GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<איילת קרפ: שני המסלולים האלה נמצאים בשלב כתיבת הוראת מנכ"ל, הם יפעלו דרך מרכז השקעות כאשר שתסתיים כתיבת הוראת המנכ"ל שאנחנו מקווים שתהיה מאוד בקרוב, מעסיקים יוכלו לפנות ולבקש תמיכה וסבסוד של שכר העובדים, זה במתווה פוחת למשך שלוש שנים.
<איילת קרפ: בדרך כזאת אנחנו בעצם כבר נכניס עובדים למשרות איכותיות בשכר גבוה, משהו שכבר ירגיל, הרעיון הוא להרגיל את המעסיק שעובדים יוצאי אתיופיה יכולים וראויים לקבל שכר גבוה.
אברהם נגוסה: תודה אנחנו נתקדם למשרד הבריאות.
אברהם נגוסה: פרופסור אפק בבקשה.
<ארנון אפק: שלום לכולם.
<ארנון אפק: אנחנו יודעים שמשרד הבריאות קיבל קצת פחות מ-20 מיליון שקלים, פחות מדי, ואנחנו כמו תמיד מנסים לעשות את המיטב עם מה שקיבלנו.
<ארנון אפק: בעיית הסוכרת היא קשה מאוד בקרב יוצאי אתיופיה, צריך להבין שהחשיפה לעולם המערבי, אני אשתמש במילה הזו "מקלקלת" הרבה מאוד מההרגלים הנכונים ומתפקידו באמת לבוא ולהציף את הבעיה ולמצוא את הדרכים להתמודד איתה.
<ארנון אפק: אני יכול להגיד שעמותת טנא בריאות קיימה כנס על זה בבית החולים הלל יפה שהיה מאוד פורה ולימד אותנו הרבה על הבעייתיות.
<ארנון אפק: אנחנו כאן נמצאים בתהליך של מבחני תמיכה לקופות שיתערבו ב-20 ישובים עם ריכוז גבוה של יוצאי הקהילה האתיופית.
<ארנון אפק: סיימנו את העבודה המשפטית, זה עובר למשרד המשפטים ויוצא להערות הציבור.
<ארנון אפק: קידום בריאות בקהילה, הכוונה להכשיר מתנדבים מתוך הקהילה וכאן טדי שנמצא לידי כבר גיבש את הקבוצה הראשונה של 28 אנשים בעפולה והוא ימשיך לקדם את הנושא הזה.
<ארנון אפק: רצינו לקדם סדנאות לקידום בריאות מטעם אנשי הקהילה, ואני יכול להגיד לכם שיצאנו ב-RFI, ארבעה גופים פנו אלינו ואנחנו כרגע בשלבי כתיבת מכרז כי ברגע שיש מספר פונים אתה חייב כמובן לפעול על פי מכרז.
<ארנון אפק: מגשרים בתוך המערכת, כאן התקדמנו, נתחיל עם המגשרים הקיימים.
<ארנון אפק: לצערי, בכללית שאגב ייאמר לזכותם, יש להם מגשרים, חלקם עבדו כל השנים כולל הוותיקים, חלקם שהם ותיקים מאוד לא היו חלק מהעובדים אלא עובדי חוץ ואני יכול להגיד שהשישה בתהליכי קליטה כעובדים רשמיים של כללית, אני חושב שזה הישג מאוד חשוב.
אברהם נגוסה: שישה מגשרים?
<ארנון אפק: בנוסף יש לנו תוספת של עוד ארבעה מגשרים בכללית, ארבעה מגשרים בלאומית וחמישה מגשרים במשרד הבריאות וגם כאן אין לנו למעשה תקנים, אז אם לא נצליח להכניס תקנים אני - - -
אברהם נגוסה: התכנית שלכם זה להכניס 24 מגשרים?
<ארנון אפק: בסך הכל.
<ארנון אפק: בהחלט.
<ארנון אפק: ואני הייתי מאוד רוצה למשל את המגשרים שאנחנו קולטים במשרד הבריאות, לקלוט אותם על תקנים ואין לנו, אז בסוף נצטרך בכסף לקלוט אותם כעובדי חוץ וזה חבל לי.
<ארנון אפק: הייתי שמח אם היו לי תקנים לקלוט אותם כעובדים רשמיים של המשרד, אני אומר את זה בכנות כאן, ואני מקווה שתוכלו לעזור לי.
אברהם נגוסה: אתם קיבלתם תכנית מאושרת עם תקציב לקלוט 24 מגשרים.
<ארנון אפק: זו מילת המפתח.
<ארנון אפק: תקציב.
אברהם נגוסה: אז למה אתה מדבר על תקנים, יש לך כסף.
אברהם נגוסה: 19.6 מיליון.
<ארנון אפק: שוב, אני אומר את האמת.
<ארנון אפק: הייתי רוצה שאותם עובדים שהם מגשרים, שלמשל אלה החמישה שמיועדים אלינו ללשכות, יעבדו כעובדים רשמיים של המשרד ולא נשלם להם באמצעות כסף.
<ארנון אפק: זו לא בעיית כסף.
<ארנון אפק: תקנים וכסף זה לא אותו דבר, לצערי, במערכת הממשלתית לפחות.
<קריאה: הוא רוצה להעסיק העסקה ישירה.
<ארנון אפק: בדיוק.
<ארנון אפק: עזרת לי מאוד להבהיר למה התכוונתי.
