעולים החדשים, גם בהמלצה אפילו, "אם תלמד את הדבר הזה, יש לך סיכוי גדול להשתלב, כי יש בו צורך".
מרדכי יוגב: עשו את זה בכח לעולים כאשר יישבו אותם בכל מיני מקומות שהמדינה חשבה שהיא צריכה, שחסר בגליל או חסר בנגב, או חסר במקום אחר.
מרדכי יוגב: אז בוודאי אפשר לעשות את זה בדרך של הלמידה האקדמית וההשמה.
אברהם נגוסה: השאלה באמת בעניין של החסמים, כי כל המטרה שלנו זה להגדיל את מספר העולים ושילובם בנציבות שירות המדינה או במשרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: השאלה, האם יש חסמים שאתם רואים וצריך לשנות את זה דרך חקיקה או דברים כאלה, או האם יש חסמים שכמו מהלט הציגה, האם החסמים האלה יש לעולים חדשים?
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים שאתם, המשרדים, תהיו גלויים ותגידו לנו לחברי הכנסת, כי בסופו של דבר אם אנחנו לא הולכים לעשות שינוי כדי לשנות את המצב, אז גם אם נקיים מאה דיונים, זה לא יעזור.
אברהם נגוסה: לכן אתם, נציגי המשרדים, צריכים לתת לנו לחברי הכנסת, "אנחנו רוצים לשלב את העולים אבל יש לנו חסמים, 1, 2, 3" ואז אנחנו, חברי הכנסת, צריכים למצוא דרכים איך לשנות את החסמים האלה דרך תיקון בחוק או תקנה או משהו כזה.
אברהם נגוסה: זה לא רק שאתם תתגוננו.
אברהם נגוסה: אנחנו לא מחפשים אשמים, אתם לא צריכים להתגונן, אתם צריכים לתת לנו כלים כיצד לשנות את המצב.
<נעמה נהיר-מזור: במשרד הבריאות אני חושבת שזקוקים מאוד למימון לתכניות השתלמות בתכניות השלמה.
<נעמה נהיר-מזור: כלומר, כשמגיעים עולים מחו"ל ואנחנו רוצים להכיר בהם באחד המקצועות הרישויים בארץ, כמו למשל קלינאיות תקשורת, מגיעים מכל מיני מקצועות שלא קוראים להם בדיוק קלינאיות תקשורת, ואז יושבות הוועדות המייעצות ואומרות, "אוקיי, חסרים לכם קורסים ב-א', ב', ג'", ובונים עבורם איזו שהיא תכנית השתלמות יחד עם אחת מהאוניברסיטאות המוכרות על ידי המל"ג בארץ, העניין לממן את זה.
<נעמה נהיר-מזור: כלומר, כמובן שפונים לארגונים ופונים למשרד הקליטה, המימון הוא דבר שאני חושבת, מאוד מאוד בסיסי, רצון יש, ידע יש, עושים הרבה מאוד פעולות אבל הרבה פעמים זה נתקע מכיוון שאין מימון לתכניות ההשלמה.
<נעמה נהיר-מזור: אני גם רוצה להגיד שמבחינת משרד הבריאות אנחנו עושים הכל גם בתוך המשרד וגם החוצה, לגבי מה שנאמר קודם לגבי ותק ועולים חדשים, אנחנו נותנים אישורים על ותק מקצועי, החל מיום קבלת התואר ולא חשוב היכן הוא ניתן, אם בחו"ל או בארץ, הוותק המקצועי מתחיל מאותו יום.
<נעמה נהיר-מזור: אז זה במידה רבה בתוך משרד הבריאות וגם במקומות אחרים בהם מועסקים בעלי מקצועות בריאות, פותר את הבעיה הזאת.
אברהם נגוסה: את אומרת לי שיש בעיה של כסף?
<נעמה נהיר-מזור: כן.
<נעמה נהיר-מזור: היכן שאנחנו יכולים, ואני נתתי את הדוגמה של הוותק כדי להגיד, היכן שמשרד הבריאות יכול לפתור את הבעיות מבחינת דירוג, הרי וותק קשור לדירוג שכר וכן הלאה, אנחנו עושים את זה.
