GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: החוקים שמתקנים פה בעניין תעסוקת העולים.
אברהם נגוסה: אנחנו העברנו השבוע חוק עבור הרוקחים והעברנו גם חוק לגבי רופאי שיניים.
אברהם נגוסה: אלה דברים שאנחנו משתדלים.
אברהם נגוסה: זה לא מספיק.
אברהם נגוסה: צריך לעשות עוד, אני מסכים איתך, אבל העבודה המשותפת עם כל הארגונים וגם משרדי הממשלה, כולם צריכים להתגייס כדי להביא לשינוי המצב ולמשיכה של היהודים לעלות למדינת ישראל.
אברהם נגוסה: בשלב הזה ניתן לחברי הכנסת.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת - - -
עודד פורר: מוטי היה לפני.
אברהם נגוסה: אתה הצבעת ולכן.
מרדכי יוגב: אני גם אשמח להמשיך לשמוע, לא רק להגיד.
מרדכי יוגב: ראשית גם אני מברך את יושב ראש ההסתדרות הציונית, אברהם דובדובני ואת יעקב ואת כל העוסקים בכל המשימות שהזכיר פה מר דובדובני.
מרדכי יוגב: ובאמת גם אני ואני פה כבר מהקדנציה הקודמת בוועדת העלייה והקליטה ובאמת אני רואה בנושא הזה את אחד מאבני היסוד וכמו כן אין מה להאריך.
מרדכי יוגב: אני חושב שהנושא של - - - בחו"ל הוא חשוב מאד מאד מאד.
מרדכי יוגב: אני בא וכולנו רואים את זה, זה נותן את ההנגשה הראשונה לעולה פה, שהיא כל כך חסרה כשחווינו את העניין שילד עולה לגן והוא לא יודע עברית.
מרדכי יוגב: הוא עולה לכיתה א', מכוח זה שהוא עולה לכיתה א' הוא נשאר שם מפגר מאחור, או הוא עולה בכיתה י"א והוא נשאר מפגר מאחור במבחנים לצה"ל והוא לא ממלא את כל הפוטנציאל שלו ואז כל הצה"ל כמכינה לחיים, הוא נשאר מאחור.
מרדכי יוגב: ככל שבאים עם היכולת של העברית, ואתמול פגשתי במכינה במישור אדומים עולים שבאו עם יכולת העברית.
מרדכי יוגב: התפלאתי.
מרדכי יוגב: הם אמרו לי שהם עלו לפני שנה ולפני שנתיים עם עברית.
מרדכי יוגב: לא שאלתי אם הם היו באולפנים, אבל אין לי ספק שהם כנראה למדו עברית בחו"ל ובזכות זה הם מסוגלים להיות מונגשים היום.
מרדכי יוגב: זו משימה חשובה ביותר.
מרדכי יוגב: ככל שהיא תורחב זה מיד נותן פה.
מרדכי יוגב: השפה כשפה היא נגישות לכל היתר.
מרדכי יוגב: מפתח ראשון.
מרדכי יוגב: הדבר השני שאני רוצה לומר.
מרדכי יוגב: אנחנו פה בוועדת העלייה והקליטה ומשרד העלייה והקליטה ופה זה נאמר גם על ידי גאל, בשנים מבורכות של 31,400 אמרו לנו סיכום סופי בשנת 2015 וצפי ל-40,000 ומציאות של 26,000 עולים.
מרדכי יוגב: הפער שפה בוועדה עמדנו עליו רבות, של כנראה בעיקר קשיים בקליטה ואנחנו פה הייתי אומר מביאים למסדר המפקד משרד משרד.
מרדכי יוגב: בהתחלה חשבנו את כולם, אחרי זה הוועדה מביאה לפה משרד ממשרד.
מרדכי יוגב: אני ננזפתי על זה, סליחה שאני אומר את זה פה לפרוטוקול.
מרדכי יוגב: ננזפתי על זה שגערנו במשרד החינוך, כביכול הוא לויאלי ואני לא חושש מהדבר.
מרדכי יוגב: כי אני סבור שלא עושים מספיק בנושא הזה בכלל המשרדים.
מרדכי יוגב: בשנים כל כך מבורכות, קול דודי דופק ואנחנו פה, הנה, דיווח גאל על משפחות שחזרו לצרפת.
מרדכי יוגב: במובנים הללו כן התבשרנו שעושים הכשרות למורים בבתי ספר שהם מעל 25% עולים.
מרדכי יוגב: אני סברתי שבשנים כל כך מבורכות אין מורה שיכול להיכנס לכיתת הלימודים שלו, גם אם אין לו אף עולה ויש עולה רק בכיתה המקבילה בבית ספר לא משנה איפה, בחיפה, או בנתניה או בקריית שמונה, או במגדל העמק, בלי שהוא מקבל כמה - - -.