<ארנון אפק: אבל עדיין, עצם העובדה שכללית קלטו, זה לדעתי סימן מאוד חיובי ואני מקווה שגם הממשלה תלך אחרי זה.
<ארנון אפק: הסברה – תראו, כאן שימו לב לתקציב הזעום שיש למשרד הבריאות, אדוני חבר הכנסת מנגוסה.
<ארנון אפק: שימו לב לתקציב הזעום.
<ארנון אפק: לכל עולם ההסברה יש לנו 300,000 שקל.
<ארנון אפק: וכאן שוב טדי עובד עכשיו על תכנית שבכסף הזה נוכל למצות אותו גם לרדיו, גם לאינטרנט, גם לטלוויזיה, זה מה שיש לנו, נעשה את המקסימום, ועוד השאר, 80,000 שקלים לכנסים שכמובן אנחנו כבר מתכננים את הכנס הקרוב לפברואר-מרץ.
<ארנון אפק: מיצוי זכויות – במענה של משרד הבריאות, 5400*, הוספנו אדם שנותן מענה באמהרית, כך שיש לנו כרגע נתב שנותן מענה באמהרית, כך שיש לנו עכשיו מענה ראשוני.
<ארנון אפק: ומבחינת עולם התעסוקה, מספר הפונים למכרזים, שילשנו אותו.
יוסי יונה: ציינת על הנתב.
יוסי יונה: במקרה הזה יש איזו שהיא הערכה לגבי מענה לצרכים?
יוסי יונה: כמה אנשים פונים?
<שלומית אבני: קודם להוספה של נתב באמהרית לא היה תיעוד של פונים באמהרית, הוא גם היה מאוד מאוד קטן.
<שלומית אבני: ברגע שנוסף הנתב, נעשתה איזו שהיא עבודה ראשונית של הנגשת מידע, התווספו, עכשיו אנחנו יודעים ומתעדים, יש 35 פניות ממוצעות בחודש בשפה האמהרית למוקד פניות הציבור.
<ארנון אפק: בנושא תעסוקה דיברתי על מספר הפונים למכרזים של המשרד ונוספו בפועל חמישה עובדים, למטה.
<ארנון אפק: אני מדבר רק על מטה משרד הבריאות.
<ארנון אפק: זה אולי נראה מספר קטן אבל זה די מכפיל את המספר הקטן הקיים.
<ארנון אפק: מדובר אגב על אנשים בעמדות של אקדמאיים, לא בעמדות זוטרות אלא מדובר על כלכלן ורכזת ומנהלי ענפים בתוך המשרד, זאת אומרת מדובר על אנשים לא בעמדות הזוטרות ביותר.
<ארנון אפק: מבחינת פעולות לא מתוקצבות, לא הכל כסף, אני אגיד בקצרה.
<ארנון אפק: אנחנו הפצנו טיוטת סטנדרטים להפעלת מגשרים במערכת.
<ארנון אפק: הפצנו נוהל הנגשת זכויות, יצאנו לאפיון הבקרות שאנחנו רוצים לעשות במערכת כדי לבדוק את המענה לאוכלוסייה האתיופית, נפגשנו גם עם המל"ג, והכי חשוב בעיני – יצרנו פורומים עם יוצאי הקהילה האתיופית, לדוגמה אחד הפורומים שקיימנו זה פורום עם רופאים יוצאי הקהילה, מובל על ידי דוקטור דניאל רדאי, ויש שם עוד כ-12 רופאים וסטודנטים לרפואה, וזה פורום שמאוד עוזר לנו, ומאוד מסייע לנו כי באמת, אני אומר בכנות, יש לנו הרבה כוונות טובות אבל בסופו של דבר מי שיודע לתת את המענה לאוכלוסייה זה יוצאי אתיופיה.
<ארנון אפק: הם אלה שיודעים הכי טוב לתת את המענה ואנחנו רוצים לעבוד איתם ביחד, ובכלל רוצים גם שהם יובילו את הנושא.
<ארנון אפק: מהם האתגרים העומדים בפנינו?
<ארנון אפק: דיברתי על אתגר הסוכרת, השכיחות הולכת ועולה, אנחנו צריכים לעשות גם מחקר בנושא וגם לתת מענה ולהיעזר בגופים שיכולים בלשמר, אתן לכם דוגמה אחת שכבוד הרב ליצמן שר הבריאות עוסק, כל נושא של ג'אנק פוד.
<ארנון אפק: באמת, מי שנחשף לאוכל האתיופי לא מבין איך יכולים החבר'ה הצעירים להעדיף את ההמבורגר על האוכל הזה ואנחנו מנסים, ושוב, אני אתן דוגמה אחת מהעבודה של טנא בריאות שעושה סדנאות עם האנשים כדי גם לוודא שנשמרת המסורת וגם מונחלת לאחרים.
<ארנון אפק: אני חושב שיש כאן בכלל פוטנציאל שצריך בכלל להרחיב את זה לכל עם ישראל, לדעת איזה דברים בריאים ואוכל בריא יש כאן בקרב האוכלוסייה האתיופית, שיכול לעזור לבריאות של כולנו.
