GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נילי בן -משה: אני יכולה גם להגיד לך שבחלק מהדברים האלה נעשה אפילו שימוש.
<נילי בן -משה: אם זה הקורסים האלה, דברים מהסוג הזה.
<אסתר בלום: אנחנו היינו גם חלק מהוועדה להסרת חסמים, שמתחדשת היום לשמחתנו הרבה, אבל לצערנו אני ראיתי כן חלק מהדברים והערתי על זה שהמידע הוא בתוך קישור של קישור, בתוך קישור של דברים.
<אסתר בלום: הכל בעברית.
<אסתר בלום: נשמח מאוד באם שהמידע יגיע למשרד הקליטה, הוא לא התפרסם באתר של משרד הקליטה, הוא לא בשפות.
<אסתר בלום: למיטב ידיעתי הוא לא בשפה.
<אסתר בלום: האנשים האלה מגיעים, אנשים שיש להם תואר שני ושלישי בניהול ציבורי הם מגיעים לארץ.
<אסתר בלום: בניהול בתי ספר, בניהול מערכות בריאות, כל הדברים האלה, הם מגיעים לארץ.
<אסתר בלום: פשוט צריך להנגיש להם את המידע ולהגיד "אנחנו באמת רוצים אתכם ולנצל את הפוטנציאל שלכם כדי לשלב אתכם כמה שיותר במערכת בארץ".
<אסתר בלום: אחד החסמים כמובן זה הכרת התואר במשרד החינוך.
<אסתר בלום: אנחנו לא העלינו את זה לפני כן, אבל העלתה את זה כן נעמה ממשרד הבריאות, אבל לפעמים התואר האקדמי ממדינות אחרות לא מוכר בארץ ועד כדי כך שלפעמים מישהו שמגיע, שוב, מארצות כמו צרפת וארצות הברית, מגיע עם תואר שלישי.
<אסתר בלום: התואר השלישי לא מוכר כי בשנה הראשונה של התואר הראשון הוא עשה השתלמות במדינה אחרת שהיא לא מוכרת, ונכנסים לסילבוס של מה שהוא למד בגן חובה, טרום חובה, וכולי, כך שהתואר השלישי לא מוכר.
<אסתר בלום: ואם אותם אנשים שאנחנו מכירים אותם הם כן עובדי מדינה, הם מקבלים שכר של מי שסיים י"ב.
<אסתר בלום: לגבי קורסי ההשלמה, אני מאוד מברכת על מה שנאמר כאן, יש באמת את החסם הזה שכאשר יש לך מקצוע שאתה צריך לעבור מבחן רישוי כדי לעסוק בו, לפעמים באמת יש קורסים, לפעמים אין קורסים.
<אסתר בלום: והעולה צריך להתמודד לבד ואנחנו רואים עולים שעוברים את המבחנים, ולוקח להם חמש-שש שנים לעבור מבחן.
<אסתר בלום: אדם באמצע החיים הוא מגיע על מגש של כסף, המדינה לא השקיעה בו עד עכשיו שקל, הוא יכול להיות גם כן שוטר, כי באנו ראינו שוטרים, ראינו כל מיני אנשים.
<אסתר בלום: האנשים האלה מגיעים על מגש של כסף, הם שווים זהב, ופתאום אנחנו אומרים באמת, ואני מבינה, למערכת אין כסף להשקיע באותו אדם, אבל תראו, הילדים שלנו, הילדים שלי עד שהגיע לאותו גיל, והמדינה השקיעה בו את כל הכסף שהיא השקיעה, אז כאן צריך לראות תשובה מערכתית כוללת.
<אסתר בלום: לפעמים התשובה המערכתית הכוללת היא לשים את הכסף בהשתלמות, לפעמים זה לפתוח את הפתח, בגלל שבאמת, לא היית ב-8200, או בגלל שיש לך מבטא או בגלל שיש לך שם שלא מוצא חן בעיני מי שמראיין אותך, כמובן אם אין ייצוג הולם, אז כאשר אתה מגיע לראיון עבודה ואתה מגמגם, אנשים יעדיפו לקחת מישהו אחר שפשוט זה זורם, זה הולך הרבה יותר בקלות.
<אסתר בלום: שוב, תודה רבה על המחקר ואני מבקשת אם ניתן יהיה לקבל את ההשוואה של כמה רופאים הגיעו, גם ב-12 השנים האחרונות, כמה מורים הגיעו ב-12 השנים האחרונות, כמה מהנדסים הגיעו, אולי זה יפתח לנו גם את העיניים כדי לדעת.
אברהם נגוסה: אני אפנה לצח, אם יש לו את הנתונים האלה?
<צח בן יהודה: במסגרת הדיונים שהועדה הזו קיימה במרץ האחרון, יחד עם ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת על הסרת חסמים במקצועות הרישוי והרישום, הוכנו שתי סקירות שיש בהן נתונים מקיפים גם על עולים שהגיעו לארץ עם מקצועות רישוי ורישום כעורכי דין, רואי חשבון וכיוצא בזאת, וגם במקצועות הרפואה והפרא- רפואי, זה הכל נמצא באינטרנט, זמין באתר שלנו.
<אסתר בלום: ב-12 השנים האחרונות?
<צח בן יהודה: לא בפילוח עד כדי כך, אבל לפחות בכמה השנים האחרונות.
