GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אבי רואה: גם חזרנו למקורות, איפה היינו, לאן נכנסנו, בירת ישראל, גם המרכז הרוחני, גם עיר הבירה הראשונה של עם ישראל, מפה התחיל הכול.
<אבי רואה: אני קודם כל מודה על הביקור ורוצה להעניק לך ספר שיצא על שילה, על האתר פה.
<אבי רואה: כתבתי לך פה הקדשה, 'חבר הכנסת, ד"ר אברהם נגוסה, יושב ראש ועדת קליטה ועלייה של הכנסת, בהוקרה ובהערכה רבה על פועלך למען הקליטה והעלייה והדאגה לקליטתם של העולים בהתיישבות המתחדשת ביהודה ושומרון.
<אבי רואה: בהצלחה רבה'.
<אבי רואה: ותודה רבה לדקלה ולשרה וכל המארגנים, לליליאן, לתמר הדוברת.
אברהם נגוסה: אני גם מודה לכולם.
אברהם נגוסה: היום אנחנו נדון בנושא תהליכי רכישת מקצוע לעולים, לציון יום ההכשרה המקצועית בכנסת.
אברהם נגוסה: אני רואה חשיבות רבה בקיום הישיבה כיוון שידוע לכולנו כי אחד החסמים הקשים העומדים בפני העולים החדשים הוא נושא התעסוקה.
אברהם נגוסה: אני שמח לברך על השתתפותו בדיון של מנכ"ל משרד העלייה והקליטה מר אלכס קושניר, אני מברך את ממלא מקום יושב-ראש הנהלת ההסתדרות הציונית מר יעקב חגואל וגם ארגונים אחרים.
אברהם נגוסה: מצטרף אלינו יושב ראש ועדת העבודה הרווחה והבריאות, חבר הכנסת אלאלוף.
אברהם נגוסה: רבים מגיעים לאחר שעסקו במקצועם שנים רבות בארץ מוצאם, ובישראל אין תוקף לרישוי שלהם.
אברהם נגוסה: מדובר במקצועות הרישוי והרישום בישראל כמו עריכת דין, ראיית חשבון, וטרינריה, הנדסה, אדריכלות, הנדסאות, חשמלאות, ניהול תיקי השקעות, ייעוץ השקעות ושיווק השקעות.
אברהם נגוסה: מקצועות נוספים הדורשים רישוי בישראל הם עבודה סוציאלית, שמאות מקרקעין, תיווך מקרקעין, נהיגה מקצועית כגון נהיגת אוטובוס רכב כבד והסעות ועוד.
אברהם נגוסה: כמובן שקיים קושי גם למורים עולים.
אברהם נגוסה: הנושא בו לא נדון היום, הוא כל הנוגע במקצועות הרפואיים והפרה-רפואיים אשר בעניינם נקיים דיון נפרד.
אברהם נגוסה: כתוצאה מן האמור לעיל, מהקושי של העולים החדשים להשתלב בתעסוקה, הם מדווחים לחבריהם שעדיין לא עלו, שקיים קושי אמיתי במציאת תעסוקה לבעלי מקצועות רבים.
אברהם נגוסה: כתוצאה מכך, עולים פוטנציאלים דוחים או מבטלים את עלייתם ארצה.
אברהם נגוסה: שמענו את זה מסקירה של הסוכנות היהודית בשבוע שעבר, שאחד החסמים או הסיבה לירידה במספר העולם לארץ ישראל זה הקושי של התעסוקה והדיור.
אברהם נגוסה: אני מבקש לשמוע את הגורמים שהגיעו לדיון במיוחד, חברי הוועדה, אנחנו רוצים לשמוע מכם מהן תכניות משרד העלייה והקליטה להכשרה מקצועית לעולים חסרי מקצוע וכן האופן בו אתם פועלים לסייע ברישוי לכל אותם מקצועות המחייבים רישוי.
אברהם נגוסה: כמובן שנשמע את נציגי משרד העבודה העוסקים בהכשרה ה מקצועית את משרד המדע וכן נציגי ארגוני עולים, אקדמיה ועד.
אברהם נגוסה: ידוע לי שהוקמו במהלך השנים ועדות מקצועיות ואקדמיות רבות לבחינת שילובם של עולים בתעסוקה ולהכשרתם המקצועית.
אברהם נגוסה: נשמח לשמוע את עיקרי הממצאים שעשויים לסייע לנו בפתרון המצוקה הקיימת גם היום.
אברהם נגוסה: ביקשנו ממרכז המחקר והמידע של הכנסת להציג לנו נתונים בנושא.
אברהם נגוסה: אני מבקש מצח שיציג לנו, ולאחר מכן נשמע את מנכ"ל משרד העלייה והקליטה.
<צח בן-יהודה: אני חוקר במרכז המחקר והמידע של הכנסת המרכז הכין בעבר לוועדה זו כחלק מהמעקב שלה יחד עם וועדת העבודה הרווחה והבריאות מעקב של הוועדות האלה אחר החלטת ממשלה 2225, מנובמבר 2014 בדבר הסרת חסמים בתעסוקת עולים בישראל, סקירה בנושא הסרת חסמים במקצועות הרישוי והרישום לעולים חדשים.
<צח בן-יהודה: המסמך הזה זמין היום באתר האינטרנט של מרכז המחקר והמידע.