<ארנון אפק: אבל אני אוסיף כאן, למרות שלא כתוב, האתגר שאותי מתסכל הכי הרבה זה הבירוקרטיה והתהליכים הכל כך איטיים במערכת הממשלתית, אתה צריך לצאת לאפיין מכרז, ואז צריך אישור לשכה משפטית ואישור לשכה משפטית שניה והערות הציבור, כל דבר כל כך איטי וכשהם באים אלי האנשים באמת, אני רק יכול להשתתף איתם באותה רמת תסכול.
אברהם נגוסה: לעניין זה, אל תשכח שהתכנית אושרה ותוקצבה באוקטובר 2015.
אברהם נגוסה: היו לכם שנתיים.
אברהם נגוסה: לכן זה לא סיבה לדעתי, הבירוקרטיה קיימת אבל הזמן שהיה לכם הוא המון.
<ארנון אפק: אתה רואה כמה עשינו, ועדיין הייתי רוצה לעשות הרבה יותר.
<ארנון אפק: הישגים שכן הגענו אליהם, שוב- דיברתי על שינוי תפיסת העולם בנושא תרומות דם, דיברנו על זה, הייתה כאן ישיבה בראשותך.
<ארנון אפק: הביצוע בפועל כמו שסיכמנו יתחיל ביוני השנה, אחרי הכנסת עוד בדיקות, זה לא קשור רק אליהם, זה בכלל העלאת כל נושא הבטיחות של בדיקות דם באופן כללי ואנחנו נתחיל ביוני אבל זה שינוי מהותי.
<ארנון אפק: דיברתי על קליטת מגשרים כעובדים מן המניין בכללית וכולי תקווה שגם בממשלה נוכל לקלוט אותם כעובדים, בהעסקה ישירה.
אברהם נגוסה: נמשיך בדיווח מהמשרד לביטחון פנים בבקשה.
<יאיר דורנפלד: אני ראש החטיבה לתכנון וארגון ואני מרכז את הפעילות המשרדית, יש פה גם נציגי משטרה שיושבים איתנו פה, גם - - -.
<יאיר דורנפלד: אני אחלוף על הדברים, הצגנו אותם לא מזמן בוועדת השרים אבל נציג את עיקרי הדברים.
<יאיר דורנפלד: נתחיל בפיילוט מצלמות, גוף שהוא בעצם פרויקט שאמור לשים מצלמות על גבי שוטרים כדי להרתיע אלימות של שוטרים ואלימות של אזרחים כלפיהם, הפיילוט בהליכי סיום.
<יאיר דורנפלד: בקרוב נתחיל לפרוש את המערכת הזאת בעוד עשרות תחנות של משטרת ישראל.
<יאיר דורנפלד: כל מה שקשור להפניית קטינים להליך חלופי, היעד שלנו היה 10% הפנייה של קטינים שמעורבים בתהליכים פליליים, אנחנו עומדים ביעד הזה.
<יאיר דורנפלד: מה שרשום בתחום המשפט והחקיקה, הדברים פה לפניכם.
<יאיר דורנפלד: אני רק אוסיף שבעצם המטרה שלנו הייתה לחשוף את כל החומרים שקיימים במשטרה, בעצם לציבור, יש פה המון תרגומים של דברים, יש נוכחות של מתורגמנים בחקירות של נוער שהוריהם אינם דוברי עברית.
<יאיר דורנפלד: הכשרות – אולי המהפכה הגדולה ביותר שהמשטרה עברה בתחום הזה, היום ההכשרות לרב תרבותיות, אנחנו קוראים לזה, עם דגש למגזר האתיופי, בעצם שינוי דרמטי שעברה המשטרה, גם במכללה וגם בתחנות, דברים יפים מאוד שנעשים.
<יאיר דורנפלד: יש פה גם את הכמויות ואת ההיקפים של ההדרכות וההכשרות.
<יאיר דורנפלד: השורה של גיוס וקידום במשטרה, בעינינו אחד מאבני הראשה של התכנית המשרדית, אנחנו חושבים שהמעורבות של הקהילה גם בשירות במשטרה, וגם בתפקידי פיקוד היא נדבך הכרחי בהצלחת התכנית.
<יאיר דורנפלד: אנחנו רואים כבר מהתחלה של התכנית להיום, עליה מ-32 ל-47 קצינים במשטרה, שלא לדבר מראש שמספר המשרתים מהקהילה היה גדול, והיעד שלנו הוא להגיע עד ל-71 קצינים.
<יאיר דורנפלד: לא מזמן, לפני מספר חודשים מונה סגן ניצב מהקהילה לתפקיד סגן מפקד תחנה, זה תקדים שבעינינו מבשר את הבאות.
<יאיר דורנפלד: גם גיוס וקידום, שמנו מש"קים במקומות שבהם יש ריכוזי אוכלוסייה, והנגשת שירותים גם מופיע פה.
<יאיר דורנפלד: גם תכניות נקודתיות ברשות הארצית לכבאות והצלה, מצאנו שכל סוגיית מניעת הדליקות לא מתורגמת לאמהרית, אז עשינו את זה.
<יאיר דורנפלד: זה נשמע דבר קטן, אבל בעינינו זה דבר גדול מכיוון שלא ייתכן שתהיה אוכלוסייה שלא תהיה חשופה לחומרי ההסברה, וכנ"ל בשירות בתי הסוהר, גם שם יש הכשרות רב תרבותיות.
