GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מירי כהן אדלשטיין: דבר ראשון משרד החינוך בהשתתפות של משרד הקליטה מממן, ומגי תרחיב על זה בהמשך, אולפן א' של חמישה חודשים, שם ניתנות בערך 500 שעות עברית.
<מירי כהן אדלשטיין: לאחר מכן או במקביל מינהל הסטודנטים מממן מכינות עולים.
<מירי כהן אדלשטיין: צריך להבין שהעלות של זה היא משהו כמו 17,000 שקל בשנה.
<מירי כהן אדלשטיין: המימון של מכינות עולים הוא לצעירים שהבגרות שלהם אינה שקילה.
<מירי כהן אדלשטיין: במקרה של מערב אירופה באמת הבגרות היא שקילה אבל אנחנו כדי ספציפית לעודד עליה מצרפת, הכנסנו עכשיו סבסוד גם של המכינה לצרפתים למרות שהם לא חייבים לזה, של מכינת העולים.
<מירי כהן אדלשטיין: דבר נוסף, יש לנו את תכנית תק"א, תכנית קדם אקדמית, תכנית של חמישה חודשים שנותנים בה בסביבות 400 שעות עברית.
<מירי כהן אדלשטיין: התכנית הזאת בעצם מקפיצה את הסטודנטים בשתי רמות עברית בסימסטר אחד.
<מירי כהן אדלשטיין: תכנית שמתקיימות בשלושה מקומות בארץ, גם כן בשיתוף פעולה צמוד ושותפות תקציבית עם משרד החינוך, מורים של משרד החינוך ובאמת אנחנו רואים הצלחות מדהימות בתכנית הזאת.
<מירי כהן אדלשטיין: אחרי תק"א ניתן לעשות גם אולפן קיץ שגם אותו אנחנו מממנים, שזה משהו כמו 6-7 שבועות, מי שרוצה לשפר את רמת העברית.
<מירי כהן אדלשטיין: זאת אומרת שאנחנו מציעים מסלול של 11 חודשים במימון כמעט מלא של המדינה, שבעצם נותן משהו כמו 1,000-1,100 שעות עברית, משהו כזה.
קסניה סבטלובה: במהלך כמה זמן ממועד העלייה?
<מירי כהן אדלשטיין: שנה.
קסניה סבטלובה: אתם סבורים שזה מספיק?
<מירי כהן אדלשטיין: תק"א ומכינות עולים זה גם עד שלוש שנים וזה לא כולל שירות צבאי, זאת אומרת שאפשר לקבל את זה גם אחרי שש שנים לצורך העניין, אפשר גם כן להשתלב.
<מירי כהן אדלשטיין: חוץ מזה המשרד שלנו גם מעניק אפשרות לקבלת ואוצ'רים לעברית לעולים, גם אחרי שכבר עשו את כל המסלול הזה.
<מירי כהן אדלשטיין: דרך אגב, גם אם מישהו עשה אולפן א' ורוצה אחר כך עוד פעם לקבל את הזכות הזאת, שוב, זה מקרה חריג אבל אני לא שמעתי שאמרו "לא".
<מירי כהן אדלשטיין: מגי, תתקני אותי אם אני טועה.
<מירי כהן אדלשטיין: שמישהו סיים אולפן א' ורצה לחזור.
<מגי קורן: אם הוא עומד בזכאות ומשרד הקליטה מאפשר.
<מגי קורן: אנחנו תמיד משלבים.
<מירי כהן אדלשטיין: זו עוד אפשרות, וכמו שאמרתי, יצאנו בתכנית חדשה לוואוצ'רים לעולים במסגרת החלטת הממשלה על עידוד עליה מצרפת, בלגיה ואוקראינה, יש היום ואוצ'רים שניתנים בנוסף ללימודי העברית שבעצם עולים חדשים יכולים לקבל עוד שעות עברית בקבוצות מאוד מאוד קטנות, בנוסף באמת לכל המענים.
<מירי כהן אדלשטיין: יחד עם זאת, למרות זאת, הנושא הזה הוא על שולחננו ואנחנו נתחיל איזה שהוא מהלך מול האוניברסיטאות ואני חושבת שהצעד הנכון הוא פשוט להיפגש מוסד-מוסד, וזה מה שאנחנו מתכננים לעשות, ולבחון את הנושא, לבחון היום מה הסף, האם יש אפשרות לחלופות, האם יש אפשרות למענים נוספים שאנחנו יכולים לתת ואיך אנחנו יכולים להיכנס לסיפור הזה.
<מירי כהן אדלשטיין: אנחנו פה בשביל לייצג את העולים וזה מה שאנחנו מתכננים לעשות, אני מחר נוסעת לטכניון, זה כבר מתחיל עכשיו.
<מירי כהן אדלשטיין: ואנחנו נשמח לבחון את זה כמובן בשיתוף עם משרד החינוך, שנותן לנו בצורה מאוד מקצועית את המענים בנושא העברית.
אברהם נגוסה: מצטרף אלינו חבר הכנסת מוטי יוגב.
אברהם נגוסה: תודה ששיתפת, אבל יש לי כמה שאלות למינהל הסטודנטים.
אברהם נגוסה: את אומרת שעכשיו אתם מתכננים לעשות את זה.