<צח בן-יהודה: עיקרי הדברים שעלו מהמסמך הם שבישראל, כפי שיושב ראש הוועדה ציין יש מקצועות שהעיסוק בהם מיוחד לבעלי מקצוע שהורשו לעסוק בהם.
<צח בן-יהודה: כדי לעסוק במקצועות אלה נדרש רישום או רישוי של בעלי המקצוע אצל הגורם שמונה לכך על פי חוק.
<צח בן-יהודה: מקצועות רישום הם מקצועות שהחוק הגדיר את היקף הלימודים הנדרש כדי לעסוק בהם ומקצועות רישוי זה מקצועות שהחוק הישראלי דורש השלמת לימודים, תקופת התמחות ובחינות הסמכה.
<צח בן-יהודה: יש מגוון גדול של מקצועות רישוי ורישום בישראל, אנחנו במסמך התמקדנו במקצועות של עריכת דין, ראיית חשבון, וטרינריה, הנדסה, אדריכלות, הנדסאות, חשמלאות, ניהול תיקי השקעות, ייעוץ השקעות ושיווק השקעות, וגם פירטנו את העלויות הישירות הנדרשות מעולים חדשים כדי לקבל את הרישיון לעסוק במקצועות אלה.
<צח בן-יהודה: כאמור כל הפירוט מופיע במסמך שבאתר האינטרנט.
<צח בן-יהודה: מהנתונים שנמסרו למרכז המחקר והמידע של הכנסת ממשרד העלייה והקליטה עולה שבין השנים 2012 עד 2015 כ- 4,400 עולים חדשים בעלי מקצועות רישוי שאינם ממקצועות הרפואה, 26% מהם מהנדסים ואדריכלים, כ- 26% מהם מורים, כ-17% מהם עורכי דין ומשפטנים.
<צח בן-יהודה: בין אותם השנים השתתפו בקורסי עברית תעסוקתית ומקצועית וקורסי הכנה לרישוי הסבה מקצועית לאקדמאים וסדנאות לחיפוש עבודה כ- 14,500 עולים חדשים.
<צח בן-יהודה: משרד העלייה והקליטה סייע בחלוקת ואוצ'רים ושוברים לקורסים מקצועיים נוספים לכ- 10,000 עולים חדשים.
<צח בן-יהודה: למשרד העלייה והקליטה לא היו בזמן שבדקנו את זה נתונים על מספר העולים שבסופו של דבר אכן ניגשו לכל בחינות ההסמכה שהם ביקשו לגשת אליהם במקצועות הרישוי והרישום לכן פנינו לגופים הייעודיים שעוסקים בהסמכה למקצועות שנסקרו.
<צח בן-יהודה: מהנתונים של לשכת עורכי הדין עלה שכ- 50 עולים בממוצע לשנה מוסמכים למקצוע עריכת הדין ומהווים כ- 1.5% מכלל המוסמכים בכל שנה.
<צח בן-יהודה: בקורסי ההכנה של משרד העלייה והקליטה לבחינות הלשכה ובחינות בדיני מדינת ישראל שנדרשים באופן ספציפי מעולים השתתפו באותן השנים בסך הכל 168 עולים.
<צח בן-יהודה: עלות כל מחזור למשרד נע בסביבות ה- 150,000 שקל.
<צח בן-יהודה: המשרד מעריך שהעלות הממוצעת של הסיוע שהוא מעניק לעולה אחד להסמכתו כעורך דין היא כ- 41,000 שקלים.
<צח בן-יהודה: ממועצת רואי החשבון נמסר שאין להם נתונים מדויקים על העולים שהוסמכו אבל מנתוני משרד העלייה והקליטה ידוע שבממוצע כ- 50 עולים מדווחים על היותם רואי חשבון במדינות המוצא שלהם.
<צח בן-יהודה: בקורסי הכנה לבחינות הרישוי של מועצת רואי החשבון שמשרד העלייה והקליטה ארגן השתתפו בסך הכל 48 עולים.
<צח בן-יהודה: העלות למשרד של ארבעה קורסים הייתה כחצי מיליון שקלים והמשרד מעריך שהעלות הממוצעת של הסיוע שהוא מעניק לעולה לקבלת רישוי כרואה חשבון היא כ- 50,000 שקל.
<צח בן-יהודה: כחמישה עולים חדשים קיבלו רישיון קבוע לעסוק ברפואה וטרינרית, תשעה נוספים קיבלו רישיון זמני לעסוק ברפואה וטרינרית.
<צח בן-יהודה: משרד העלייה והקליטה ארגן קורס בשנת 2013 שבו השתתפו 14 עולים ורק אחד מהם לא עבר את הבחינה.
<צח בן-יהודה: בקורס הכנה שהחל בשנת 2015 השתתפו 16 עולים, בזמנו כשבדקנו את הנתונים עוד לא היו נתונים לגבי כמה מהם ניגשו בפועל לבחינה.
<צח בן-יהודה: עלות הקורס הכוללת היא כ- 266,000 שקלים למשרד העלייה והקליטה ועלות הממוצעת להסמכת עולה אחד לעסוק ברפואה וטרינרית מטעם משרד העלייה והקליטה היא כ- 37,000 שקלים.