<יאיר דורנפלד: התכניות האזרחיות, יש פה את הפירוט של מה שאנחנו עושים, אני רק אומר שאנחנו כבר עובדים שנה שלישית בתכנית הזאת, משנת 2015 יש פה את הפעילות בעצם בחומר שקשור לרשות למלחמה בסמים ואלכוהול ב-30 ישובים, בעיר ללא אלימות ב-43 ישובים.
<יאיר דורנפלד: הדברים פה מופיעים.
<מספין אלמיהו: השאלה מה פועל בשטח.
<יאיר דורנפלד: גם זה רשום.
<מספין אלמיהו: רשום, אבל בשטח אין שום דבר, אז זה העניין.
<מספין אלמיהו: אני נציג מהשטח.
<מספין אלמיהו: - - - לא קיים.
אברהם נגוסה: מספין, אנחנו נמצאים עכשיו בשלב של הדיווח, אז בוא תרשום בבקשה, וניתן לך זכות דיבור, אנחנו ניכנס לדיון, פה ניתן את רצף הדיווח ואז תרשמו את ההערות והשאלות שלכם.
<יאיר דורנפלד: בעיני מה שאנחנו רואים בשקף הזה הוא לא פחות מאשר התחלה של שינוי דרמטי בעינינו.
<יאיר דורנפלד: אנחנו רואים כבר ב-2015 ובהמשך ב-2016 ירידה במספר תיקים שנפתחים ליוצאי הקהילה.
<יאיר דורנפלד: אנחנו חושבים שזה דבר חשוב.
<יאיר דורנפלד: דרך אגב, בקטינים הירידה היא הרבה יותר גדולה.
<יאיר דורנפלד: והבולט השני, עליה במידת האמון, רק לשם ההשוואה בקרב האוכלוסייה הכללית זה 48%, פה התחלנו מ-18% אמון, עלינו ל-25% ואנחנו חושבים שאם נמשיך את הפעילות ב-2017 המספרים יעלו עוד יותר.
<יאיר דורנפלד: זה היעד שלנו.
<יאיר דורנפלד: האתגרים פה מופיעים, אנחנו - - - שבתכניות האזרחיות, בגלל שאנחנו שם גם מגייסים כח אדם וגם עושים מיפוי בתחילתה, ב-2017 זו תהיה השנה הראשונה שבה תהיה הפעילות מלאה, גם ברשות למלחמה בסמים וגם בתכנית "עיר ללא אלימות".
אברהם נגוסה: נמשיך בדיווח של משרד הביטחון.
אברהם נגוסה: אני מבין שנציג האוצר, אם הוא צריך ללכת לעוד פגישה הוא יכול ללכת אבל לחזור.
אברהם נגוסה: בסוף יהיו שאלות, והוא צריך להיות כאן.
<אהרון לוי: אני מהאגף הביטחוני חברתי במשרד הביטחון, אני אציג את תכנית המשרד.
<אהרון לוי: נמצאת לידי נציגת צה"ל קרן בר נתן, שתתייחס לנושאים בצה"ל.
<אהרון לוי: שלום לך אדוני היושב ראש, אני אציג את התכנית, בעקרון, כפי שאמרת, מה עובד בשטח ופחות - - - ננסה להיות תמציתיים.
<אהרון לוי: אני אדגיש שהתכנית מנוהלת על ידי שר הביטחון דרך המנכ"ל וראש האגף שלנו וכמובן עם השותפים לדרך צה"ל ו- - -.
<אהרון לוי: אני רוצה לומר גם לאודי וגם לטלל, רק רציתי להחמיא לך.
<אהרון לוי: המוטו של התכנית הוא טיפול בבני הנוער לפני הגיוס, מתוך תובנה שככל שנכין אותם טוב יותר השרידות שלהם בשירות תהיה טובה והשחרור וההכנה לאזרחות תהיה גם מוצלחת יותר.
<אהרון לוי: בסך הכל, מבחינת התכניות בצבא הדבר הבסיסי זה ביטול כל התכניות המבדלות, ואנחנו בעצם ביטלנו את כל הקורסים, מקורס אלון, הכנה ליח"ש, קורס עברית, הכל רשום פה אני רק רוצה לומר שזה היה מהלך שלא התחיל היום, זה מהלך מובנה, ובאמת הצליחו לעשות את השינוי בצורה יסודית ומושלמת.
<אהרון לוי: אני רוצה גם לציין לגבי התקציב, דיברת על ההוא ממשרד האוצר שיצא, אז תקציב משרד הביטחון בתכנית הזאת הוא 0, הוא לא קיבל אף שקל, זו תכנית שכמו שאמרתי קודם, עובדת על ידי השר.
<אהרון לוי: לגבי הנתונים בתחום של טיפול במלש"בים, שמנו יעד של 2,700 מתוך פוטנציאל של 3,700 שזה 80%, עמדנו ב-81%, היעד שלנו קדימה לעמוד ב-3,200 בשנה הבאה.
<אהרון לוי: אנחנו הבנו שההורים הם מרכיב מאוד משמעותי והתכנית שלנו לגעת בהורים שאנחנו עוסקים בהם, ב-1,320 הורים בסך הכל ביעד הרב שנתי ואנחנו לצורך העניין הכשרנו 10 מנחים קצינים, לוחמים, מפקדים בעבר, רבי סרנים ומעלה, שהם מבצעים את פעילות ערבי הורים, שהם כמובן גם דוברי אמהרית, יוצאי העדה וגם משמשים מודל.