<נעמה נהיר-מזור: תכניות ההשתלמות, כפי שיודעים כאן, יושבים נציגי ארגונים ויודעים שאנחנו מאוד משתדלים כדי שאנשים יהיו מוכרים לפי חוק בארץ ואנחנו נוכל לספק להם רישיון, הם זקוקים לתכניות השתלמות, לפעמים של שלושה חודשים, לפעמים של שנה אקדמית, אלה דברים יקרים ביותר.
אברהם נגוסה: השאלה שלי האם את יכולה להציג לנו מסמך שאתם הצגתם תכנית עם תקציב והאוצר סירב לאשר לכם את התקציב?
אברהם נגוסה: האם במסגרת התקציב הדו שנתי של המשרד, באתם ביוזמה "יש לנו X עולים שאנחנו רוצים לתת להם קורס השלמה ועלות הקורס היא X" אנחנו רוצים שהאוצר ייתן לנו והאוצר אמר "אין לי כסף".
אברהם נגוסה: יש לכם, אתם יכולים להציג לנו?
<נעמה נהיר-מזור: ביום שני הקרוב יש לנו ישיבה בנושא הזה, אני אעלה את זה ואנחנו כמובן נעביר אליכם בשמחה את הנתונים.
אברהם נגוסה: בבקשה תעבירו לנו, ואז אנחנו נלך לכתובת של מי שדחה את העניין הזה.
<נעמה נהיר-מזור: מצוין.
<נעמה נהיר-מזור: תודה.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע את מר דב מימון, המכון למדיניות העם היהודי.
<דב מימון: שלום כבוד היושב ראש, כבוד חברי הכנסת.
<דב מימון: אנחנו חקרנו את העניין של העלייה בכמה דברים, מה קורה, ואני אמשיך את מה שאמר חבר הכנסת מוטי יוגב.
<דב מימון: אני חבר בוועדה של ועדת מל"ג על עניין של שילוב חרדים.
<דב מימון: אנחנו ראינו את התוצאות של הוועדה הזאת, זה ממש - - - את הדברים ואתם יודעים שיש דימוי בין עולים חדשים וחרדים כי שניהם באיזו שהיא בעיה תרבותית ושילוב, וחסר כלים וחסר התאמה.
<דב מימון: אז אנחנו יכולים לעשות כמה דברים, אני רוצה להמשיך בשני דברים: אחד – צריך כמובן את המיפוי של איפה אנחנו צריכים, איפה השוק צריך.
<דב מימון: זה דבר אחד.
<דב מימון: מהצד השני יש לנו את העניין הזה, ואני בדקתי את זה ואני שומע את זה מהשטח שפשוט אין תרגום לאנגלית.
<דב מימון: אם היה תרגום לאנגלית של משרות בדרג בכיר, כי אם אנחנו נשלב אנשים ברמה בכירה, אלה ישלבו את החברים שלהם אחר כך ברמות אחרות.
<דב מימון: אני מדבר על עניין של טכני, כמובן עניין של סטטיסטיקה, של כלכלנים, ברמות ממש בכירות, אין שום בעיה לתרגם את זה לאנגלית ואז נראה שיהיו הרבה יותר פונים, יש לנו אנשים מאוד מוכשרים עם דוקטורטים, מהאוניברסיטאות הכי טובות, במיוחד בצרפת, כמו שאתם שומעים שאני רואה אותם ואין שום בעיה לשלב אותם, רק שנתרגם את זה לאנגלית, ואז אנחנו נראה שאנשים יוכלו לפנות.
<דב מימון: אחרי שאנחנו נהיה שם, יש תכנית אחת, כמו שעושים עם החרדים, קורס צוערים לשירות המדינה, שיש קורס כזה, אפשר להרחיב אותו גם לעולים החדשים.
<דב מימון: זה לא דורש הקמת מערך גדול, צריך פשוט תכנית אחת, שניקח 30-40 חבר'ה, אנחנו יודעים כמה עולה תכנית כזאת, יש תכנית אחת בשביל החרדים שעולה 5 מיליון לשנתיים, ול-40 או 50, 100 אנשים ייכנסו, ויש דבר כזה שאפשר לעשות את הדבר הזה לעולים החדשים שכמובן יהיה שם את המיון ואת השילוב ואת הליווי וההשמה, כל מה שצריך, אין שום בעיה להקים תכנית כזאת, זה משהו מצומצם.