אברהם נגוסה: חבל מאוד שעד עכשיו לא נעשה, כי אני אגיד לך למה - - -
<מירי כהן אדלשטיין: עד עכשיו לא העלו את סיפי הקבלה, זה משהו שקורה עכשיו.
אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול.
אברהם נגוסה: אתם הפה של העולים, משרד הקליטה.
אברהם נגוסה: בשביל זה מדינת ישראל הקימה את משרד העלייה והקליטה.
אברהם נגוסה: אתם בוודאי ידעתם שסטודנטים נתקלים במחסום הזה של מבחן יע"ל.
אברהם נגוסה: האם אתם דיברתם עם ראשי האוניברסיטאות, "תראו, זה מחסום, בואו תרדו מזה?
אברהם נגוסה: " האם היה ניסיון מטעם מינהל הסטודנטים?
<מירי כהן אדלשטיין: אני רוצה להגיד שני דברים בעניין הזה.
<מירי כהן אדלשטיין: כשמדברים על מסע, אנחנו מדברים על אנשים שהם עדיין לא עולים, הם בסטטוס תייר ולכן הדברים האלה לא הוצפו אלינו מבין הקהל הזה.
<מירי כהן אדלשטיין: הם באו אלינו רק אחרי שהם התקבלו, מבחינת לקבל את הסיוע.
<מירי כהן אדלשטיין: אנחנו קיבלו מייל בנושא הזה מארגוני העולים לפני שלושה שבועות, ולכן אני אומרת, ושוב פעם, אנחנו מקיימים פגישות רציפות עם האוניברסיטאות.
<מירי כהן אדלשטיין: אני אומרת בכנות שהפעם הראשונה ששמענו זה היה לפני שלושה שבועות שהנושא הזה הוצף.
<מירי כהן אדלשטיין: אבל עדיין אני אומרת, אוקיי, שמענו על זה.
<מירי כהן אדלשטיין: ואנחנו - - -
<סם קדוש: למען הדיוק, אם המינהל הוא הפה, בוא נגיד שארגונים הם הפה הגדול.
<סם קדוש: אני כבר שישה חודשים ישבתי עם הדיקן של הטכניון.
<סם קדוש: בסך הכל פה זה לא הפורום.
<סם קדוש: זאת אומרת הבעיה כבר קיימת ואתה יכול להגיד שאנחנו ישבנו כל המוסדות, יכול להיות שהמינהל לא היה מעורב, אבל אנחנו לא חיכינו לוועדה הזאת.
<סם קדוש: בגלל שלא היה מענה ישבתי עם המוסדות כדי לפתוח את הבעיה.
<סם קדוש: רציתי לדייק כי זה מאוד חשוב.
<סם קדוש: לא חיכיתי לוועדה, לפני שמונה חודשים ישבתי עם הטכניון.
<סם קדוש: ועוד פעם אני רוצה להגיד למינהל הסטודנטים, אם כבר אתם עושים איזה סיבוב עם המוסדות, שהמגזר השלישי ישתתף.
<סם קדוש: עוד פעם אתם כל אחד לבד, כל אחד עושה את המטבח שלו.
<סם קדוש: תשתפו את המגזר השלישי, היום מדינת ישראל לא יכולה להתקיים בלי המגזר השלישי.
<סם קדוש: תבינו את זה, סליחה על המילים הבוטות אבל זה העובדה, אנחנו מקבלים את הצעירים, ריבונו של עולם, את ידעת לפני שבועיים על המייל שלי שאני ישבתי עם הדיקן לפני שמונה חודשים.
<סם קדוש: איפה סדר היום?
<סם קדוש: אנחנו צריכים להביא את הדברים?
אברהם נגוסה: בוא נעשה סדר.
אברהם נגוסה: מה שאני מבין, שאתם פניתם למוסדות להשכלה גבוהה, אבל לא פניתם בצורה פורמלית למינהל הסטודנטים.
אברהם נגוסה: זה מה שהבנתי?
<מרים לסר: רגע, נציגי משרד הקליטה היו גם מעורבים בעניין.
<סם קדוש: איך מעורבים, האם אתם פניתם - - -
<מרים לסר: נציג משרד הקליטה של עירית חיפה מעורב בעניין.
<מרים לסר: הפרויקטורית של עירית חיפה מעורבת בעניין כבר לפני שמונה חודשים, היא יודעת מהסיפור הזה.
<מרים לסר: אני חושבת שהיא אפילו הייתה נוכחת בפגישה הזאת.
<מרים לסר: אז אנחנו כן פנינו למוסדות הממשלתיים.
אברהם נגוסה: כמו שאמרתי בהתחלה, אנחנו לא מחפשים אשמים.
אברהם נגוסה: אנחנו מחפשים דרך איך לצאת ואיך לשפר את המצב.
אברהם נגוסה: מה שאני אומר, יש בתוך משרד הקליטה מינהל הסטודנטים, זה הגוף או האגף שמטפל בהשכלה גבוהה.
אברהם נגוסה: האם כשראיתם את זה פה שיש מחסום לשילובם של הצעירים בהשכלה הגבוהה, האם אתם הלכתם ושאלתם במינהל הסטודנטים "בואו תעזרו לנו מול האוניברסיטאות", לא עשיתם את זה?
<מרים לסר: לא.
<סם קדוש: השאלה אם היו עוזרים לנו.
אברהם נגוסה: זו שאלה אחרת.