<אסתר בלום: אז שוב, - - - על מה אנחנו מדברים.
רוברט אילטוב: אבל פה חשוב להפריד.
רוברט אילטוב: יש רופאים שמגיעים שעוברים את הבחינות ויש רופאים שמגיעים שלא עוברים את הבחינות, ואלה שעוברים את הבחינות, כן מתקבלים או לא מתקבלים זו שאלה אחת, ואלה שלא עוברים את הבחינות, מה עושים כדי להחזיר אותם למעגל העבודה ושהם יוכלו לקבל את הרישיונות, כדי שהם לא ייפגעו בהמשך החיים שלהם פה בישראל.
רוברט אילטוב: אלה שתי סוגיות, אז אחת שייכת לדיון פה ואחת היא לטיפול אחר לגמרי.
רוברט אילטוב: לכן חשוב להבהיר את הנקודה הזאת, כי יש, נניח מהנדסים שעוברים את כל התהליך עם הרישיונות ובסוף מתנגשים בתקרת זכוכית בקבלה לעבודה ואלה שיכול להיות שלא עוברים, השאלה איך אנחנו מטפלים באותם מהנדסים או רופאים או אנשי מקצוע אחרים כדי שיקבלו את המקצוע בחזרה.
רוברט אילטוב: אלה שתי סוגיות שונות.
רוברט אילטוב: אנחנו כרגע מטפלים באלה שלא נקלטים ויש להם את כל האסמכתאות כדי שהם יוכלו להתקבל לעבודה, כמו משפטנים לדוגמה, שאנחנו רואים פה, כל מה שקשור למשפטנים, כמעט 3,200 איש, ובמערכת עולים שנקלטו, בסך הכל 128 איש זה פשוט מגוחך, וזה לא רק משפטנים אלא בכלל בכל המשרד.
רוברט אילטוב: אנחנו מדברים על אלה שקיבלו את כל המסמכים ופשוט נתקלים בתקרת זכוכית.
אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת יואל רזבוזוב, חבר הועדה.
אברהם נגוסה: מה שאסתר מקעליטה אומרת, שאנחנו יכולים להציג שנקלטו 100 אנשים, 200 אנשים, או 50 אנשים, אבל מתוך מה?
אברהם נגוסה: האם יש לנו מאגר מידע של כמה רופאים הגיעו?
רוברט אילטוב: כן, אבל יכול להיות שהעולים לא ניגשו בכלל.
רוברט אילטוב: זה שהגיעו לכאן 10,000 מהנדסים ולא ניגשו, אין לנו יכולת להכריח אותם לגשת.
רוברט אילטוב: אנחנו צריכים לדעת כמה אנשים ניגשו וכמה מתוכם לא התקבלו ולמה.
רוברט אילטוב: זאת השאלה.
<אסתר בלום: למה הם לא ניגשו בכלל גם.
רוברט אילטוב: זו סוגיה אחרת, אבל אם הם לא ניגשו, את לא יכולה להגיד למערכת "למה לא קלטתם", כי הוא לא ניגש, אין מה לעשות פה.
אברהם נגוסה: אין גם מידע של כמה ניגשו כמה התקבלו וכמה נידחו.
אברהם נגוסה: אין לנו את הנתון הזה.
רוברט אילטוב: אני ראיתי חלקית שיש פה כמה ניגשו וכמה התקבלו.
אברהם נגוסה: אנחנו יודעים, עכשיו היא אמרה לנו בקשר למשרד החינוך, 8,000 מועמדים.
אברהם נגוסה: אבל אנחנו עוד לא יודעים כמה מהם התקבלו וכמה מהם נידחו.
רוברט אילטוב: אני אמרתי שיש לנו פה נתונים של מערכת הבריאות שיש מספר כמה ניגשו וכמה התקבלו.
רוברט אילטוב: נכון?
<צח בן יהודה: יש לנו פילוח חלקי מאוד של הנתון ברמה הזאת.
<צח בן יהודה: זה לא - - -
אברהם נגוסה: אנחנו נפנה למשרד הקליטה.
אברהם נגוסה: מדינת ישראל הקימה את משרד הקליטה במטרה שהוא ירכז את ענין קליטת העולים, דהיינו, שיהווה גם מאגר מידע למשרדים האחרים ודבר שני, גם שיהיה הפה של העולים, ידאג להם בהידברות עם המשרדים האחרים שגם יהיה המשרד שמרכז וגם מעביר למשרדים שונים, לפי התחומים.
אברהם נגוסה: שמעון, האם באמת שמעת גם את אסתר בעניין מאגר המידע, האם יש לכם את זה והאם אתם יודעים כמה מהם ניגשים וכמה דוחים מהם, ומה ההתערבות שלכם כדי שהם ישתלבו.
אברהם נגוסה: תן לנו בבקשה תמונה כללית על פעילות משרד הקליטה בעניין שילובם של העולים החדשים במשרדי הממשלה.
<שמעון ברוך: כפי שאמרה ציפי סביב הנושא של החסמים, נעשתה עבודה מקיפה בתוך המשרד.
<שמעון ברוך: יש נציגה בנושא של המחקרים בכל התחומים, בין אם זה בחינוך ובין אם זה בתחום הרפואה, מהם החסמים שבהם נתקלים העולים.