<צח בן-יהודה: כמו כן נמסר לנו שבין שנת 2012 ל- 2015 כ- 48 עולים בממוצע לשנה נרשמו כמהנדסים או אדריכלים, 14 בממוצע נרשמו כמהנדסים וטכנאים מוסמכים ו-21 עולים בממוצע לשנה קיבלו רישיון לעבוד כחשמלאים.
<צח בן-יהודה: באותן השנים ניתנו ממשרד העלייה והקליטה למעלה מ- 300 ואוצ'רים לכיסוי עלות השתתפות עולים וקורסי הכנה במקצועות הספציפיים האלה.
<צח בן-יהודה: מהרשות לניירות ערך בזמנו נמסר לנו שאין להם נתונים מדויקים לגבי מספר העולים שקיבלו רישיון לעסוק במקצועות הניהול ייעוץ ושיווק תיקי השקעות אבל הם מעריכים את מספר העולים בעשרות בודדות וזאת מתוך כ- 12,000 מקבלי רישיונות בסך הכל באותן השנים.
<צח בן-יהודה: כאמור המסמך גם פירט חלק מהקשיים שהעולים נתקלים בהם, הכל מפורט במסמך והגופים שעוסקים בנושא יוכלו להמשיך לדווח.
אברהם נגוסה: אני מבין שחברי הכנסת צריכים לקפוץ מוועדה לוועדה.
אברהם נגוסה: מנכ"ל משרד הקליטה והעלייה בבקשה.
אלכס קושניר: אנחנו כמשרד, מזהים בתעסוקה אתגר מרכזי בקליטה מיטבית של העולים החדשים בישראל ולכן אנחנו פרשנו מגוון של תכניות שעוד מעט אפרט, על מנת להצליח במשימה הזאת.
אלכס קושניר: אני יכול להגיד לכם שגם בימים אלה אנחנו מבצעים הערכת מצב נוספת כדי לבנות לשנת 2017-2018, השנים התקציביות הבאות תכנית עבודה בנושא תעסוקה יותר רחבה עד כמה שניתן.
אלכס קושניר: אני רוצה לחלק את נושא התעסוקה וההכשרה לכמה תחומים: פרוייקט עלייה 2000, זה פרויקט שמתחיל ואנחנו מזהים צורך במקצועות מסוימים בישראל ומתחילים באיתור האנשים בחו"ל, אותם אנשים שיכולים ורוצים לעבוד באותם המקצועות.
אלכס קושניר: עשינו את זה בשיתוף הסוכנות היהודית, אנחנו מאתרים את האנשים בחו"ל ומעלים אותם לישראל באופן מרוכז.
אלכס קושניר: הם גרים באופן מרוכז, מקבלים כלכלה מלאה ומוכשרים למקצועות שעוד מעט אפרט.
אלכס קושניר: רק לסבר את האוזן, עלות התכנית הזאת היא 27 מיליון שקלים ויש פה גם תוספת של הסוכנות היהודית של 3.3 מיליון שקלים שזה בעיקר שיווק.
אלכס קושניר: יש גם משרדי ממשלה אחרים שמשתתפים בפרויקט הזה, בעיקר משרד הכלכלה ועלות ההשתתפות היא 8.2 מיליון שקלים.
אלכס קושניר: אני אפרט מה שעשינו בשנה האחרונה: קורס טבחים בטבריה, 24 בתי אב.
אלכס קושניר: רופאים מחמ"ה, ברית המועצות לשעבר, עד 14 שנות וותק.
אלכס קושניר: רופאים מחמ"ה מעל 14 שנות וותק, רופאים, בוני מערכות וקווי יצור, מפעילי CNC, נהגי רכב משא כבד, נהגי רכב ציבורי, מתכנתי אוטומציה QA, מתכנתי JAVA, רופאים צעירים, התאמה מקצועית לעולים מורים למתמטיקה, פיזיקה וכימיה, קורסים לרופאים, חשמלאים מוסמכים ושוב נהגי רכב כבד.
אלכס קושניר: בסך הכל – 668 אנשים.
אלכס קושניר: מעבר לזה, אנחנו נותנים לעולים אפשרות להכשרה מקצועית עצמאית באמצעות ואוצ'רים מקצועיים שאנחנו מממנים.
אלכס קושניר: אנחנו מממנים עד 7,000 שקלים אבל לא יותר מ- 80% מעלות הקורס כך שגם העולה עצמו צריך להשתתף בהכשרה הזאת.
אלכס קושניר: אנחנו גם מבצעים יחד עם העולה מיפוי ועובדים עם פסיכולוגים תעסוקתיים על מנת לתת לו את הכלים לבחור את המקצוע המתאים.
אלכס קושניר: בשנת 2015 היו לנו 3,268 משתתפים בתכנית והתקציב הוא 20 מיליון שקלים.
אלכס קושניר: בשבוע שעבר סיימנו ראיונות עם 28 עולים ותושבים חוזרים שהולכים להיכנס לקורס סייבר ומתוך 28 אני יכול לבשר ש- 26 עברו והם מתחילים בעוד שבועיים מכינה.
אלכס קושניר: בשנת 2016 עשינו גם שלוש קבוצות של קורסי ריתוך שזה בעיקר עולים מאוקראינה, עשינו את זה במכללת "עתיד" בחיפה בעלות של 333,000 שקלים ויש פה השתתפות של 25% של ארגון "ג'וינט".