<סם קדוש: האם הם מוכנים להוריד את המבחנים, אם הם לא מסכימים עם הטענה - - -
אברהם נגוסה: לא, אני שאלתי את זה והיא אמרה שהם לא ידעו על הבעיה.
אברהם נגוסה: הקשר שלנו עם הסטודנטים לאלה שהתקבלו, ואז אלה שהתקבלו באים למינהל הסטודנטים לקבל את המימון.
אברהם נגוסה: אבל מי שלא התקבל לא הולך לשם.
אברהם נגוסה: אתה מבין?
אברהם נגוסה: זאת הנקודה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לפנות לנציגת משרד החינוך בנושא הזה.
אברהם נגוסה: שמעת את המקרים האלה ואני רוצה שתתייחסי, משרד החינוך כמשרד שאחראי בעניין החינוך, אל תגידי לי שהשכלה גבוהה זה מל"ג.
אברהם נגוסה: מל"ג זה גם בתוך משרד החינוך.
אברהם נגוסה: יש לכם גם אחריות.
אברהם נגוסה: לכן אני לא רוצה לתת לך דרך לצאת מזה.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחסי באמת מה עשיתם כדי שראשי האוניברסיטאות יגמישו את הקריטריונים שלהם כדי לשלב את העולים בהשכלה הגבוהה.
<מגי קורן: אני מנהלת אגף לחינוך מבוגרים במשרד החינוך.
<מגי קורן: הטלת על כתפיי את כל משרד החינוך.
אברהם נגוסה: בוודאי, כי את נציגה.
<מגי קורן: אז אני קודם כל אדבר על דלת אמותיי.
<מגי קורן: אני עומדת בראש האגף שבין יתר משימותיו אחראי על האולפנים לעברית בארץ לכלל העולים, כל מי שדיבר כאן אני מניחה שעבר את האולפן של האגף.
<מגי קורן: אנחנו מעסיקים כ-500 מורים שהם עובדי מדינה ועיקר התקציב הוא ממשרד החינוך, אנחנו אחראיים על תכניות הלימודים, על הכשרת המורים, פיתוח פדגוגי ומערך - - -.
<מגי קורן: באופן כללי עולים מהמערב מקבלים חמישה חודשים, שזה נע בין 460-500 שעות, תלוי בחודשים בהם חלים החגים, עולי אתיופיה מקבלים 10 חודשים.
<מגי קורן: יש לנו מגוון תכניות שעונים באמת לצרכים מגוונים ואני רוצה להמשיך את מה שמירי ואייל השותפים שלנו במינהל הסטודנטים, לגבי אותה אוכלוסייה של עולים צעירים שבאים להשתלב באקדמיה.
<מגי קורן: התכנית שאנחנו מעמידים לרשותם, ואני מדברת רק על זה, כי כנראה שקיימות תכניות נוספות שעובדות במקביל, ואני לא יכולה לקחת על זה אחריות.
<מגי קורן: אבל לאחר החמישה חודשים שאותו עולה לומד אצלנו, אנחנו פותחים את הדלתות לתק"א, שזו תכנית קדם אקדמית, אנחנו משפרים אותה מדי שנה.
<מגי קורן: כיום יש באשקלון, בתל אביב, ובירושלים את האולפן תק"א שממשיך את האולפן הראשוני, ובנוסף אנחנו נותנים את אולפן הקיץ.
<מגי קורן: הלומדים שלומדים במסגרות אלה, אני יכולה לומר שרובם עמדו במבחני יע"ל ברמה ד', רובם עמדו והצליחו.
<מגי קורן: צריך גם לומר ש-20% מתוך אותם לומדים בתק"א שמתמידים, ופה אני רוצה לומר, ללמוד שפה זו משימה רצינית, וזה תלוי גם באיזה מאמץ כל אחד משקיע.
<מגי קורן: זו תכנית אינטנסיבית שדורשת מהלומד להשקיע.
<מגי קורן: אלה שמשקיעים, רובם ככולם עוברים ברמות ד' ו-ה' שזה 110 ומעלה.
<קריאה: לא זה לא נכון.
אברהם נגוסה: סליחה, כדי להגיב יש תור.
אברהם נגוסה: כרגע זה התור שלה.
אברהם נגוסה: תרשמו את זה ואני אתן לכם להגיב.
<מגי קורן: חלקם אפילו מקבלים פטור.
<מגי קורן: לא רובם, אבל חלקם.
<מגי קורן: אני לא בסמכות שהיא האחריות.
<מגי קורן: אנחנו רוצים להכין לומדים לרמת עברית גבוהה שתשרת אותם בכל תחומי החיים.
<מגי קורן: אני לא חושבת שלהכין אותם למבחן יע"ל זה המנדט שלנו.
<מגי קורן: אנחנו ניתן להם ונותנים להם מורים, מכינים להם, יושבים איתם בכיתה כי זה חלק מהצרכים שלהם, אז אנחנו נענים לצרכים האלה.
<מגי קורן: אנחנו עוברים על המבחנים, המורים מתרגלים איתם את השאלות, אבל אנחנו לא מוסד לפסיכומטרי.
<מגי קורן: אנחנו רוצים להם את התשתית הטובה ביותר בשפה שתאפשר להם השתלבות בחיים, כל אחד לפי התכניות שלו.
<מגי קורן: אני יודעת שהשינוי הזה חל לאחרונה והוא מעורר הדים, אני באמת שמעתי ואני מודה על הדברים שנאמרו כאן על ידי העולים שנתקלים בקשיים.