<שמעון ברוך: נעשה עיבוד של הנתונים, אנחנו צריכים לקבל באמצעות גם חברה חיצונית שלקחנו שתעשה את עיבוד הנתונים סביב המחקר שנעשה, אנחנו אמורים לקבל אותו עד סוף החודש הזה, ואז נהיה יותר חכמים בנושא הזה.
אברהם נגוסה: גם את הנתונים וגם את החסמים תקבלו בעוד חודש?
<שמעון ברוך: אנחנו נקבל את הנתונים, בעצם מה עולה מתוך כל המחקר הזה של הורדת החסמים, בעיקר בתחום הרישוי.
<שמעון ברוך: מאגר, כפי שציינת, אני לא יודע לענות אם יש, אני מוכן לבדוק אם יש לנו את זה במשרד.
<שמעון ברוך: מה שכן, אני רוצה להתייחס - - -
אברהם נגוסה: מאגר מידע אני מתכוון לכמה רופאים עלו, כמה מורים עלו, כמה מהנדסים עלו, כמה עורכי דין עלו.
אברהם נגוסה: לזה הכוונה שלי.
<שמעון ברוך: כן, אני מבין.
<שמעון ברוך: אני מניח שיש את הנתון הזה, אני אבדוק אל מול אחראית התחום אצלנו במשרד, ואני מוכן שכן יעבירו את הנושא לפי הדרישה.
אברהם נגוסה: אתם תעבירו לנו בכתב לוועדה?
<שמעון ברוך: כן.
<אסתר בלום: אדוני היושב ראש, אני יודעת שמספר פעמים המשרד אמר שיש את הנתונים האלה, אבל הם כוללים שם את מערכת הבריאות, הם לא יורדים לרזולוציות.
<אסתר בלום: עם תהליך הליווי שיש לכם, אחד על אחד, בנושא של תעסוקה, כעקרון כן צריך להיות רישום של מקצוע, לרדת למקצוע, אם אנחנו מדברים על רופא או אחות, וגם אם אפשר לקבל את הפילוח של הארצות כי גם פה זה נעשה.
<שמעון ברוך: אני אבדוק מה קיים, אני בוודאות לא יודע מה יש.
<אסתר בלום: יש את הנתונים הכלליים, צריך לרדת לרזולוציה יותר.
אברהם נגוסה: שמעון, משרד הקליטה לא קם אתמול.
אברהם נגוסה: זה הרבה שנים.
אברהם נגוסה: למה צריך לחכות עכשיו עוד חודש, למה לא היה עד עכשיו?
<שמעון ברוך: לא, אני לא מדבר על הנתונים האלה לעוד חודש, אני מדבר על נתונים שנעשו סביב הנושא של הסרת חסמים, לנושא של הקשיים בקבלת רישוי, זה יהיה עוד חודש, אני מאמין שבסוף החודש הזה זה כן יהיה.
<שמעון ברוך: יהיו הממצאים, יציגו אותם לוועדות הבין משרדיות שקמו לטובת הנושא, ואני יודע שהרבה מהדברים שם קיבלו פתרון.
<שמעון ברוך: כרגע אני לא יודע להגיד בדיוק מה הם כי הממצאים עוד לא הוצגו והם עוד לא בשלב הסופי של התהליך.
<שמעון ברוך: אני רוצה להתייחס למה שחבר הכנסת העלה, לנושא של תחומי הכשרה נדרשים בשוק העבודה.
<שמעון ברוך: יש לנו תכנית מאוד מוצלחת שפועלת לא מעט שנים, היא מתייחסת בעיקר לנושא של עידוד עלייה תעסוקתי, כאשר אנחנו מאתרים מהן דרישות שוק העבודה, מאתרים גוף שיוכל לעשות את ההכשרה וגוף שיוכל בסוף השרשרת לקלוט את אותם המוכשרים בתחום.
<שמעון ברוך: אנחנו עושים את זה במגוון רחב של מקצועות, וזה עובד די מוצלח, ההשמה היא מעל 80%-90% מאותם אלה שעוברים את ההכשרה, שמושמים במקומות העבודה.
<שמעון ברוך: אנחנו כל שנה מגדילים את כמות התכניות האלה, כי זה באמת אמנם זה בפינצטה, כמויות קטנות של עולים, אבל זה "ללכת על בטוח", מה שנקרא.
אברהם נגוסה: שמעת את נציגת משרד הבריאות שאמרה שיש להם תכניות וצריך לתת לעולים החדשים הכשרה כדי להתמודד עם החסמים בהכרה בתעודות ודברים נוספים.
אברהם נגוסה: מה חלקו של משרד הקליטה, האם אתם לא יכולים להתערב מבחינה תקציבית?
<שמעון ברוך: בחלק מהדברים אנחנו כן עובדים בשיתוף פעולה עם משרד הבריאות.
<שמעון ברוך: לדעתי היא ציינה בתחומים שיש בהם, ההכרה של התחומים שנלמדו שם, והכרה של מה שהמל"ג או מה שהתכנית הלימודית בארץ, אין בעצם חפיפה.
<שמעון ברוך: יש שם בעייתיות במציאת הממשק.
<שמעון ברוך: לדעתי היו מספר דיונים סביב הנושא הזה, ואני חושב שחלק מהדברים גם קיבלו ביטוי של מענה ופתרונות.