<אהרון לוי: בסך הכל אנחנו השנה נגענו ב-550 הורים, שזה עליה של 50% ממה שתכננו קודם.
<אהרון לוי: הבנו שלגבי מצוינות ומכינות הם ערובה, אנחנו צריכים את הדור הבא שיהיו המנהיגים והלידרים שיובילו את הצעירים אחריהם.
<אהרון לוי: בכל סוגיית החניכים במכינות הקדם צבאיות, אנחנו עלינו ב-91% ביחס ליעד ששמנו.
<אהרון לוי: אני רוצה לומר שהפערים והקפיצה הזאת של מ-10% ל-91% נובעים מפעילות ענפה בהרבה מוקדים, גם שותפות של אנשי המכינות, גם אילוצים שלנו לחייב אותם להכניס פנימה ישראלים יוצאי אתיופיה, מתוך תובנה שככל שהם ישתתפו במכינה, זה יקל עליהם בהמשך הדרך.
<אהרון לוי: אני רק רוצה לומר שאנחנו מבינים שכל מי שעובר מכינה, בסופו של דבר, השירות יהיה לו קל יותר וכמובן החיים האזרחיים.
<אהרון לוי: באשר לצבא אני אעביר - - - לקרן ואחרי זה אתייחס לאתגרים ולהישגים.
<קרן בן-נתן: שלום לכולם, אני אתייחס לסוגיית שיפור המיצוי ולצמצום ליקויי השירות שמעבר לביטול של המסגרות המבדלות, אלה בעצם שני הווקטורים המרכזיים שאנחנו מובילים אל מול היעדים האחוזיים ששמנו לתכנית.
<קרן בן-נתן: אנחנו התחלנו, אנחנו מודדים שנתי לפי שנתוני גיוס או שנתוני שחרור, תלוי על מה אנחנו מדברים.
<קרן בן-נתן: בחלק מהיעדים אנחנו רואים התקדמות, לדוגמה בסוגיית הקב"א, אמנם העלייה פה היא נראית עלייה קטנה, אבל היא עלייה שמתחילה להצביע על מגמה שאנחנו עוקבים אחריה ואנחנו כבר מתחילים לראות עוד איזה שהם ניצנים של עשייה בהקשר הזה, צריך לומר שגם בכל מה שקשור לנתוני איכות, לוקח לנו קצת יותר זמן כי אנחנו צריכים בעצם לגדל ולהניע את התהליכים מלמטה.
<קרן בן-נתן: באיתור מוקדם, הכוונה היא לתפקידים איכותיים, נתון שבעבר עמד על כ-2%, שמנו יעד של 10% ואנחנו כרגע עברנו את ה-6%.
<קרן בן-נתן: כל הסוגיה של מיצוי לקצונה אנחנו כרגע ביציבות אל מול היעד, אבל שוב, גם כאן אנחנו מתחילים לראות ניצנים של שיפור.
<קרן בן-נתן: בעתודה האקדמית הלכנו טיפה אחורה, אנחנו מתחקרים את זה כדי להבין מה ואיך לשנות את המגמה בשנה הבאה.
<קרן בן-נתן: בכל מה שקשור לצמצום ליקויי השירות, ליקויי השירות אצלנו מחולקים לכליאה, נפקדות, עריקות ונשר משירות, אז אמנם שוב עלייה שהיא נומינלית, כמעט ולא באה לידי ביטוי בנפקדות, אבל בעריקות אנחנו רואים ירידה, בכליאה, אחוזית יציבות אבל נומינלית יש ירידה שהיא יפה, ומבחינתנו ההישג המשמעותי עד כה אל מול היעד של ירידה ב-30% בנשר, אנחנו הגענו ליעד ירידה של כמעט 20%.
<קרן בן-נתן: כל דבר כאן אנחנו ממשיכים לתחקר אותו, מה שעובד – אנחנו מעצימים, מה שלא עובד אנחנו מבינים למה ומתקנים.
<קרן בן-נתן: הכשרות מפקדים כמובן מתקיימות כמו תמיד.
<קרן בן-נתן: תודה.
<אהרון לוי: אני אמשיך לגבי האתגרים ואסכם.
<אהרון לוי: גם לגבי הלומדים בהכנה לשחרור - - -
אברהם נגוסה: תעשו בתמצית כי הזמן שלנו רץ.
<אהרון לוי: אז אני רק אציין שיש לנו עלייה בלומדים, גידול של 30%, זה כתוצאה, הבנו שיש צורך בהוספת מקבלי ייעוץ, יועצים בלשכות, וזה הוכיח את עצמו וזה נותן את העלייה.
<אהרון לוי: אני רק אומר לגבי האתגרים שלנו.
<אהרון לוי: אנחנו רוצים להרחיב את פעילות זינוק בעלייה ל-22 רשויות, כיום היא עומדת על 10 וב-2017 נעמוד ביעד הזה, ומיצוי כלל הזכויות על ידי האגף והקרן להכוונת חיילים משוחררים, עדיין אנחנו בפעילות די אינטנסיבית בעניין.
<אהרון לוי: לגבי גיבוש חלופות ראויות למסגרות המבדלות כמו קורס - - -וכיוצא באלה, אנחנו בתהליך בדיקה למול הצבא, מה לתת כפתרון טוב יותר.
<אהרון לוי: כמו שראיתם, כל התכניות שלנו הן מדידות, כמותיות, עם מספרים מוחלטים שאנחנו לא יכולים להתבלבל.