<מגי קורן: העניין הזה שאנחנו יכולים להוסיף שעות, ואנחנו דיברנו עם המינהל שאנחנו נתכוונן לתת עוד אבל לא להכין למבחן יע"ל, לתת כלים לאותם לומדים שמגיעים, ושוב אני אומרת, שמתמידים.
<מגי קורן: אנחנו נותנים כשנה, כ-1,000 ומשהו שעות שזה באמת הרבה.
<מגי קורן: לא כולם מנצלים את ההזדמנות.
<מגי קורן: יש גם כאלה שמתחילים ואומרים "זה יותר מדי עבורי, אני לא עומד בזה".
<מגי קורן: הנוכחות וההתמדה והכנת השיעורים היא באמת קריטית כאן, כדי להצליח.
<מגי קורן: אלה שעושים את זה במסגרות שאנחנו מתארים פה עומדים בזה בהצלחה, ואנחנו יכולים בדיאלוג הזה לראות איך אנחנו מוסיפים שעות ושהלומדים יעמדו בזה.
<מגי קורן: לגבי המכינות הקדם אקדמיות שזה גם באחריות של האגף, מכינות העולים זוכים שם באמת לתקצוב של המינהל וגם חלק על ידי המשרד, אנחנו נותנים שם מענים, לפעמים גם עם חלק מהמורים של המשרד.
<מגי קורן: זה מה שיש לי לומר.
אברהם נגוסה: מצטרף אלינו חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי, חבר ועדה.
אברהם נגוסה: השאלה שלי היא מי קבע את מבחן יע"ל, האם זה קריטי או הכרחי לעולים חדשים כדי שישתלבו באקדמיה.
אברהם נגוסה: מי קבע?
אברהם נגוסה: מל"ג?
<מגי קורן: לא, זה לא במנדט של משרד החינוך.
אברהם נגוסה: מי קבע את זה?
<מגי קורן: לדעתי זה המוסדות.
אברהם נגוסה: הם מחויבים באיזה שהוא חוק לעשות את זה?
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע, לפני זה אתה רוצה להגיב למה שאמרה נציגת משרד החינוך.
מרדכי יוגב: יש פה נציג מל"ג?
אברהם נגוסה: יש נציג מל"ג?
אברהם נגוסה: אתה אולי תיתן לנו פתרון לשאלה הזאת גם.
אברהם נגוסה: אבל לפני זה אני רוצה להגיב למה שנציגת משרד החינוך אמרה.
אברהם נגוסה: לפני שנעבור למל"ג ולראשי האוניברסיטאות, גמליאל, רצית להגיב.
<גמליאל גוטשל: תודה.
<גמליאל גוטשל: אני מעמותת C.N.E.Fאני מעריך את כל התכניות של משרד החינוך ושל משרד הקליטה, כי הם ממש מכינים בצורה טובה להבנת העברית.
<גמליאל גוטשל: אני מפנה כיועץ להכוונה בלימודים הרבה עולים לתכניות האלה כדי שהם יוכלו להשתפר כי אני יודע שהתוצאות ברמת העברית, להשתלבות בלימודים, ממש זו לא הצלחה של 100%, אבל אפשר להגיד 100% הצלחה בלימודים כי הרמה ממש טובה מאוד.
<גמליאל גוטשל: השאלה היא למה שהם יוצאים עם התעודה של האולפן או תק"א, המוסדות האקדמיים לא מקבלים את זה וצריך את מבחן יע"ל.
<גמליאל גוטשל: כי לפעמים אפילו אם הציון הכי גבוה בתק"א, או אפילו בציון הכי גבוה אחרי אולפן א', או איזה שהוא סוג של משרד החינוך, יש ציון של רמה ד', רמה ה', רמה ו', מה שצריך כדי להמשיך ללימודים, ופתאום במבחן יע"ל מגיעים ב-100, או פחות, וזה לא נותן להם אפשרות להיכנס ללימודים.
<גמליאל גוטשל: זה גם אחד מההיכרות של המוסדות למה שעושה המדינה כדי להכין את הסטודנטים.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת מרדכי יוגב.
מרדכי יוגב: אני ארצה לשמוע את התשובה, אני לא אוכל להשאר עוד הרבה אחר כך, אבל שאלתי לנציג המל"ג, מרק, האם במל"ג בשנים האחרונות, ואנחנו מדברים פה על שנתיים מבורכות עליה, 32,000 ו-26,000, וגם לפני, נעשה דיון בכלל על קליטת גלי העלייה.
מרדכי יוגב: אני מכיר המון פעולות פרטניות בקרב יהודי אתיופיה, אני מכיר המון פעולות פרטניות בקרב מאמצים אחרים, אולי צרפת, אבל באופן כללי, כי רבע מהעולים הם מצרפת, רבע מהעולים הם מאוקראינה, וכל העולם.
מרדכי יוגב: דרום אמריקה והכל, אז השאלה הראשונה האם נעשה דיון שכזה.