<שמעון ברוך: לנושא של פסיכולוגים וקלינאי תקשורת וכולי, גם היו דיונים סביב הנושא, גם עם משרד הבריאות וגם עם לשכת הפסיכולוגים, ואנחנו כן מחפשים את הממשקים האפשריים, לא להכל יש פתרונות, אבל בחלקים שיש פתרונות כן יש את הממשקים.
מרדכי יוגב: ברשותכם, ברשות היושב ראש, הדיון הוא חשוב והמעקב עליו חשוב.
מרדכי יוגב: אני אומר כמה דברים שאני לא בטוח שהם מקיפים הכל.
מרדכי יוגב: אני אחזור על מה שאמרתי קודם.
מרדכי יוגב: רק אתה נציג משרד הקליטה או שיש כאן עוד?
<קריאה: אני ממשאבי אנוש.
מרדכי יוגב: אני חושב שאנחנו צריכים באחד הדיונים הבאים, האסטרטגיים, עם מנכ"ל משרד הקליטה והשרה, כבר הוזכר בדיונים קודמים, לראות את משרד הקליטה כלוקח אחריות הרבה יותר גדולה על חלק מהנושאים, גם בעליה וגם בקליטה, כפי שדובר, מלימוד העברית דרך האינטרנט במספר שפות, בוודאי השפות המרכזיות של העולים, בוודאי אנגלית, ואחרי זה רוסית וצרפתית.
רוברט אילטוב: בוודאי קודם כל רוסית, אחר כך אנגלית, ואחר כך - - -
אברהם נגוסה: לא, קודם כל אמהרית.
רוברט אילטוב: איך הגענו לאנגלית לא הבנתי.
רוברט אילטוב: כשהם יתחילו להגיע 20,000, 30,000 בשנה, אין בעיה.
אברהם נגוסה: אפשר לעשות להכל, יש לנו החלטה בעניין הזה.
רוברט אילטוב: כשאתה תבוא לבחור אתיופי או צרפתי או רוסי באנגלית, הוא לא - - -
מרדכי יוגב: רוברט, כשנגיע למצב שבו האינטרנט עובד בשפה אחת זרה נוספת, בוא נתחיל לריב על השניה והשלישית, ואני מציע שזה ייעשה לפי כמויות העולים.
מרדכי יוגב: ואתה צודק, רבע מאוקראינה ורבע מצרפת ואנגלית היא שפה כללית יותר, ואם נמצא רביעית, זה יהיה אמהרית וכולי.
רוברט אילטוב: הפילוח - - -
מרדכי יוגב: לא משנה, זה המציאות של השנים האחרונות.
מרדכי יוגב: אני חושב שמשרד העלייה והקליטה צריך לקחת חלק הרבה יותר משמעותי בתכלול ובהובלה, באינטגרציה של כל המאמץ הזה, שהעולה החדש יגיע הנה עם הרבה יותר עברית שהוא למד גם באולפן בית, באמצעות האינטרנט.
מרדכי יוגב: וזה גם יהיה החסם הראשון, בכל המרחבים להתגייסות לצה"ל, אם הוא עלה בכיתה ט' או י' ועד שהוא משלים את השפה, ובמקום לסיירת מטכ"ל או להנדסה קרבית הוא הולך למחו"ה אלון.
מרדכי יוגב: כל זה, אנחנו צריכים לקחת אותו אחורה.
מרדכי יוגב: דבר שני, משרד העלייה והקליטה צריך גם לברר ולמצוא את כל הצרכים של המשק הישראלי ומתוך כך להכווין, ואצלו צריך להיות אתר של שיווק של הצרכים של השירות הציבורי, וגם הוא צריך להיות בשפות, ואז יודע העולה לפנות למקום אחד, ולא להתחיל להתברבר ולחפש חבר, זה הרי גם קשה לנו כישראלים לחפש קולות קוראים של המשרד ההוא והמשרד ההוא והמשרד ההוא.
מרדכי יוגב: במועצות או רשויות שמים על זה אדם מיוחד שיחפש את הדברים הללו.
מרדכי יוגב: בוודאי זה קשה לעולה החדשה להיכנס בעברית, ואם המשרות בשירות הציבורי יהיו באתר אחד של משרד העלייה והקליטה באנגלית, בצרפתית, ברוסית ובאמהרית, ואם צריך גם בספרדית, זה בסך הכל תרגום, זה לא הרבה, זה חלקיות משרה שתתרגם דברים שכאלה ואפילו אולי אפשר היום בתוכנות אינטרנט לעשות את זה.
רוברט אילטוב: עדיין לא.
מרדכי יוגב: עדיין לא.
מרדכי יוגב: אבל זה ממש לא מאמץ גדול ולא יקר, להנגיש את זה באתר אחד, משרות פנויות בשלטון הציבורי.
מרדכי יוגב: הייתי כולל בתוך זה גם את הרשויות.
מרדכי יוגב: לא רק את משרדי הממשלה, אלא גם את הרשויות המקומיות, אוסף מהן ומביא מהן.
מרדכי יוגב: וכך גם לא גמרנו את מה שקשור בהקלות ואישורי דיפלומות.
מרדכי יוגב: עשינו פה כמה דיונים, על רופאי השיניים מצרפת אבל לא עשינו דיון על רופאי העיניים מצרפת ולא עשינו דיון על רופאי השיניים מאוקראינה.