<אהרון לוי: תודה רבה.
אברהם נגוסה: לפני שניכנס לדיון, לגבי התייחסות המל"ג, קיימנו דיון וגם יהיה לנו דיון בחודש הבא איתם, ולכן אני אדלג על זה בגלל חוסר הזמן, אבל הייתי רוצה לשמוע התקדמות בנושא שילוב אקדמאיים במשרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: נציבות שירות המדינה, התכנית היא של 80 אקדמאים בשנה למשך ארבע שנים, דהיינו 320 אקדמאים.
אברהם נגוסה: איפה הגעתם, כמה שילבתם?
אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת, בבקשה.
<בלאל מוסא: אני ממונה מטה ותכנון בנציבות שירות המדינה.
<בלאל מוסא: אני אתייחס בעיקר לשילוב אקדמאים בשירות המדינה.
<בלאל מוסא: בתכנית היעד היה קליטה של לפחות 50 אקדמאים בשנה וקליטה של לפחות 30 סטודנטים בשנה, בסך הכל 80.
<בלאל מוסא: במהלך 2016 נקלטו למדינה 56 אקדמאים, ו-24 סטודנטים, שבסך הכל זה 80.
אברהם נגוסה: עמדתם ב-80?
<בלאל מוסא: עמדו על 80 בדיוק.
<בלאל מוסא: אנחנו לא מסתפקים ב-24 של הסטודנטים, כי היעד שלנו היה 30 באמת, בזמן הקרוב יוקם מאגר סטודנטים שמועמדים לשירות המדינה, סטודנטים שיעבדו בשירות המדינה, שזה יקל על כניסתם גם בעתיד לשירות המדינה, שזה יעלה לנו גם את האחוז של האקדמאים בשירות המדינה מבחינת בני הקהילה יוצאי אתיופיה.
<בלאל מוסא: אני אתייחס גם לכמה פעולות שאנחנו עושים - - -
אברהם נגוסה: אולי גם תתייחס לאותה שאלה ששאלתי קודם את משרד העבודה לעניין המשכורת שלהם, האם אתם מטפלים גם בזה או לפי הדירוג?
<בלאל מוסא: זה הולך לפי הדירוג באמת, וברגע שאנחנו מקבלים אקדמאים הדירוג הוא בהתאם ואז השכר הוא גם בהתאם.
אברהם נגוסה: אין אפלייה שם.
<בלאל מוסא: אין אפלייה שם.
<קריאה: במשרדים הממשלתיים אי אפשר למצוא אפלייה כי השכר אחיד לכולם.
<בלאל מוסא: חשוב גם לציין שבימים הקרובים תפורסם הנחיית נציב שירות המדינה להקפאת קליטות בשירות המדינה, קליטות של עובדים חדשים מבחוץ, ועל בסיס זה תחל לפעול ועדת חריגים במשרדי הממשלה, שתבטיח יצירת תכניות משרדיות ויעדים דיפרנציאלים בנושא הייצוג ההולם על גווניו, לרבות בני הקהילה האתיופית.
<בלאל מוסא: אמרנו הקמת מאגר סטודנטים, התאמות והקלות שנעשות במסגרת הליכי המיון במכרזים, אני אציין גם שבמהלך 2016 יועדו משרות לבני העדה האתיופית, 76 משרות בדרגים השונים בשירות המדינה.
<בלאל מוסא: אנחנו גם עושים גיוס אקטיבי, איתור אקטיבי.
<בלאל מוסא: בקרוב, אני מאמין שבתחילת פברואר נגיע לכנס חשיפה שמאורגן על ידי שילוב של עמותות, שאנחנו נראה איך אנחנו יכולים באמת לעודד אנשים להשתלב בשירות המדינה.
<בלאל מוסא: זהו בגדול.
<בלאל מוסא: אגב, היעד הוא 1.7, כיום בשירות המדינה יש 1.83%, שזה ברמה הכלל משרדית, אנחנו רוצים גם ברמת משרדים שזה יהיה.
אברהם נגוסה: המשרות האלה אושרו, הם בפנים או שעל תקן זמני?
<בלאל מוסא: הן אוישו.
<קריאה: זמני זה רק - - -
אברהם נגוסה: אוקיי, נשאר לנו את משרד המשפטים.
אברהם נגוסה: מישהו יעדכן אותנו ממשרד המשפטים?
אברהם נגוסה: אנחנו יודעים שקלטו עורך דין מהקהילה שהוא ירכז את התכנית הזאת במשרד המשפטים.
אברהם נגוסה: אנחנו מברכים על כניסתו לתפקיד ונקבל את הדיווח בהמשך, כשנקיים דיון כאשר הוא יתחיל לפעול בשטח.
אברהם נגוסה: אני מציע שאתן את הסיכום בסוף לטלל.
אברהם נגוסה: עדיף לשמוע קודם כל מהשטח.
אברהם נגוסה: עד עכשיו שמענו את המשרדים.
<ניסים שלם: אני יושב ראש מועצת תנועות הנוער.
<ניסים שלם: אני רוצה להתייחס לגבי משרד החינוך, לעניין החינוך הבלתי פורמלי.
<ניסים שלם: לעדכן את הוועדה, הטבלה אינה נכונה בלשון המעטה.
<ניסים שלם: יש לנו כ-4,000 בני נוער יוצאי העדה בשנת 2016, זה המספרים של משרד החינוך, דרך אגב.