מרדכי יוגב: דבר שני, ראיתי את המפתחות של האוניברסיטאות השונות רק במסמך שפה הפצתם, ונראה לי גם כאחד ישראלי, אבל כשהייתי זקוק להוציא פטור באנגלית, באוניברסיטת חיפה, נתנו לי לממש אותו במשך כל השנה הראשונה עד השנה השניה, כי ראיתי את זה באוניברסיטת תל אביב, ואני חושב שנכון היה ליצור בזה רגולציה, כי טבעו של העולה כשהוא משתלב בכיתה, אז יכול להיות שהוא בתחילה איננו מבין ויש לו איזה שהוא פיגור מסוים, אבל מערכת הלחצים הפנימית שלו היא כזאת שתביא אותו לרוץ על זה ולעבוד שעות נוספות לכיוון הסימסטר השני, והשנה השניה, כדי ליישר קו ולהבין את הנאמר בכיתה ועוד דברים אחרים.
מרדכי יוגב: אז שתי שאלות.
מרדכי יוגב: מה הדיון ומה המדיניות, ואם יש משהו רגולטיבי.
מרדכי יוגב: ואיך אתם רואים את זה.
<מרק אסרף: אני רוצה לפתוח בזה שמבחן יע"ל לא נקבע על ידי המועצה להשכלה גבוהה, כפי שגם המבחן הפסיכומטרי לא נקבע על ידי המועצה להשכלה גבוהה.
<מרק אסרף: צריך להבין את זה כעקרון מנחה.
<מרק אסרף: לכן המוסדות להשכלה גבוהה, ובמקרה הזה האוניברסיטאות, הם גופים עצמאיים, על פי חוק המל"ג יש עקרון מאוד חשוב שזה ההתנהלות האוטונומית שלהם.
<מרק אסרף: המועצה להשכלה גבוהה יותר מזה, לא רק שהיא לא קבעה להם את תנאי הקבלה במובן הזה של מבחן יע"ל, אלא רק לפני חודש הייתה החלטה מאוד מאוד חשובה במועצה להשכלה גבוהה, שככלל תנאי הקבלה למוסדות להשכלה גבוהה זה באחריות המועצות להשכלה גבוהה.
<מרק אסרף: למועצה להשכלה גבוהה יש לה שיקול דעת, היא יכולה לקבוע ויש לה סמכות לקבוע, אבל כשהיא רואה דברים בתחומים נבחרים, היא יכולה לקבוע תנאים למען שמירת הרמה המדעית והאקדמית, אבל ככלל ההסדרים האלה הם הסדרים פנימיים מקצועיים אקדמיים של המוסדות להשכלה גבוהה, וכך צריך לראות את זה.
<מרק אסרף: לא רק בזה, תחשבו על לימודי הרפואה, לימודי הנדסה, כל התחומים, המקצועות האלה, נקבעו להם תנאי קבלה על ידי המוסדות להשכלה גבוהה, עוד הרבה הרבה זמן לפני שהמל"ג עסקה בכלל בנושא של תנאי הקבלה.
<מרק אסרף: לגבי העולים – ות"ת, הוועדה לתכנון ותקצוב של המועצה להשכלה גבוהה, שזה גם המל"ג, בתכנית הרב שנתית שלהם שרק עכשיו הושקה, לפני חודש-חודשיים, דברים מרכזיים, נדבכים שלמים שם עוסקים בהנגשה ועזרה למגזרים בחברה, המגזר החרדי, החברה הערבית, וגם יש שם כפי שאמרת לעולים, למשל עולים יוצאי אתיופיה וכולי.
מרדכי יוגב: רק שאלה, יש שם עולים יוצאי אתיופיה ואין שם עולים בכלל או עולי צרפת ועולי אוקראינה?
<מרק אסרף: לא.
<מרק אסרף: אני לא ראיתי על עולי צרפת ולא עולי אוקראינה, וחבר המדינות העצמאיות.
אברהם נגוסה: גם עולי אתיופיה זה רק השנה, עכשיו, התחיל.
<מרק אסרף: נכון.
מרדכי יוגב: זה נכון שצריך אולי לתת שם איזה שהוא "בוסט" נוסף, אבל באותה מידה יש בני מנשה בכמות קטנה, אבל יש כמויות אדירות של עולים שהנגשת השפה איננה שונה בין עולה מצרפת, עולה מברית המועצות, עולה מדרום אמריקה, הספרדית לעומת העברית והאנגלית, זה היה צריך להיות בראייה כוללת, בוודאי בהתאם לחתכי העלייה.
מרדכי יוגב: לדוגמה, אם החלטתם שיש לכם כסף לשתי שפות אז זה יהיה צרפתית ורוסית, לשלוש, ספרדית צרפתית ורוסית, וכולי.
<מרק אסרף: אתה צודק.
<מרק אסרף: צריך לחשוב על זה ברמה המערכתית, הכוללת, אבל מה שאני ציינתי זה מה שאנחנו יודעים על זה עכשיו, על מה שהתחילו, שכבוד היושב ראש ציין, זה למשל לגבי יוצאי אתיופיה, ההשתלבות שלהם במוסדות להשכלה גבוהה עם כל מיני מלגות ואפיקים שנועדו לסייע להם, וצריך לחשוב גם על התמונה היותר כוללת של העולים הצעירים.
מרדכי יוגב: נבקש לראות מה הם הולכים לעשות עם זה, עוד חודש.
אברהם נגוסה: זה תלוי בתקציב?
אברהם נגוסה: במה זה תלוי?
אברהם נגוסה: מה מגביל אתכם לכלול את כל העולים?
<מרק אסרף: לא צריכה להיות הגבלה.