אלכס קושניר: מעבר לזה מקצועות רישוי, אמרו פה לפניי, דיברנו על עורכי דין, מה שאמר הנציג של מרכז המחקר והמידע מדויק, אני לא רוצה לחזור על זה אבל בגדול בנושא של הכשרה לעורכי דין אנחנו מקיימים שני מחזורים בשנה, זה בין 20-50 עולים בכל מחזור ובשנה זו יש לנו 65 עולים.
אלכס קושניר: עלות לכל מחזור היא בערך 140,000 שקלים ואני יכול להגיד לכם שאחוז העוברים הוא 86%.
אלכס קושניר: לגבי רואי חשבון יש לנו הצלחה של לפחות 80% ויש לנו עד 20 משתתפים בשנה.
אלכס קושניר: לגבי וטרינרים- 20 משתתפים, 100% הצלחה.
אלכס קושניר: מעבר לזה אנחנו פועלים גם בתחום ההוראה מול משרד החינוך ויש רשימה שלמה של תעודות הוראה מחו"ל שהוכרו על ידי מדינת ישראל ובעצם אנחנו מקדמים גם תעודות נוספות על מנת שאנשים יוכלו להיכנס למקצוע כמה שיותר מהר.
אלכס קושניר: מעבר לזה, במסגרת החלטת הממשלה 2225 להורדת חסמים בבירוקרטיה, גם הצלנו להשיג הכרה בתואר BDSשל מהנדסים, זה לא השכלה אקדמאית, זה השכלה על תיכונית והם בעצם היום מוכרים בישראל כהנדסאים.
אלכס קושניר: מעבר לזה אנחנו מממנים תרגום של מסמכים ותרגום של מבחנים שצריך למקצועות הרישוי, אנחנו גם מבצעים מגוון של ירידי תעסוקה גם בארץ וגם בחו"ל.
אלכס קושניר: נושא אחרון הוא נושא קידום ההעסקה.
אלכס קושניר: אנחנו מבינים שבשביל שעולה ייכנס לשוק העבודה בישראל בצורה המהירה והאפקטיבית ביותר, אנחנו צריכים ליצור יתרון יחסי אל מול הוותיקים, או אולי לחפות על החיסרון שקיים בתחום השפה ולכן אנחנו מציעים מגוון מסלולים של קידום העסקה אל מול המעסיקים.
אלכס קושניר: לצורך העניין אנחנו יודעים לממן היום חצי משכר מינימום לכל מעסיק שלוקח עולה חדש לעבודה, אנחנו מממנים את זה למשך שישה חודשים והמעסיק מחויב להעסיק את העולה במשך 12 חודשים, כך שאנחנו נותנים לעולה הזדמנות להוכיח את עצמו גם בעיני המעסיק ולהישאר בעבודה בהמשך וגם לצבור ניסיון רלבנטי בישראל של לפחות 12 חודשים.
אלכס קושניר: סך כל התקציב הוא 20 מיליון שקלים לנושא הזה ומתוך זה כמיליון שקלים הקדשנו לעובדים שהם בלתי מקצועיים, כאלה שאין להם מקצוע.
אלכס קושניר: ואותם עולים שאין להם מקצוע, תוך כדי פרויקט קידום העסקה, תוך כדי זה שהם עובדים אצל מעסיק ואנחנו מממנים 50% משכר המינימום אנחנו גם מאפשרים לו לרכוש אותה הכשרה מקצועית באמצעות ואוצ'ר שאנחנו מממנים.
אלכס קושניר: פרשתי בפניכם את מגוון הפעולות שאנחנו עושים.
אלכס קושניר: להגיד לכם שאנחנו נמצאים במצב אידיאלי, לא , יש עוד הרבה עבודה ויש אגף תעסוקה במשרד שעושה ימים כלילות על מנת לשפר את המצב.
אלכס קושניר: אנחנו גם מנסים לבנות סינרגיה בין אגף היזמות שקיים אצלנו במשרד לעולים החדשים לאגף התעסוקה, ואני מאוד מקווה שב- 2017 המצב שקיים היום שהוא מצב טוב, אנחנו נגיע למצב עוד יותר טוב ואני אשמח לשמוע רעיונות מחוץ לקופסה על מנת לראות איך אנחנו יכולים לקדם את הנושא הזה קדימה.
אברהם נגוסה: יושב-ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות חבר הכנסת אלי אלאלוף בבקשה.
אלי אלאלוף: תודה אדוני היושב ראש, ידידי דוקטור אברהם נגוסה.
אלי אלאלוף: אני שמח להיות פה בוועדה, זה לא פעם ראשונה.
אלי אלאלוף: כשזה מתאפשר אני מגיע יותר.
אלי אלאלוף: היום הוא יום ההכשרה המקצועית.
אלי אלאלוף: הכוונה הייתה להתעסק בכל הנושא של הכשרה מקצועית, הנושא הזה הוא בא לציון בכנסת, יום מיוחד שהוקדש להכשרה מקצועית מפני שהתמונה היא עגומה מאוד בנושא של הכשרה מקצועית.