<ניסים שלם: רציתי להגיד שהחלוקה אינה נכונה בעליל, חבר הכנסת ממשרד ראש הממשלה.
<ניסים שלם: מינהל חברה ונוער לא ישב עם הגורמים שצריכים בעצם לבצע את התכנית.
<ניסים שלם: אי אפשר לתת 1.6 מיליון שקל ל-4,000 ילדים שנמצאים ואחר כך להשקיע מעל 6 מיליון כהכנה לצה"ל.
<ניסים שלם: אנחנו צריכים להבין, שילוב בני העדה זה לא לקחת מישהו מבני העדה ולהגיד לו "אתה הולך להיות חייל בצנחנים בעוד שנה, בוא אני אלמד אותך איך להיות", זו לא הדרך.
<ניסים שלם: ואנחנו פה בועדה יושבים ומדברים, הדרך של שילוב שהם מגיעים לחברה והחברה מגיעה אליהם וביחד עושים את התהליך.
<ניסים שלם: התהליך לא מתחיל בגיל 17, אדוני היושב ראש ומשרד ראש הממשלה, התהליכים מתחילים בגיל 10, 11, 12, זה התהליכים הנכונים.
<ניסים שלם: ללכת להשקיע 6 מיליון שקל כהכנה לצבא והצבא, אי אפשר לחשוד בתנועות הנוער כהכנה לצבא, אבל אנחנו פועלים עם משרד הביטחון על כל השלבים שהם כבר בצבא ולפני הצבא.
<ניסים שלם: אבל לקחת סכומים של כסף, במקום להשקיע אותם בתהליך עצמו, אלא רק בסוף התהליך, אדוני היושב ראש.
<ניסים שלם: והתוצאה לא תהיה תוצאה טובה.
<ניסים שלם: אם מישהו מגיע, ופה הצבא יכול לבוא להגיד שהנשירה, אחרי שאתה מכניס אותו לצנחנים, מה קורה אז?
<ניסים שלם: אם הילד היה גדל בתוך החברה, והחברה בתוך הילד, זה שני דברים, זה אורגן אחד.
<ניסים שלם: לא היה צריך לקחת את הילד בכיתה י"ב ולהכין אותו לצבא.
<ניסים שלם: הילד היה כבר מוכן.
אברהם נגוסה: אבל הם הציגו לנו גם חוג לילד מכיתה א' עד כיתה ד', בכמה ישובים.
<ניסים שלם: אבל זה חוגים.
<ניסים שלם: אנחנו מדברים על הכנה ערכית.
<ניסים שלם: אני אגיד לכם, והנה פה חברי העדה, ילד מכיתה א' עד ד' לא מסתובב בזה, ואני לא יודע בנושא של חוגים, חוג טיסנאות או קרמיקה, אני מדבר איתכם על פעילות ערכית שהילד מרצונו מגיע.
<ניסים שלם: אני לא מביא אותו בכח לאיזו קבוצת שיחה.
<ניסים שלם: הילד מגיע, הוא מדריך מרצונו.
אברהם נגוסה: השאלה ברורה, אני מבקש שמשרד החינוך יתייחס לזה בסוף.
אברהם נגוסה: מספין בבקשה.
<מספין אלמיהו: שלום, אני ממונה על קליטת עולי אתיופיה בעירית ירושלים וכחלק מהתפקיד שלי גם מתכלל את הנושא של "הדרך החדשה" בעיר.
<מספין אלמיהו: לפני שאתחיל בהערותיי, אתחיל במשהו טוב לפחות בכל התהליך הזה, באמת להצדיע כאן למשרד הרווחה שאכן יודע לעבוד היטב עם הרשות המקומית מ-א' עד ת' גם בוועדות, וגם בכל התהליך של העבודה.
<מספין אלמיהו: אחד הדברים שכן ציינו כאן בנושא של העובדים, היכולת למצוא כוח אדם.
<מספין אלמיהו: אחד האתגרים ששאלנו, למה אנשים לא מצליחים להיכנס, לא בגלל שחסרים עובדים סוציאליים.
<מספין אלמיהו: הראשונים בכל הנושא של הליך אקדמיה של יוצאי אתיופיה, התחילו בעבודה סוציאלית.
<מספין אלמיהו: הבעיה שהעבודה היא זמנית.
<מספין אלמיהו: גם כאן כל הנושא של התקינה היא עד 4 שנים, זמני, לא מאפשר להם בשום דבר, גם בתוך ההשתלבות שלהם ברשות המקומית.
<מספין אלמיהו: לכן בהרבה תכניות כאן בני הקהילה לא רוצים להיכנס עוד פעם לאותו פרויקט.
<מספין אלמיהו: לכן הם לא רוצים להיכנס לתוך ה- - -
אברהם נגוסה: מה שאתה אומר שבגלל שהתקן הוא זמני לתכנית של 4 שנים, אנשים לא באים.
<מספין אלמיהו: נכון.
<מספין אלמיהו: זה אחד.
<מספין אלמיהו: שנית, בחלק מהמשרות, לא כולן בכל התכניות הן משרות תקניות, הן חלק מקניית שירות, זו גם עוד בעיה.
<מספין אלמיהו: לכן כחלק מהתפיסה, צריך לקחת אותה במסגרת של התכנית של ארבע שנים, צריך לראות בתיאום יחד עם רשויות מקומיות, שמשרד הרווחה מקצה תקנים לרשות שהחבר'ה האלה ייכנסו כחלק בלתי נפרד.