<מרק אסרף: זה עניין של תכנון וחשיבה ארוכת טווח.
<מרק אסרף: אם עולה הצורך, צריך לדון בו בות"ת ובמועצה להשכלה גבוהה.
מרדכי יוגב: אז אנחנו מבקשים שיקיימו דיון ויאמרו מה תוצאותיו, לאור נתוני העלייה המבורכים של השנים האחרונות.
אברהם נגוסה: אנחנו נקבל החלטה היום, כדי שאתם תדונו לכלול את כל העולים החדשים.
אברהם נגוסה: אוקראינה, צרפת, דרום אמריקה, כל העולם.
מרדכי יוגב: תבקשו שלדיון יגיע נציג הסוכנות או נציג משרד העלייה והקליטה ויפרוש בפניכם גם את חתך הגילאים לצורך העניין לעשור הקרוב, כדי לדעת איזה כמויות של - - -
אברהם נגוסה: נשמע מבנימין טואטי, מנהל תכניות לעולים.
<בנימין טואטי: תודה.
<בנימין טואטי: אני רק רוצה להעיד מה שנעשה אצלנו ואיך זה עובד ואולי במוסדות אחרים יאמצו את זה.
<בנימין טואטי: יש תמיד דילמה בין ערכי הציונות ובאמת הבאת כמה שיותר עולים למוסדות שלנו, ומצד שני רמת העברית זה דבר שאי אפשר "לזלזל” בו, ותלמידים עולים חייבים בסופו של דבר, כדי להשתלב, להגיע עם רמה בסיסית לפחות של עברית.
<בנימין טואטי: ותמיד יש דילמה איפה מעמידים את הרמה הזאת ומה הרף ומה הסף.
<בנימין טואטי: מבחן יע"ל הוא בעייתי, אנחנו עשינו בשנה האחרונה עבודה רצינית על המבחן הזה.
<בנימין טואטי: הוא באמת מבחן בעייתי מצד אחד, מצד שני זה הכלי שכרגע עומד לרשותנו ואנחנו ניסינו כמה שיטות ואין הרבה שיטות אחרות מוצלחות, אנחנו ניסינו אפילו מבחן פנימי שלנו וזה לא ממש צלח.
<בנימין טואטי: מה שאנחנו בסופו של דבר החלטנו לעשות, קודם כל הרף אצלנו הוא 100 מבחינת מבחן יע"ל, אנחנו מקבלים תלמידים מציון 100 במבחן יעל.
אברהם נגוסה: מי שקיבל 90?
<בנימין טואטי: מי שקיבל 90 חייב לעבור תכנית הכנה אצלנו של שנה, כולל לימודי עברית.
אברהם נגוסה: אתם לא דוחים אותו.
<בנימין טואטי: אנחנו לא דוחים אותו, אנחנו מציעים לו חלופה, שזה בעצם לא תמיד תלמידים, במיוחד עולים מצרפת, לא תמיד אוהבים את זה, כי זה נותן להם עוד שנה לפני כניסה לאוניברסיטה.
<מרים לסר: כמה זה עולה?
אברהם נגוסה: שנה זה בזבוז זמן.
<גמליאל גוטשל: זה פתוח לעולים?
<בנימין טואטי: זה פתוח גם לעולים.
<מרים לסר: זה ממומן על ידי המינהל?
<בנימין טואטי: לא, זה לא ממומן.
<גמליאל גוטשל: כמה זה עולה?
<גמליאל גוטשל: 15,000 דולר?
אברהם נגוסה: השאלה שלי, בוא תשתף אותנו אתה כמנהל - - -
<בנימין טואטי: אתה תוקף לפני ששמעת את כל ה- - -
<גמליאל גוטשל: זה היה 90 לפני שנה במכון - - -
אברהם נגוסה: אנחנו עכשיו עושים דיון ענייני.
אברהם נגוסה: אני רוצה לפנות אליך, את עזרתך, אתה כמנהל תכניות לעולים, האם אתה מאמין שמבחן יע"ל הכרחי כדי להשתלב באקדמיה?
<בנימין טואטי: מבחן יע"ל לא הכרחי, אבל רמה בסיסית בעברית כן הכרחית.
<בנימין טואטי: לכן הכלי הזה של מבחן יע"ל אנחנו צריכים אותו, אבל גם התלמידים צריכים אותו לפעמים.
<בנימין טואטי: מצד שני, יש גם כלים אחרים שאנחנו משתמשים, למשל בוגרים של תכניות תק"א או של אולפנים של משרד החינוך, מתקבלים אצלנו בלי מבחן יע"ל.
<בנימין טואטי: מי שלמד אצלנו בתכניות הכנה למכינה, גם מתקבל בלי מבחן יע"ל.
<בנימין טואטי: אם הוא עובר קורס אצלנו של עברית ובעצם עובר את הקורס, מתקבל למוסד.
<בנימין טואטי: מי שעבר מבחן ממשרד החינוך ומגיע עם רמה ד', מתקבל למוסד בלי מבחן יע"ל.
<בנימין טואטי: יש כלים אחרים.
<בנימין טואטי: מצד אחד יש כלים אחרים, מצד שני מי שנוחת פתאום מצרפת ורוצה להתקבל למוסד, חייב איזה מבחן כלשהוא.
אברהם נגוסה: אין ספק, אין ויכוח שצריך עברית בסיסית.