מרדכי יוגב: כחבר בוועדה לזכויות הילד, המועצה לזכויות הילד זוכרת, יצחק קדמן, היו"ר הקודם, היום זו ורד ויניגמן, שהביא לנו פק"ל לאבחון של נפגעי ונפגעות תקיפה.
מרדכי יוגב: איך מורה יכול להיות גורם מאבחן, גורם מפנה.
מרדכי יוגב: הייתי מצפה שכל מורה יקבל הכשרה כזו, ובכוונה הלכתי מהמקרו למיקרו בדוגמא אחת בלבד ולא ארחיב יותר, שכל מורה יראה אם העולה שותק, אם העולה שותקת ולא משנה באיזו כיתה, יהיו לו איזה שהם מפתחות ואיזה שהם כלים לבקש לו יותר שעות, לבקש לו יותר התייחסות או לשוחח איתו או לבקר אותו בביתו ולראות איך אפשר להכניס אותו יותר למרחב של החבורה ולא להישאר מאחור.
מרדכי יוגב: בנושא הזה לא ציינת, אבל זו שאלה ויכול להיות שצריך לחשוב בלית ברירה על יותר סיוע לקליטה, למרות שזה פה בארץ.
מרדכי יוגב: דיברתם על זה שאתם עושים ציונות פה בארץ, זה חשוב, כי נראה לי-.
מרדכי יוגב: וגם דרישה מהממשלה.
מרדכי יוגב: אנחנו עושים את זה פה ואני חושב שאולי חשוב שאתם תלכו גם לקבינט העלייה וגם לממשלה.
מרדכי יוגב: כהחלטת ממשלה אני לא יודע אם זה יצליח להיכנס לשנים 2017-2018, אבל גם אם זה לא נכנס, הסטה של החלטת ממשלה על אחוזים מסוימים של תקציב בכל המשרדים כולם, ודאי הנוגעים בדבר – רווחה, חינוך, בריאות, דיור, איך מנגישים.
מרדכי יוגב: רוצה לומר דיור, אתן עוד דוגמא אחת.
מרדכי יוגב: עולים מצרפת, הסתבר שהם עולים בעצם מדיור ציבורי ואין להם כסף, אפילו אולי התחלתי.
מרדכי יוגב: לא פחות מיהודי אתיופיה או בני מנשה שבאים בלי סל של הון עצמי ואולי כתוצאה מזה, אולי כחשיבה כוללת, מתוך אבחון הבעיות בכללותן של מכלול העולים, בונים יותר דיור ציבורי בערים שבהן בעיקר עולי צרפת התרכזו או נתניה, או מקומות אחרים.
מרדכי יוגב: עד כאן בנקודה הזאת.
מרדכי יוגב: יש עוד המון דוגמאות.
מרדכי יוגב: אני רק אומר כבקשה כוללת – אצלכם הרגישויות, אצלכם ההבנה.
מרדכי יוגב: אנחנו ביקשנו מחקר ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, להבין מדוע יש פערים, מאיפה הם באים.
מרדכי יוגב: מה אמרת?
<דנה גורדון שושני: אני אלחש לך אחר כך באוזן.
מרדכי יוגב: תגידי.
מרדכי יוגב: שימי את זה על השולחן.
מרדכי יוגב: המחקר הזה יכול לשרת אותם ואנחנו כולנו פה ביחד לטובת אותו עניין, מה גרם לירידה, מה הגורמים הקונקרטיים, אם זה תעסוקה או אם זה דיור.
<דנה גורדון שושני: הבנתי שזה בעייתי לעשות את זה, בעייתי לחקור את זה.
<דנה גורדון שושני: קיבלתי תשובות ראשוניות שזה ממש לא פשוט.
עודד פורר: מה הבעייתיות פה?
<דנה גורדון שושני: לחקור את המניעים לכך שיש ירידה בעלייה לעומת הצפי.
מרדכי יוגב: תראייני את המשפחות הללו אצלו.
<גאל הנרי גרינוולד: אני לא צריך מחקר, אני יכול בלי מחקר להגיד לך.
מרדכי יוגב: אין פה סודות.
<דנה גורדון שושני: אני התייחסתי לדרישה שלנו ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.
אברהם נגוסה: בעיה של תעסוקה ודיור בעיקר.
מרדכי יוגב: בסדר, אבל אנחנו רוצים איזה מחקר רשמי, כדי שנוכל להעמיד את זה בפני הממשלה, לשקף.
מרדכי יוגב: אנחנו כולנו פה ביחד, יחד עם המוסדות, יחד עם ההסתדרות, עם כל הגורמים ועם משרדי הממשלה.