מרדכי יוגב: אני חושב שפה צריך לשפוט את המל"ג יותר קשה, ולהביא אותו פה ולהתעלל בו, ואם הוא לא יקל וימצא את הדברים, אז לזמן אותו פעם בשבועיים.
מרדכי יוגב: פשוט להתעלל בו בוועדות מעקב רצופות.
מרדכי יוגב: הגוף הזה לפי דעתי עוד לא יודע שיש גלי עליה גדולים במדינת ישראל.
מרדכי יוגב: אני שואל, בסימן שאלה, ראיתי שבמשטרה יש ירידה בגיוס.
מרדכי יוגב: גיוס מתבטא לא בעד שיהיה רב ניצב אתיופי או רוסי או צרפתי, הוא כבר לא יהיה עולה חדש, כי יעברו השנים.
מרדכי יוגב: אבל ראיתי שמצד המשטרה יש הרבה הרבה פחות בגיוס.
מרדכי יוגב: יש פחות בדרגות הנמוכות.
רוברט אילטוב: כשאתה מסתכל על הטבלה של המשטרה אתה גם רואה שבתפקידים בכירים אין לך עולים בכלל.
מרדכי יוגב: בסדר, עד שהוא מגיע לתפקידים בכירים, הוא כבר לא עולה חדש.
רוברט אילטוב: גם סגן ניצב וגם רב פקד, גם שם אין לך.
מרדכי יוגב: אני מתנצל, אני רק מסיט את תשומת הלב לטבלה, ואני אומר לכם למשל, ירושלים זקוקה הרי, עוד איזה מאות תקנים למשטרת ירושלים.
מרדכי יוגב: - - - פתוחים.
מרדכי יוגב: זה היה צריך לעלות לאתר העלייה והקליטה, זה לא כזה קל, אבל בסוף אתה מתכנס למה שיש ולפעמים אתה גם מתחבר דרך זה, התחברות לחברה הישראלית ולהצלחה.
מרדכי יוגב: אלה הם הדברים.
יואל רזבוזוב: רק משפט אם אפשר, אני רוצה לברך על הדיון, טוב שיש מעקב, שעוקבים אחרי הנושא, המשרדים מבינים שיש כאן רצונות מבחינת הוועדה ואני מקווה שבסוף נגיע לתוצאות הרצויות.
אברהם נגוסה: נשמע את אגף הכבאות בקיצור.
רוברט אילטוב: דרך אגב, יואל חזר עכשיו עם השרה מרוסיה הרחוקה, ויש שם נכונות לעליה מאוד גדולה.
יואל רזבוזוב: תשע שעות טיסה בתוך רוסיה, ממוסקבה.
יואל רזבוזוב: ויש שם באמת אולמות מלאים, 400 איש בכל עיר שרוצים לעלות.
יואל רזבוזוב: דווקא השאלה הראשונה זה בנושא העבודה.
אברהם נגוסה: אז מה הבעיה להעלות אותם?
יואל רזבוזוב: עבודה.
יואל רזבוזוב: והרבה עבודה.
יואל רזבוזוב: עבודה גם שם וגם פה.
<שמעון לייני: אני ממשאבי אנוש.
<שמעון לייני: קודם כל הרשות היא רשות חדשה וכך גם צריך להסתכל על הנתונים, היא הוקמה רק ב-2013, התחלנו את תהליכי הקליטה עוד לפני.
<שמעון לייני: גם מהנתונים הקיימים, צריך לראות, יש פה 190, לי יש קצת יותר כי אני סופר בהגדרות אחרות, אבל מתוך ה-190, 125 זה רק בשלוש השנים האחרונות.
<שמעון לייני: זאת אומרת, יש פה קליטה גדולה מאוד של אנשים שאנחנו מכניסים לשורות שלנו.
<שמעון לייני: מתוך אלה שהתגייסו לנו ב - - - זה בערך 15%.
<שמעון לייני: סך כל כבאים יש 2,800.
<שמעון לייני: אבל אני מדבר, מתוך סך הקליטה שאנחנו התחלנו לקלוט, מהקמת הרשות.
<שמעון לייני: לפני כן הרשות עבדה מפוצלת באיגודי הערים והתהליך היה שונה לחלוטין.
<שמעון לייני: זה מבחינת הנתונים, בסך הכל קלטנו לא מעט אנשים.
<שמעון לייני: צריך להבין שאנחנו גוף היררכי, ו-92% מהמשרות שלנו אלה משרות בתפקידי הליבה שלנו, שצריך להתחיל מלוחם אש ולהגיע עד מפקד תחנה או מפקד מחוז, אי אפשר להיכנס באמצע.
<שמעון לייני: אבל יש לנו קליטה מאוד גדולה ואנחנו מקווים שאנשים יגיעו, יש לנו גם משרות של מה שנקרא לה"ב, קצונה זוטרה שהתחילו להיכנס לשם, אבל בהמשך זה גם לדעתי יגיע הרבה מעבר לזה.
<שמעון לייני: רוב הגיוסים שלנו, צריך להבין, הם לוחמי אש.
<שמעון לייני: זאת אומרת ביתר התפקידים זה ממש בודדים שנקלטים, זו הקליטה הגדולה ושם אנחנו שמים את הדגש.
<שמעון לייני: יש לנו עוד אפיק אחד שאנחנו מדברים עליו על מערך המניעה או בטיחות האש, ושם שמנו גם כמה פרויקטים, גם לחרדים וגם לעולים.