אברהם נגוסה: זה נכון.
אברהם נגוסה: אבל מה שאתה אומר, הוא צריך לקבל 100.
אברהם נגוסה: אם הוא מקבל 90, אתה נותן לו הזדמנות אחרי שנה.
אברהם נגוסה: במהלך השנה הוא מתייאש.
<בנימין טואטי: לא בטוח שהוא מתייאש.
<בנימין טואטי: בדרך כלל תלמידים שלמדו כבר שנה במסגרת כלשהיא, בדרך כלל מי שלמד שנה במסגרת של תכניות מה ששמענו עכשיו, או תכניות של החוויה הישראלית, מגוון של תכניות בדרך כלל אחרי שנה 100 זה ציון שאפשר להגיע אליו.
<בנימין טואטי: זה לא ציון משוגע.
<בנימין טואטי: 110 ו-120 זה כבר בעיה.
<בנימין טואטי: אצלנו מ-120 מקבלים פטור בכלל של עברית.
<בנימין טואטי: מי שמוציא במבחן יע"ל 121 הוא פטור לגמרי.
<קריאה: 100 מתוך כמה?
<קריאה: 150.
<בנימין טואטי: יש עוד דבר שהוא חשוב.
<בנימין טואטי: גם עם ה-100 הזה לפעמים זה לא מספיק.
<בנימין טואטי: אנחנו ממשיכים לתת בשנה הראשונה של העולים, ממשיכים לתת להם גם עוד אולפן במהלך השנה, זה נכון מה שחברת הכנסת אמרה קודם, עברית לומדים כל הזמן ומשפרים כל הזמן, ובמהלך כל מסלולם האקדמי במוסד אצלנו, התלמיד - - -ושיעורי עברית שמאפשר להם קליטה טובה ושיפור בשפה על מנת להצליח בלימודים.
<בנימין טואטי: בסופו של דבר זה גם לטובת התלמידים.
<בנימין טואטי: אין לנו אינטרס, ואני חושב שזה בכל המוסדות, להכניס תלמיד שלא יגיע לסוף הלימודים ולא יצליח.
אברהם נגוסה: את אבנר סופר מאוניברסיטת תל אביב.
<אבנר סופר: תודה רבה.
<אבנר סופר: קודם כל אני רוצה להודות לכולם על הדברים שנאמרו פה, הרבה דברים חדשים שלא הכרתי.
<אבנר סופר: זה היה מעניין ומועיל.
<אבנר סופר: אני רוצה להגיד שמבחינת הקבלה לאוניברסיטאות, מכשירי הקבלה שיש לנו, בסך הכל זה מכשיר די גס.
<אבנר סופר: הוא לא מאפשר לבחור בפינצטה את מי שיצליח ומי שלא יצליח, אין דרך לעשות את זה.
<אבנר סופר: כתוצאה מכך אנחנו מקבלים לפעמים תלמידים שבסוף לא מצליחים ואנחנו גם דוחים תלמידים שהיו יכולים אולי להצליח, ויש הוכחות לפעמים גם למקרים כאלה.
<אבנר סופר: אין לנו את היכולת, מאחר שאנחנו צריכים לקבוע תנאי קבלה שוויוניים, אין לנו יכולת באמת לבחור ואפילו אין אפשרות כזאת לזהות את מי שבסופו של דבר יצליח.
<אבנר סופר: כמו שנאמר פה, רמת עברית מסוימת היא תנאי להצלחה באוניברסיטה ואנחנו בטח לא רוצים שאנשים יתקבלו לאוניברסיטה, יבזבזו את זמנם ובסוף ינשרו, בגלל רמת עברית או בגלל כל תנאי אחר.
<אבנר סופר: במסגרת זאת ראינו שיש קורלציה בין התוצאות של מבחן יע"ל, ציון מבחן יע"ל בזמן הכניסה, לבין מידת ההצלחה של התלמיד, כלומר למשל איך שהיא נמדדת באחוזי נשירה, לפעמים גם בציוני שנה א', למרות שאחוזי הנשירה זה היה מה שיותר חשוב לנו.
<אבנר סופר: לכן באוניברסיטת תל אביב העלינו בזמן האחרון את סף הקבלה במבחן יע"ל שהיה 59, שזה ממש הכי נמוך שיכול להיות, אז באוניברסיטת תל אביב זה עלה ל-105 במסגרת א.
<אבנר סופר: יישור קו עם שאר המוסדות ו-ב.
<אבנר סופר: בהתאם לתוצאות שראינו שבאמת יש קורלציה משמעותית בנושא הנשירה.
<אבנר סופר: זה נושא שאני פחות בקיא בו.
<אבנר סופר: אנחנו כן מעניקים תמיכה וליווי במסגרת אגודת הסטודנטים של כל מיני צרכים.
<אבנר סופר: לגבי מידת הליווי שאנחנו מעניקים לעברית אני לא יכול לומר, בזה אני לא בקיא, אבל יש כן תמיכה במגוון רב של צרכים, כמו שנאמר בין אם זה סטודנטים עולים, דוברי ערבית, עולי אתיופיה באופן ספציפי וכן הלאה, או בעלי נכויות שונות וכדומה.
<אבנר סופר: אחרי שסטודנט מתקבל בציון הזה של 105 הוא צריך להגיע תוך שנה לרמת הפטור.