<מספין אלמיהו: אם לא נעשה את זה, גם הכשרנו, גם אנשים האלה צברו ניסיון ועבודה, אחרי ארבע שנים הם הולכים.
<מספין אלמיהו: זה גם לאלה שכבר בתוך המערכת, צריך לחשוב איך אנחנו ממשיכים איתם.
<מספין אלמיהו: זה נושא אחד בתחום של הרווחה.
<מספין אלמיהו: בתחום של החינוך, אדוני הקדים אותי ואמר את הדברים.
<מספין אלמיהו: חלק מהדברים אמרת, שאתה רוצה לשמוע את הדברים שנעשו.
<מספין אלמיהו: בחלק מהדברים שהוצגו כאן, חלק בהיערכות, 2016 היינו בהיערכות, 2017 אנחנו בהיערכות.
<מספין אלמיהו: אני לא אעבור על כל אחת מהתכניות, נושא של תיגבור לימודים, כלומר לא עושים איזה שהוא תהליך של חפיפה.
<מספין אלמיהו: קודם כל ביטלתם את הפלא, אבל אותם ילדים שהיו מקבלים מענה בפלא והיום לא נכנסו לתוך הפלא.
<מספין אלמיהו: בירושלים קיבלנו 26 ילדים שאמורים להיכנס.
<מספין אלמיהו: אנחנו נמצאים עדיין בחיתוליו של התהליך, התכנית רק התחילה לפני כחודש, עוד אפילו לא גייסו.
<מספין אלמיהו: תכנית הלימודים התחילה בספטמבר, לא בנובמבר.
<מספין אלמיהו: גם דובר על שתי פעימות, כלומר הפעימה השניה תגיע רק ביוני, זה אומר שהשנה לא יהיה מרכז למידה.
<מספין אלמיהו: יש לנו בשטח כמה תלמידים שממתינים להיכנס לתוך התהליך, יש משהו שלא ברור ואנחנו מנסים להבין מהן הסיבות.
<מספין אלמיהו: כל השאר, הנושא של תכניות אחרות שבחסות משרד החינוך, הנושא של תכנית "מפתחות" ,עוד לא הגיעה אפילו לדיון בתוך הרשות.
<מספין אלמיהו: מיהם הילדים, כמה, וגם בתוך החברה למתנ"סים, אנחנו יודעים איזה תכניות קיימות בתוך החברה למתנ"סים ומינהלים קהילתיים, ולא מאפשר להם להיכנס לתכניות חיצוניות שיש אם זה פיתוח קול, מוזיקה, הכל ממוסגר בתוך זה.
<מספין אלמיהו: לכן צריך לפתוח את זה ולחשוב על זה.
<מספין אלמיהו: אם באמת רוצים, אני יודע שיש את הבירוקרטיה אבל עם זאת בואו נקבע שכל הנושא של התכנון מוגבל בזמן, תחום בזמן.
<מספין אלמיהו: אנחנו רוצים גם איך מבחינת החלוקה לגבי המצוינות, דובר על - - -
<קריאה: 43 תלמידים חדשים לומדים במחוננים.
אברהם נגוסה: אני מבקש שתרשמי ותגיבי אחר כך.
<מספין אלמיהו: אני יודע את השמות של הילדים, יש תכניות שהתחילו בלי שום קשר ל"דרך החדשה", אנחנו מנסים כחלק מהתפיסה המדינית של עירית ירושלים לשנות את הנושא של שילוב של התלמידים החזקים בבית הספר.
<מספין אלמיהו: בלי שום קשר, זה בגלל מה שהעיר חבר הכנסת קודם כל.
<מספין אלמיהו: אל תחפשו את החזקים, הם יכולים להסתדר לבד.
<מספין אלמיהו: אנחנו צריכים לחשוב אחרת.
<מספין אלמיהו: לכן התפיסה צריכה להיות ביחד וחשיבה כדי להציג את זה.
<מספין אלמיהו: אחד החסרונות של הוועדה כאן, שאנשים מהשטח לא מגיעים כדי באמת לשמוע ולראות אם מה שהוצג נכון לעומת מה שבשטח.
<מספין אלמיהו: לכן אני אומר שזה חשוב, אני אמשיך בנושא הבריאות.
אברהם נגוסה: אני רוצה שתסבירו.
אברהם נגוסה: היום אנחנו קבענו לשמוע דיווח איפה הם עומדים.
אברהם נגוסה: כמובן שאנחנו עומדים לדון משרד-משרד, תכנית-תכנית בצורה מפורטת, דיון על כל משרד.
אברהם נגוסה: זה אנחנו הולכים לעשות.
אברהם נגוסה: גם איך המשרד עובד בשיתוף פעולה עם החברה האזרחית, עם ארגונים לא ממשלתיים.
אברהם נגוסה: בכל זה אנחנו הולכים להיכנס עמוק בנושא הזה.
אברהם נגוסה: אבל היום אנחנו רוצים לקבל דיווח באמת איפה עומד יישום החלטות הממשלה זה כל העניין.
אברהם נגוסה: ההערות שלך הן הערות נכונות, ואני רוצה שגם אם אתה לא מקבל היום, אני מקווה שתקבל בדיונים הבאים.
<מספין אלמיהו: בשמחה.