<דב מימון: משהו רחב יותר זה באמת להקים איזה שהוא מקום בוועדת מל"ג ות"ל, לפתוח קול קורא כמו שעשינו עם החרדים בשביל לשלב אחר כך, תכנית הכשרה, הכנה, כמו שדיברנו על - - - או במקום אחר, יש לנו אפשרות כזאת להקים ואז לפתוח כמה תכניות שדווקא משלבים, מתאימים לשוק, לתת מענה לעולים החדשים.
<דב מימון: תודה רבה.
אברהם נגוסה: נשמע את אסתר בלום מארגון קעליטה.
אברהם נגוסה: אני בכוונה רוצה שהיא תדבר כעת לפני שידבר נציג משרד הקליטה.
<אסתר בלום: תודה רבה כבוד היושב ראש, חברי הכנסת.
<אסתר בלום: תודה על המחקר המאוד מעמיק של המ.מ.מ.
<אסתר בלום: ובכל זאת, מכל הנתונים האלה שאנחנו רואים ומנסים להתחבר אליהם כמה שיותר, חסר לי עדיין את ההשוואה.
<אסתר בלום: אנחנו מדברים על נתונים שהם תלושים, הם לא קשורים למציאות כלשהיא.
<אסתר בלום: אנחנו לא יודעים כמה רופאים יורדים מהמטוס, אז אנחנו יכולים להגיד שיש 100 רופאים שעובדים, והייצוג ביחס לאוכלוסייה הישראלית הוא טוב או לא טוב.
<אסתר בלום: אבל מה לגבי הייצוג של אותם אנשים שהם עצמם הגיעו לארץ והם רופאים, והם מורים, והם מהנדסים.
<אסתר בלום: זה שיש ארבע או חמש עובדות סוציאליות, יכול להיות שזה ייצוג לעומת מספר העובדות הסוציאליות שהוא נכון, ואז צריך לשלב אותם באמת באקדמיה, צריך לשלב אותם במקום אחר.
<אסתר בלום: אני רואה יותר את האנשים שמוכשרים, שהם מגיעים לארץ עם רמה אקדמית מאוד מאוד גבוהה ולא מצליחים להשתלב, ואני לא יודעת איך אני רואה את זה בנתונים האלה.
<אסתר בלום: איך הנתונים האלה משווים תמונת מצב לעומת האנשים, הנכס שמגיע.
<אסתר בלום: יש לנו נכס.
<אסתר בלום: ואיך אנחנו משווים אותו לנתונים שמוצגים כאן.
<אסתר בלום: לגבי כל התהליכים והנושא של המועמדויות, כמו שדב מימון אמר, אי אפשר להגיע לזה.
<אסתר בלום: פשוט אי אפשר, על אף המאמצים של הנגשה, מאמצים כדי להנגיש יותר את האתר, אבל מי שימצא שם את המידע, זה בלתי אפשרי למצוא מידע, יש כמה הקלות לעולים חדשים להגיש מועמדות, אי אפשר להגיע למידע.
<אסתר בלום: מי שיודע איך ומתי יש משרה שפתוחה, זה אנשים שהם בתוך המשרדים ואז הם מפיצים את זה לחברים שלהם, זה עניין של נטוורקינג.
<אסתר בלום: בעצם עולה חדש לא יודע להגיע למערכת הזאת.
<אסתר בלום: צריך להנגיש לו את המידע, אם אנחנו רוצים לראות.
<נילי בן -משה: המידע מונגש.
<נילי בן -משה: יש עניין של אינפורמציה - - -
רוברט אילטוב: איך בדיוק הוא מונגש?
<נילי בן -משה: הוא מונגש במובן הזה, קודם כל שאנחנו מפעילים מרכז שירות, בצ'ט, יש לנו נציגים של מגוון של דוברי שפות.
רוברט אילטוב: לדוגמה, משרד הקליטה מעודכן על הדבר הזה, שהוא יידע להעביר את זה ללשכות המשרד בכל הערים?
<נילי בן -משה: אני העברתי את כל המידע ל- - - מי שאחראית על התחום הזה במשרד העלייה והקליטה, הכנו ביחד חומר מידע עבור עולים, כולל משהו חדש שנכנס שזה ואוצ'רים של הכנות ותאריכי המיון של נציבות שירות המדינה.
<נילי בן -משה: אנחנו מעבירים את המידע הזה לעולים ואנחנו עושים כל - - -
רוברט אילטוב: כלומר זה מגיע לעולים חדשים?
<נילי בן -משה: כן.