<אבנר סופר: זה נעשה כיום באמצעות קורסים שהוא צריך לשלם עליהם מכיסו.
<אבנר סופר: אני לא יודע אם יש תמיכה לעולים חדשים בעניין הזה כדי לאפשר להם ללמוד את הקורסים האלה, אבל זה משהו למשל שמשרד הקליטה יכול מאוד לעזור.
<אבנר סופר: כן התחלנו לבחון בעקבות תשומת הלב שניתנת לנושא הזה, לפתח קורסים שהם לאו דווקא, אוקיי, קורס שיביא אותך למבחן יע"ל ברמה כזאת וכזאת, אלא אפילו קורסים שהם ספציפיים לפקולטה שבה אתה לומד.
<אבנר סופר: מן הסתם אוצר המלים בעברית שאתה צריך כשאתה לומד הנדסת חשמל שונה מאשר כשאתה לומד ספרות, אז התחילו מחשבות על לפתח את הקורסים בכיוון הזה.
<אבנר סופר: זה כמובן הרבה עבודה ודורש כסף, ולמיטב ידיעתי זה נעשה כיום על ידי מימון של הסטודנט.
<אבנר סופר: מה שאומר שבמקרים רבים הסטודנט מעדיף שלא לקחת את הקורסים האלה.
<אבנר סופר: זאת אומרת הוא אומר "טוב, נכנסתי לאוניברסיטה, נניח שעל ידי ספיגת האווירה העברית שלי תשתפר ויהיה בסדר", ואז הוא בא להבחן אחרי שנה ומסתבר שהיא לא בסדר.
<אבנר סופר: לכן מימון של הקורסים האלה זה משהו שמאוד - - -
אברהם נגוסה: אני זוכר שקיבלו אותנו לאוניברסיטה שנה א', אבל במקביל היו גם שיעורי עברית ואז במהלך השנה, עברנו את מבחן הפטור.
אברהם נגוסה: במהלך הלימודים.
אברהם נגוסה: האם זה קיים גם עכשיו?
<אבנר סופר: קיימים שיעורי עברית, הם לא ניתנים במסגרת קורסים של האוניברסיטה, הסטודנט צריך לשלם עליהם בעצם בנפרד, הם לא ממומנים, הם נעשים גם על ידי גורם חיצוני שבעצם זוכה במכרז.
<אבנר סופר: כך שזה לא נעשה בצורה אינטגרטיבית שאתה מתאר.
<אבנר סופר: זו גם בעיה שהועלתה להתייחס אליה, שוב, יש את נושא המימון שהזכרתי, ובעיה נוספת שקשורה בזה שזה עניין התנהלותי פנימי שלנו, זה איך מתאמים את מערכת השעות, כך שהסטודנט יוכל לקחת את הקורסים האלה בעברית בלי שהם יתנגשו לו עם הלימודים.
אברהם נגוסה: אני רוצה שנציגי האוניברסיטאות יתייחסו, אנחנו שמענו פה על מחסומים.
אברהם נגוסה: אחד זה המבחן הפסיכומטרי, והדבר השני מבחן יע"ל.
אברהם נגוסה: האם ניתן לעשות מבחינה אקדמית, האם ניתן לעשות גמישות והתחשבות למען העולים החדשים, לתת להם הזדמנות להתקדם בתוך האוניברסיטה, לשפר את השפה וגם את העניין של תוצאות הפסיכומטרי, להתחשב.
אברהם נגוסה: האם ניתן לעשות את זה.
אברהם נגוסה: אני אשמח שתתייחסו לזה כשתדבר, כיון שאני מבין שלכל אוניברסיטה יש את ה- - - שלו.
אברהם נגוסה: אין משהו אחיד.
<אבנר סופר: מצד אחד אין אחידות, אבל מצד שני אנחנו מדברים אחד עם השני ולומדים אחד מהשני.
<אבנר סופר: אני יכול להתייחס לשאלה שלך לגבי תמיכה מיוחדת.
<אבנר סופר: תנאי הקבלה הם שוויוניים לחלוטין.
<אבנר סופר: זאת אומרת הם מסתכלים על אדם ללא מי הוא, מה הוא עשה בצבא, אם הוא עולה חדש וכן הלאה.
<אבנר סופר: כך זה צריך להיות לדעתי ואני משער שכך גם החוק קובע שצריך להיות.
<אבנר סופר: רעיון מעניין שעלה פה ולא הכרתי, ואנחנו יכולים לבחון אותו, זה למשל האם אפשר להשתמש במבחנים של משרד החינוך או משרד הקליטה כתחליף למבחן יעל.
<אבנר סופר: זאת אפשרות שצריך לבדוק.
<אבנר סופר: אני יכול לענות על עוד שאלה שנשאלה, ותקנו אותי אם אני טועה, אבל אני חושב שמבחן יע"ל נקבע על ידי המרכז הארצי לבחינות ולהערכה, שגם כותב את הבחינה הפסיכומטרית, והוא הגוף המקצועי לכל הנושא הזה של בחינות ומפגישות עם האנשים אני יכול לציין שהם לא סתם שולפים את הבחינות האלה מהמותן אלא הם - - - בנושא הזה מאוד מקצועיים.
<אבנר סופר: ולכן הם הגוף שעליו אנחנו נסמכים כשאנחנו מבצעים את הבחינות האלה, גם בחינות באנגלית, דרך אגב.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת מלכיאלי.