<שמעון לייני: יש לנו היום 56 חרדים שנקלטו אצלנו במסגרת השירות, והכנסנו אותם לפרויקט של ללמוד לתואר הנדסאי ולשלב אותם בהמשך במערך המניעה.
<שמעון לייני: זה ממומן על ידי משרד הכלכלה.
<שמעון לייני: הם לומדים את זה בשעות הפרטיות שלהם, זה מתוך כוונה לשלב אותם בהמשך בתפקידים במשרות קבועות.
<שמעון לייני: יש עוד פרויקט נוסף שאנחנו באמצע התהליך והעבודה מול משרד האוצר, אנחנו צריכים לקבל מהם תשובות על התקצוב, שזה מיועד פה לעולים, גם שירות לאומי וגם סטודנטים, כשהפרויקט הזה אומר שאנחנו משלבים אותם בהתחלה אצלנו, מכשירים אותם לתפקיד מניעת דלקות, במקביל הם לומדים לתואר הנדסאי, ועל זה עכשיו אנחנו במשרד האוצר לממן להם את התואר הנדסאי, ובהמשך הם ישתלבו אצלנו בתפקידים קבועים.
<שמעון לייני: אז זו עוד קבוצה נוספת שאנחנו בתהליך מול משרד האוצר.
<שמעון לייני: הם מקבלים את התהליך, הם רק צריכים לתת לנו את התקצוב.
<שמעון לייני: אין איזו בעיה שאנחנו רואים כרגע, אבל ברגע שנקבל את התקצוב אנחנו נתחיל בתהליך, זה תהליך שמשולב עם שירות המדינה.
<שמעון לייני: דרך אגב, גם לאחרונה הקצינו 12 משרות לעובדים עם מוגבלויות, גם זה התחלנו, צברנו 12 משרות כאלה.
<שמעון לייני: בסך הכל אנחנו כן מתעסקים, רואים את זה כחלק מיעדי הרשות וחלק מתכנון גיוס כח אדם לרשות.
<שמעון לייני: אלה הדברים.
<שמעון לייני: אני יכול לציין שיש לנו ב-22 לינואר טקס מצטיינים בבית נשיא המדינה, ויש לנו שם גם עולה מאתיופיה, שנבחר מתוך חמישה.
אברהם נגוסה: מירה בבקשה.
<מירה פיירשטיין: רק משפט אחד, דיברנו כאן על הנגשת המידע, הנגשת מודעות האיתור בשפות השונות, רוסית ואמהרית.
<מירה פיירשטיין: הבעיה שצריך לקרוא לילד בשמו, חסם של השפה העברית.
<מירה פיירשטיין: כי גם אם מנגישים את מודעות האיתור בשפות, אחר כך בהליכי המיון שאותו מועמד יצטרך להתמודד, אז הוא עדיין צריך להתמודד עם ידיעת השפה העברית, ויש הקלות, יש לו הקלות במבחנים, גם אצלנו וגם בכנסת ואני יודעת שגם בנציבות שירות המדינה.
<מירה פיירשטיין: ההקלות הן במילוי ההנחיות, שההנחיות נעשות בשפת האם, אבל עדיין הוא צריך להתמודד עם השפה העברית, ואולי זה מתחיל בקליטה, שצריך להשקיע בעולה החדש שהוא מגיע.
רוברט אילטוב: זה לא אומר שהוא לא מתמודד ולא יודע עברית, יכול להיות שזה אומר שהוא לא קורא תקשורת בעברית.
רוברט אילטוב: זה עדיין מאפשר לו לבוא לבחינות בעברית ולעבור אותן.
<מירה פיירשטיין: הפרסום, נכון.
<מירה פיירשטיין: אבל יש גם את אחוזי ההצלחה במבחן, כי המבחן יחד עם ההקלות קובע איזה שהוא ציון חתך שאתה בא לוועדת הבוחנים.
<מירה פיירשטיין: זה גם חלק.
רוברט אילטוב: כשתביאו לנו נתונים שהעולים לא עוברים בגלל העברית, נתעסק בזה.
רוברט אילטוב: כרגע הם לא מבינים בכלל לאן לגשת, ואת זה צריך לתקן.
רוברט אילטוב: אם זה החסם, שהם לא יודעים לאן לגשת כי המידע לא מגיע אליהם - - -
<מירה פיירשטיין: אז אני רוצה להגיד לך שמהדיון הזה כבר יצאנו והנה אנחנו עושים כאן את השיווק, לפחות של המכרזים בכנסת, שיצרנו קשר עם האנשים שאחראים על קבוצות עולים, אוכלוסיות עולים, כדי לפחות בשיווק של מכרזי הכנסת להגיע לאוכלוסיות העולים מעבר לפרסום הכללי שאנחנו עושים.
<מירה פיירשטיין: יצאנו לפחות נשכרים מהדיון בוועדה הזאת.
<אסתר בלום: החלפנו כתובות.
<אסתר בלום: מצוין, תודה.
אברהם נגוסה: אני מודה לכל המשרדים, נציגי המשרדים השונים שהגעתם.
אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך לעקוב אחרי הנושא הזה כי יש לנו הרבה מידע שלא קיבלנו ולכן הוועדה קוראת לכל המשרדים להעביר לוועדה נתונים על קליטת העולים, לפי המקצועות.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לדעת פירוט באיזה מקצועות קלטתם עולים.