אלי אלאלוף: לא בתחומים שציינתם, ואני מברך את משרד הקליטה והעבודה של הוועדה שמתעסקים עם נושאים של מקצועות העל כמו רופאים ורוקחים ורופאי שיניים למיניהם והפעולה המאוד מאוד מבורכת של משרד הקליטה אבל לצערנו בנושא של הכשרה מקצועית פרופר אנחנו לא מספיק אטרקטיביים כדי לעודד עלייה של אנשים שעובדים במפעלים, שעובדים במקצועות הטכניים ושיכולים לבוא מפני שאנחנו לא פונים אליהם.
אלי אלאלוף: אני מרשה לעצמי להגיד שאני מכיר קצת את העלייה מצרפת, יש גם כאלה שעובדים במפעלים, יש גם כאלה שזקוקים להסבה מקצועית כדי להשתלב פה בעלייה והנושא הזה לא מגיעים אליו מספיק, ואני חושב שיש פה, לאור מה שדיברת אדון אלכס קושניר, אני חייב להגיד שיש מה לעשות כדי לעודד את העלייה הזאת.
אלי אלאלוף: היא לא מגיעה, וכשהיא מגיעה היא מאוד הולכת לאיבוד ולא מוצאת את מקום עבודתה למרות שזאת עלייה שטכנית היא צריכה להיות הכי קלה כדי להשתלב בתעסוקה כמעט מידית עם הסבה מקצועית או עם השלמה להכשרה מקצועית שלהם כדי שישתלבו.
אלי אלאלוף: היום יש מחסור אדיר בכל המקצועות הטכניים בתעשייה ולא התעשייה החלשה אלא גם התעשייה החזקה ביותר עם השכר הטוב ביותר, דבר שיאפשר גם לעולים החדשים שמעמדם הכלכלי אינו מבריק.
אלי אלאלוף: ציינתם פה בדיווח שלכם כולל של מרכז מחקר ומידע, שאני תמיד אוהב לברך אותם על עבודתם המדהימה והם כנראה קיבלו הרבה מאוד חומר ממך, זה לא היה קל לנו במרכז מחקר ומידע שעבד מולנו, לקבל את זה מהכשרה המקצועית לידיעתכם, אז אני אגיד את זה בפורומים הרחבים יותר אבל שנבין שהבנים של העולים החדשים שיכולים למצוא פתרון בהכשרה מקצועית במסגרות שמתאימות, לא יודעים את ה דרך ואף אחד לא מחפש אותם ולצערי אם לא מחפשים אותם, וכולל - - - ואם לא מחפשים אותם אתם יודעים איפה מוצאים אותם.
אלי אלאלוף: הכשרה מקצועית היא כלי אינטגרלי של החינוך של המדינה שלנו.
אלי אלאלוף: ההכשרה המקצועית היא אפילו המרכיב הישיר ביותר שמוציא משפחות מהעוני ואם מדברים על העוני זה הזמן לעסוק בזה.
אלי אלאלוף: היה כבר דו"ח, ואני מזכיר את זה לנציגים של הכשרה מקצועית, של פרופ' צביקה אקשטיין, בהשתתפות מיכל צוק שיצא ב- 2010 שנותן הרבה מאוד המלצות ומוכיח כמה זה מחזק את המדינה כלכלית אם מפתחים את ההכשרה המקצועית ומחזירים 30,000 איש או אישה שנכנסים לעסקים, ליזמות עסקית, לעבודה במפעלים, ביזמות שמאפשרת עסקים קטנים ובינוניים, יותר מאשר בוגרי מדעי הרוח והחברה, יכולים לפתח גם את כלכלת המדינה וגם את הפריון של המדינה.
אלי אלאלוף: לכן אני חוזר, היה מאוד רצוי, ואברהם אתה חייב להרים את זה, שתהיה הכשרה מקצועית גם לעולים החדשים.
אלי אלאלוף: לחפש אותם.
אלי אלאלוף: כי הרבה מאוד עולים חדשים נשברים בחינוך הפורמלי והחינוך המקצועי לא פחות חשוב ולא פחות יוקרתי ובטוח יותר כלכלי לחלק גדול מהאוכלוסייה ובלי להדביק סטיגמה של הסללה ל –"אתה לא מתאים לתיכון שלי לך להכשרה מקצועית", להיפך, אתה תגיע בזכות להכשרה מקצועית כי שם אתה תצליח וכל מי שמתעסק בחינוך יודע שהדבר ה כי חשוב בחינוך זה חוויית ההצלחה.
אלי אלאלוף: אז יש כאלה שעושים את זה מול כדורגל, בתנאי שישחקו אחר כך בהפועל באר שבע, או במקצוע זה או אחר והכשרה מקצועית מאפשרת את זה.
אלי אלאלוף: גם הכשרה מקצועית צריכה לכלול מרכיב של השכלה כללית כדי שידעו להשתלב גם בחברה ובכלל.
אלי אלאלוף: אני מדבר על הנוער וגם על המבוגרים שמגיעים לארץ, הם זקוקים, ואני יודע שאתם עושים טיולים להכרת הסביבה, הכרת המדינה וכולי, אבל אני מדבר ורוצה לשים דגש על הנוער העולה, שזקוק ויכול לתרום ובעיקר להשתלב ולא לראות אותו איפה שאנחנו יודעים שהוא נמצא לצערנו והמספרים הולכים וגדלים, ההזנחה שלהם.
אלי אלאלוף: אני רוצה לציין את שיתוף הפעולה, יש שיתוף פעולה עם משרד החינוך, אנחנו לא מצאנו מספיק שיתוף פעולה בין המשרדים בעיקר מול האגף להכשרה מקצועית.
אלי אלאלוף: נתת פה מספרים, בוואוצ'רים, אתה מכפיל את המשרד, משרד העבודה.
אלי אלאלוף: זאת אומרת שאתם עושים עבודה ולא קיבלנו את הנתונים שלך כשאנשי מרכז מחקר ומידע ביקשו את זה מהאגף שהוא אחראי במדינה על הנושא של הכשרה מקצועית.
אלי אלאלוף: יש כאן מהלכים שכל אחד על הטיפונדיה שלו.
אלי אלאלוף: טוב, פחות טוב, יותר טוב, אני מברך על מי שעובד יותר טוב ואני מבקש מכל מי שלא שישפר, אבל תשתפו פעולה.
אלי אלאלוף: הכשרה מקצועית זה מהלך אסטרטגי לפיתוח הכלכלי של המדינה ולשילוב של אוכלוסיות לא מיוחדות.
אלי אלאלוף: כל אוכלוסיות המדינה.
אלי אלאלוף: הבן שלי לומר בהכשרה מקצועית, בסכומים אדירים, רק שתבינו, לא אגיד לכם את הנתונים כדי שלא תיבהלו, וזה עניין משפחתי, אבל היום הכשרה מקצועית זה ליחידי סגולה עם חשבון בנק חזק.
אלי אלאלוף: זה לא מתאים.
אלי אלאלוף: לכן אני מציע שהנושא הזה של הכשרה מקצועית ייכנס מהדלת הגדולה, הרשמית, היפה ביותר, כדי שצעירים ישתלבו ועתידם מובטח יותר מאשר בלי לפגוע באף אחד, מי שלומד מדעי הרוח והחברה, מבחינה כלכלית וגם מבחינת הנעה אישית.
אלי אלאלוף: תחשוב על זה.
אברהם נגוסה: לפני שחבר הכנסת אלי אלאלוף עוזב אותנו, מנכ"ל משרד הקליטה רוצה להתייחס למה שאמרת.
אברהם נגוסה: אני גם רוצה לשאול שאלה, אשמח אם תבהיר את הגבולות או את החלוקה בין משרד הקליטה לבין אגף הכשרה מקצועית במשרד העבודה.
אלכס קושניר: אני אתחיל ממה ששמענו.
אלכס קושניר: ההפרדה היא מאוד ברורה.
אלכס קושניר: למשרד העלייה והקליטה יש מנדט לעבוד אל מול עולים שהם עד 10 שנים בישראל וזה מה שאנחנו עושים המשמעות שמשרד הכלכלה והאגף לתעסוקה במשרד העבודה, צריך לעבוד עם אזרחי ישראל אחרים שהם מעל 10 שנים בישראל או כאלה שנולדו בישראל.
אלכס קושניר: קודם כל, תמיד אשמח לשתף פעולה ולא נראה לי ששיתוף הפעולה הזה לא קיים, להיפך.
אלכס קושניר: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מאוד הדוק.
<קריאה: שיתוף הפעולה מצוין, תיכף נעשה סקירה על זה.
אברהם נגוסה: תיכף תדבר, הוא פשוט רוצה להתייחס למה שחבר הכנסת אמר לפני שחבר הכנסת עוזב, לאחר מכן תסביר לנו.
אלכס קושניר: אני דיברתי בהתחלה על תכנית עלייה 2000.
אלכס קושניר: זו תכנית שבעצם נועדה לקשר בין המעסיק לבין העולה שנמצא עדיין טרום עלייתו וזה כולל גם הכשרה מקצועית בישראל והסבת מקצוע.
אלכס קושניר: אני אומר לכם שאנחנו נתקלים בקושי של קבלת הנתונים כי אנחנו נכון להיום לא יודעים בדיוק איזה מקצועות חסרים.
אלכס קושניר: אומר פה חבר הכנסת שחסרים מקצועות כאלה וכאלה וכאלה אבל אין לי נתונים.
אלכס קושניר: אני צריך לבנות תכנית על בסיס נתונים מסוימים ואנחנו פנינו להרבה מאוד גופים, גם במדינה, בסופו של דבר אנחנו מסתמכים על עמותות במגזר השלישי שנותנות לנו את הנתונים ואני אומר לכם את האמת, אני לא בטוח עד כמה הנתונים האלה נכונים.
אלכס קושניר: לכן, אם נוכל לקבל, ובזה אני פונה כנראה למרכז מחקר ומידע, מידע שהוא מדויק על חוסר במקצועות מסוימים אנחנו נדע להירתם ונדע יחד עם המוסדות הלאומיים לאתר את האנשים האלה בחו"ל ולהביא אותם לפה ולהכשיר אותם פה ואנחנו גם יודעים למצוא אנשים שנמצאים כבר בישראל ועשו את העלייה ונמצאים ללא מקצוע ונדע להכשיר אותם.
אלכס קושניר: לגבי נוער, זו נקודה חשובה אנחנו בהחלט נשקול אותה ונחשוב איך אנחנו יכולים להשתלב בדבר הזה.
אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הכנסת יוליה מלינובסקי, חברת הוועדה.
אלי אלאלוף: אני אבקש את סליחתכם.
יואל רזבוזוב: בקצרה כי גם אני צריך לרוץ להצבעות.