אברהם נגוסה: לכן אנחנו מבקשים מכל המשרדים, כי אני מבין שלנציבות שירות המדינה אין את הפירוט ולכן אנחנו פונים לכל המשרדים.
אברהם נגוסה: הועדה קוראת למשרד העלייה והקליטה לקחת חלק בתכלול המידע לעולים בשירות המדינה והנגשת תרגום המידע לשפות העולים באינטרנט.
אברהם נגוסה: זה חשוב לנו, קחו את האחריות על הנושא כמשרד העלייה והקליטה.
אברהם נגוסה: היום יום הולדתה של הכנסת, ובמסגרת אירועי כנסת צעירה שותפים לדיוני הועדות בני נוער וסטודנטים.
אברהם נגוסה: התלמידה היושבת לצידי, אורי מורד, בעצמה תלמידת נעל"ה מארצות הברית, היא תנהל את הדיון יחד איתי.
אברהם נגוסה: נמצאים עמנו כמה טוענים שישתתפו בדיון.
אברהם נגוסה: נודע לי שנמצאים איתנו כאן גם הסבא של אורי, מנהלת פנימיית כפר מוסינזון בה היא לומדת והמורה שלה.
אברהם נגוסה: אני מברך אותם ואת כל בני הנוער המשתתפים.
אברהם נגוסה: איתנו כאן היום נציגים מכפר הנוער ימין אורד, שהגיעו בסיוע ארגון קעליטה, תלמידה ומדריך שנבקש מהם לשמוע אודות התכנית, ומנסיונה של התלמידה שהגיעה ארצה בכיתה י' ולומדת היום בכיתה י"ב.
אברהם נגוסה: נבקש לשמוע גם את מנהל התכנית מר דוד ווקי.
אברהם נגוסה: אנחנו מקיימים היום דיון בנושא קליטה מיטבית של נוער עולה בתיכונים.
אברהם נגוסה: ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות רואה חשיבות רבה בקליטה טובה של נוער עולה בישראל.
אברהם נגוסה: אני מאמין שלימוד השפה העברית והצלחה בלימודים מהווים כרטיס כניסה לצעירים עולים לחברה הישראלית ולקליטה טובה.
אברהם נגוסה: אני קורא לחברה הישראלית לקלוט תלמידים עולים חדשים בחום ולסייע בקליטתם בארץ.
אברהם נגוסה: אין לי ספק שקליטת נוער עולה תורמת לחברה בישראל וכן לצעירים העולים עצמם.
אברהם נגוסה: אבקש קודם כל, כיון שהוא צריך ללכת, חבר הכנסת מוטי יוגב חבר הוועדה נמצא איתנו והוא ישתף אותנו, ואחר כך אני אבקש ממנהלת הוועדה לפתוח את הישיבה.
מרדכי יוגב: אני באמת אהיה קצר.
מרדכי יוגב: בוקר טוב ליושבת הראש אורי מורד וליושב הראש הממלא מקום חבר הכנסת אברהם נגוסה, למנהלת הועדה ולכל בני הנוער והנציגים שהגיעו מכל הארץ, באמת ועדת העלייה והקליטה, אני רואה לה חשיבות גדולה מאוד, בעיקר בשנים הללו, שנים מבורכות מאוד בהם מגיעים מכל קצוות תבל אלפי יהודים מאוקראינה וצרפת וארצות הברית וכלל אירופה ודרום אמריקה ואפריקה ואסיה, מכל העולם בעשרות אלפים.
מרדכי יוגב: אז גם לעולים החדשים, שתהיה קליטה טובה.
מרדכי יוגב: אני אומר גם לישראלים הוותיקים ולעולים הוותיקים, זה תפקיד גדול של דור לדור שקולט את הבאים, ואני מברך על זה, מקבץ נתחי עמו ישראל, ולכולנו יש תפקיד גדול.
מרדכי יוגב: לנו פה, ולנוער, מאמץ חבר ותיק, מאמץ עולה, וכך נמשכת השרשרת בבניין עם ישראל ושתהיה ישיבה הכי מוצלחת שיכולה ולכם יום הכי טוב ופורה בכנסת ישראל.
אברהם נגוסה: חשוב לי לציין שבהמשך יכבד אותנו בנוכחותו יושב ראש הכנסת יואל יולי אדלשטיין שיבקש לשמוע את עמדותיכם בנושא הדיון.
אברהם נגוסה: בבקשה אורי מורד.
<אורי מורד: אני מצטערת על העברית שלי.
<אורי מורד: אדוני יושב הראש, חבר הכנסת אברהם נגוסה, חברי כנסת יקרים, נציגי מועצת התלמידים והנוער הארצית, סטודנטים ומכובדים יקרים.
<אורי מורד: שמי אורי מורד, תלמידת כיתה י' בתיכון מוסינזון בהוד השרון.
<אורי מורד: היום אנהל ביחד עם חבר הכנסת נגוסה את ועדת העלייה והקליטה.
<אורי מורד: הנושא שנדון היום הוא נושא קליטה מיטבית של נוער עולה בתיכונים.