יואל רזבוזוב: קודם כל אני רוצה לברך על הישיבה ועל העשייה של משרד העלייה והקליטה.
יואל רזבוזוב: אנחנו בקשר עם קלאודיה כץ שעובדת בנושא.
יואל רזבוזוב: יש לי שאלה, מה כמות הואוצ'רים ובסוף מה ההצלחה, מה ההשמה, כמה אנשים בסוף אחרי שהם עוברים את ההכשרה עם הואוצ'ר הם מוצאים עבודה במקצוע הזה.
יואל רזבוזוב: אני חושב שזה נתון חשוב ויש לי עוד איזו הצעה שיכול להיות שהיא נכונה, אלי פונים כל מיני עסקים בינוניים וקטנים שרוצים לקלוט עולים, בכל מיני עבודות והם פשוט אומרים שאין להם כוח עבודה טוב והם רוצים עולים, הם יודעים שהם מגיעים ויכולים להיות מצוינים.
יואל רזבוזוב: דווקא שמעתי על משכורות יפות, אולי באמת לשקול להקים בתוך האתר של משרד העלייה והקליטה איזה שהוא מדור של לוח דרושים ולשם להפנות את העסקים, לקרוא גם לעסקים ואתם בסוף תפרסמו את המשרות האלה כי אני מקבל עשרות, מאות פניות.
יואל רזבוזוב: אני בטוח שאם אתם תפנו זה יכול להיות ממש ישירות ותהיו החוליה המקשרת בין העסקים לעולים החדשים.
אלכס קושניר: לגבי המספרים, הנתונים האחרונים שיש לנו הם משנת 2015.
אלכס קושניר: בסך הכל השתתפו בהכשרה מקצועית עם ואוצ'רים 3,268 איש.
אלכס קושניר: 84% מהם מועסקים ו- 64% מועסקים במקצוע שהם למדו אז אני חושב שזו תוצאה טובה.
אלכס קושניר: לגבי מה שאמרת, נבדוק את זה.
אלכס קושניר: אני מאמין שיש פה בעיה שהיא בעיה משפטית לפרסם גופים פרטיים באתר הממשלתי.
יואל רזבוזוב: מפרסמים משרות, תבדקו את זה, אני חושב שזה יכול להיות באמת מדור דרושים תודה.
אברהם נגוסה: נשמע עכשיו ממשרד העבודה, אגף להכשרה מקצועית.
אברהם נגוסה: מר משה כץ.
<משה כץ: שמי משה כץ, אני ממונה פיקוח באגף להכשרה מקצועית.
<משה כץ: אני רוצה להודות ולהצטרף למה שאמר פה חבר הכנסת אלי אלאלוף ועד כמה שהוא אחד מהאנשים שמאמינים בהכשרה מקצועית וגם בעברו כשהוא היה מנכ"ל קרן רש"י הוא סייע רבות להכשרה המקצועית, רק חבל שחבר הכנסת אלי אלאלוף לא ציין והוא יודע, בשנים האחרונות על כל הצמצומים התקציביים ועל ההרס ועל העוול שנעשה לאגף להכשרה מקצועית.
<משה כץ: דווקא בתחום העולים, בתחום ההכשרה המקצועית, אני לא אכנס למספרים כי הם כבר נאמרו פה אלא אתייחס יותר לכלים שיש לאגף להכשרה מקצועית הן בנוער והן במבוגרים, אנחנו יכולים להתגאות במה שעשה האגף.
<משה כץ: אני אתייחס לתחום המבוגרים ולאחר מכן לתחום הנוער.
<משה כץ: ציינו פה את נושא הוואצ'רים, אני מקווה שאין כפל תקצוב, כי הוואוצ'רים זה אצלנו במשרד.
<משה כץ: ציין מנכ"ל משרד הקליטה את נושא קורס הטבחות שהוא התחיל ממנו, זה קורס שאנחנו שמנו עליו קרוב לחצי מיליון שקל, קורס מצוין.
<משה כץ: אנחנו נסענו יחד עם הסוכנות היהודית למדינות חבר העמים, ברוסיה, שיווקנו את הקורס, שלחנו אנשים מקצועיים, לקחנו איתנו אנשים מתוך התעשייה שהבטיחו להם תעסוקה הבאנו אותם לארץ אחרי אולפן א' ו-ב' הגיעו לטבריה למכללת רימונים, סיימו את הקורס, השתלבו בעבודה.
<משה כץ: בימים אלה אנחנו מוציאים משלחת נוספת להביא עולים זה מקצוע נדרש, מקצוע מבוקש.
יוליה מלינובסקי: מה זה "להביא עולים"?
יוליה מלינובסקי: אני נורא מצטערת, אני יושבת ואני מרגישה זעם.
יוליה מלינובסקי: "להביא עולים" מה זה, זה סוסים שצריכים לשרת?
<משה כץ: לא, לא הבנת ואני מתנצל אם הובנתי לא נכון.
<משה כץ: אנחנו יוצאים במסגרת - - -
יוליה מלינובסקי: מה זה, זה משרתים שצריכים להגיע לפה כדי לשרת?
<משה כץ: אבל מי אמר כזה דבר?
יוליה מלינובסקי: ככה זה נשמע.
<משה כץ: אם נשמעתי ככה אני מתנצל, גבירתי חברת הכנסת.