<אורי מורד: נושא זה קרוב לליבי מכיוון שאני עולה חדשה מארצות הברית ונמצאת בתכנית נעל"ה שחוגגת השנה 25 שנות פעילות ומאפשרת לאלפי בני נוער יהודים מכל העולם להגשים את החלום וללמוד בארץ ישראל.
<אורי מורד: כעולה חדשה אני מכירה את הקשיים ואת הדרכים לפתור אותם, אם זה באמצעות איש קשר קבוע בין משפחות העולה לבית הספר שהינו בעל מקצוע כמו מדריך, פסיכולוג ונוספים, להקים כיתת עולים אזורית במקום שבו אין עולים רבים ולארגן הסעה מסודרת לכולם.
<אורי מורד: שילוב בין תלמיד ותיק ותלמיד עולה שיעזור לו בהתאקלמות החברתית, הפרויקטים ויוזמות שיקדמו את שילוב הנוער העולה, לדוגמה שבוע העולה בכפר הנוער מוסינזון, בו אני לומדת ,שבוע בו יש לוותיקים הזדמנות להכיר את העולה.
<אורי מורד: ועוד פתרונות רבים שחברי הוועדה יציגו אותם.
<אורי מורד: בהזדמנות זו אשמח להזמין את כולכם לבקר בכפר הנוער מוסינזון ושם תראו מקרוב את המודל המוצלח של הכפר בשילוב נוער עולה שם.
<אורי מורד: אני מקווה שהדיון יהיה כמה שיותר מיטבי ויעלה את כל הנקודות החשובות והכל כך קריטיות לבני נוער עולים.
<אורי מורד: תודה רבה.
אברהם נגוסה: חשוב לנו להזכיר שנמצאים כאן
אברהם נגוסה: נציגי משרדי הממשלה, משרד החינוך, משרד הקליטה, הסוכנות היהודית, מר ישעיהו יחיאל, ראש מינהלת נעל"ה וגם משרדים אחרים נמצאים פה.
אברהם נגוסה: אני נותן כעת את הרשות לנהל את הדיון לאורי.
<אורי מורד: גברת מאיה שריר בבקשה.
<מאיה שריר: בוקר טוב.
<מאיה שריר: בהזדמנות זאת אני רוצה לברך את הכנסת, את שני יושבי הראש.
<מאיה שריר: אורי, העברית שלך נהדרת.
<מאיה שריר: את כל התלמידים הנהדרים והמקסימים שהגיעו לכאן.
<מאיה שריר: אני רוצה לספר לכם שהייתי ביום ראשון בערב במשרד בירושלים והם ישבו איתנו עד 19:30 בערב.
<מאיה שריר: באמת יישר כח, כל הכבוד לתלמידים.
<מאיה שריר: אני אציג בקצרה מה אנחנו כאגף קליטת תלמידים עולים במשרד החינוך עושים, מה אנחנו פועלים ועובדים למען קידומם של התלמידים העולים והשתלבותם גם במערכת החינוך, גם בחברה הישראלית בכלל.
<מאיה שריר: וזה החזון שלנו, אנחנו מעוניינים לראות את התלמידים העולים והתלמידים התושבים החוזרים משולבים במערכת החינוך, גם בחברה הישראלית, בכל ההיבטים.
<מאיה שריר: לימודיים, חברתיים, רגשיים, תרבותיים.
<מאיה שריר: אנחנו מתייחסים גם לתלמידים וגם לבני המשפחות.
<מאיה שריר: יש לנו תכניות ומגשרים חינוכיים בין תרבותיים שעובדים גם עם המשפחות כי כל המשפחה עברה את המעבר הבין תרבותי הזה.
<מאיה שריר: המטרות הן בראש ובראשונה הוראת עברית כשפה שניה, עולים מגיעים ממגוון גדול של מדינות, עברית היא לא שפת האם שלהם, והמשימה הראשונה היא באמת ללמוד עברית כדי שיוכלו לתקשר בהיבטים חברתיים, יום יומיים, אבל זה לא מספיק, מפני שאחר כך הם צריכים להיות מסוגלים ללמוד את כל מקצועות הלימוד בעברית ואנחנו קוראים לזה "לשון הלימודים" או "עברית אקדמית" צריכים לעשות איזה שהוא באמת מהפך ולהפוך את העברית שהיא שפה שניה כמעט לשפת אם ולהיות מסוגלים ללמוד בה גם ספרות וגם תנ"ך וגם ביולוגיה וגם מתמטיקה, שאנחנו נוטים משום מה לחשוב שזה לא מקצוע שדורש שפה, אבל ההיפך.
<מאיה שריר: בגלל שהשפה מאוד מאוד מצומצמת וכל מילה חשובה, קשה מאוד להצליח בזה ללא ידיעת השפה העברית.
<מאיה שריר: בנוסף, יש פערים רבים מאוד בשונות בין מערכת החינוך בישראל לבין מערכות החינוך בעולם.
<מאיה שריר: גם מתמטיקה בהרבה מדינות אחרות או ברוב המדינות נלמדת בסדר שונה של הדברים.
<מאיה שריר: היסטוריה –מה שאנחנו מלמדים כאן לא מלמדים בארצות אחרות.
<מאיה שריר: ההדגשים שונים ולכן יש פערים בכל מקצועות הלימוד, לשם כך אנחנו מתייחסים לשילוב הלימודים עד הצלחה בבחינות בגרות שהן מותאמות לעולים.