יוליה מלינובסקי: אז תכשיר אותם להיות רופאים, הנדסאים, מקצועות שגם המשכורת שם, אבל מה קרה פה במדינת ישראל?
יוליה מלינובסקי: לקחו רופאים ועשו מהם טבחים.
יוליה מלינובסקי: לקחו מהנדסים ועשו מהם מנקים.
יוליה מלינובסקי: "הכשרה מקצועית".
<משה כץ: ממש לא מדויק וצר לי, אם הובנתי ככה.
<משה כץ: אם הובנתי כך גם על ידי שאר האנשים, אני מתנצל וחבל שלא נתת לי לסיים עד הסוף.
<משה כץ: ציינתי את הטבחות בגלל שמנכ"ל משרד הקליטה התחיל בזה.
<משה כץ: אבל אני אמשיך לציין עוד מקצועות.
יוליה מלינובסקי: אותי הכשרתם למנקה לפני 18 שנה.
יוליה מלינובסקי: אחלה.
יוליה מלינובסקי: היום אני מנקה בצורה יוצאת מן הכלל.
יוליה מלינובסקי: אבל תודה רבה, המשכתי והפכתי להיות עורכת דין בלי עזרתכם.
יוליה מלינובסקי: לא הרגשתי אתכם בשום דרך, בשום שלב, בשום נקודת חיים.
יוליה מלינובסקי: אף פעם לא הייתם.
<משה כץ: זה לא התפקיד שלנו להכשיר עורכי דין.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת יוליה, שאלתי קודם כדי שנדע את ההפרדה בין משרד הקליטה למשרד העבודה.
אברהם נגוסה: מנכ"ל משרד הקליטה הסביר שעד 10 שנים מוגדרים כעולים חדשים, המשרד שלו מטפל.
אברהם נגוסה: אנחנו פנינו, כיון שגם אלה שנולדו פה וגם הדור של בני העולים וגם אלה שמעל 10 שנים, גם מטופלים על ידי משרד העבודה, אפשר לתקן את המונחים והוא - - -
יוליה מלינובסקי: יכול להיות שהזעם שלי בא מבפנים בגלל שחווינו את זה.
יוליה מלינובסקי: את ה"מלמעלה" כאילו "הכשרנו לטבחים" אוקיי, ברור, בסדר.
יוליה מלינובסקי: אבל אנשים שבאים עם מקצוע, עם תארים - - -
<משה כץ: הכשרנו לעוד דברים, את לא נותנת לי להמשיך.
יוליה מלינובסקי: מגיעים עם תואר, עם ההשכלה.
יוליה מלינובסקי: תעזרו להם להשתלב ואל תעשו ממהנדס טבח.
<קריאה: את טועה ומטעה.
אברהם נגוסה: נעשה סדר.
אברהם נגוסה: לחברי כנסת מותר לעשות קריאת ביניים, אני לא יכול להגבילם, אבל אחרים צריכים לדבר בתורם.
אברהם נגוסה: עכשיו הצטרפה אלינו חברת הכנסת קסניה סבטלובה חברת הוועדה.
אברהם נגוסה: ידבר עכשיו אחראי באגף הכשרה מקצועית במשרד העבודה, מה משה כץ.
<משה כץ: טוב.
<משה כץ: אז אם הייתי צריך להתנצל התנצלתי ולא הייתה לי שום כוונה והפרויקט הוא פרויקט משותף של משרדי ממשלה אחרים וגם של הסוכנות היהודית ואנחנו מצטרפים אליהם במסגרת עידוד העלייה, הכשרה ותעסוקה.
<משה כץ: אף אחד לא מכריח ואנחנו לא מביאים אותם לא בכוח אלא הכל זה מי שרוצה וזו בחירה ולא מכריחים.
<משה כץ: מקצועות נוספים – מקצוע שהוא מאוד נדרש ומרוויחים בו טוב ויש פה נציגים של בית אל, בטח הם יעידו גם ושל סטף מצור לבון, הכשרנו, עוד פעם, קבוצות של עולים שהגיעו לארץ וביקשו להתמקצע בתחום ה- CNC, בתחום המתכת, כאשר בתחום הזה הם מרוויחים מאוד יפה, מתפרנסים יפה, משתלבים בתעסוקה וזה בסדר גמור.
<משה כץ: בכל קורס, עולה יכול להשתלב בכל קשת המקצועות שלנו ויש לנו בערך כ- 10% עולים חדשים בקורסים המתוקצבים ולקראת הבחינות הם מקבלים התאמות אם צריך, לא מקבלים הקלות אבל מקבלים התאמות, אם זה הקראה, תוספת זמן, ואנחנו בהחלט באים לקראתם.
<משה כץ: ציין פה חבר הכנסת אלי אלאלוף את נושא הנוער.
<משה כץ: אני בהחלט מסכים איתו ששיטת ההכשרה של הדואל סיסטם או אפרנטשיפ, מאוד מתאימה לעולים, אנחנו גם רואים בערך כ-10% גם בנוער עולים חדשים, הם מאוד אוהבים את השיטה שגם לומדים וגם אפשר להתמקצע אצל מעסיק וגם מרוויחים כסף.
<משה כץ: זו שיטה שקיימת בגרמניה, אירופה, צרפת, בלגיה, וגם בארצות הברית, האפרנטשיפ, ואנחנו מפתחים את זה.