מרדכי יוגב: ששרת העלייה והקליטה יהיה לה מול העיניים מה היא צריכה לדרוש, מה אנחנו ביחד רוצים לשפר.
מרדכי יוגב: אז אם כן אני חושב שהמחקר הזה הוא חשוב, אני חושב שאנחנו צריכים להתעקש עליו כוועדה ולא לוותר ולהביא את זה גם לידי כולם.
מרדכי יוגב: אנחנו כולנו חפצים בזה.
מרדכי יוגב: כולנו חפצים לא בשביל להעניש מישהו, בשביל לדעת מה אנחנו צריכים לעשות יותר.
מרדכי יוגב: אני לא מבקר אף אחד.
מרדכי יוגב: זה דבר שני.
מרדכי יוגב: דבר שלישי, ומזה אני אומר – אם תופיעו גם בפני קבינט העלייה וגם בפני הממשלה, אני חושב שיש לזה חשיבות, בין אם נצליח להשיג בתקציבי 2017-2018.
מרדכי יוגב: והנה אתמול, מתוך לחץ גדול לגבי תקצוב לצפון ובאמת גם עבודה לא רק בשדולה, ובזה, עבודה עם שר האוצר, עם מנכ"ל האוצר, עם הממונה על התקציבים וסגניתה ונגב גליל, נאמר בצורה הבטחתית אחרי יום אתמול, שלא ידמה ספר תקציב שיוגש לאישור, לספר התקציב שהוגש לנו לעיון בנושא תקצוב הצפון.
מרדכי יוגב: אז אולי עוד אפשר גם להשיג שם פירורים.
מרדכי יוגב: מכיוון שאנחנו יודעים שקליטה בקהילה היא משמעותית, אני באופן אישי הלכתי גם לקיבוץ הדתי וגם ליישובי יש"ע, כי אני חושב שצריך להעצים את זה עוד יותר.
מרדכי יוגב: וגם ליישוב שלי ועוד לא היו תוצאות ואמרתי תבחרו מה שאתם רוצים.
מרדכי יוגב: צרפתים, אוקראינים, אתיופים – 15 משפחות, אתם מסוגלים לעמוד בזה.
מרדכי יוגב: בואו נשים את זה.
מרדכי יוגב: אני חושב שצריך ללכת בעניין וגם לקיבוץ הארצי.
מרדכי יוגב: כל מקום שמסוגל לקלוט ולשים פה, בין אם זה בית ראשון במולדת, יחליטו לעזוב אחר כך, יחליטו להישאר בהרחבה, במשקיות, יש לזה יתרון ואני חושב שזו שליחות שצריך להשים איתה.
מרדכי יוגב: אז זה יכלול עוד 200, עוד 300, עוד 600 משפחות, זה יכול להיות שם אפילו 1,000.
מרדכי יוגב: התנועות והיישובים, כל אחד ייקח לעצמו לשים את זה כמשימה.
מרדכי יוגב: דיברתי על זה עם אמיתי פורת, דיברתי על זה עם אבי רואה, דיברתי על זה עם בני עקיבא, עם הגופים שאני מכיר אישית ואני חושב שצריך לבוא גם לקיבוץ הארצי בעניין, כי זה יכול להביא ליותר אנשים שיישארו ותהיה להם את הקליטה הקהילתית.
מרדכי יוגב: הדבר האחרון, החטיבה להתיישבות.
מרדכי יוגב: גער בי אתמול גאל ובצדק, שלא צרפתי אותם ליום שדולת הצפון וזה ירד מזיכרוני או לא עשינו את זה, בין היתר משום שעסקנו בעיקר, או אני עוסק בעיקר כרגע בערים.
מרדכי יוגב: הצעתי לקריית שמונה, נסיבות דמוגרפיות, כרמיאל ואחרי שקיבלתי תשובה שחטיבת ההתיישבות לא עובדת בערים, אז זה פשוט לא היה בראש שלי.
מרדכי יוגב: לא חס וחלילה, כל שותף הוא חשוב מאד, ואם שם אפשר לעשות משהו כדי שהחטיבה להתיישבות תוכל לעבוד גם בצדדים הקהילתיים או בצדדים התומכים בחוסן החיזוק הדמוגרפי ובחוסר הקהילתי, ולהביא במכרז עמותות עולים לנצרת עילית או לכל מקום אחר כדוגמא ולדחוף גם שם.
מרדכי יוגב: זה חשוב מאד.
מרדכי יוגב: אז השאלה היא איך אנחנו עושים את זה ובמה אנחנו יכולים לעזור.
אברהם נגוסה: תודה, תודה לחבר הכנסת מוטי יוגב.
עודד פורר: תודה אדוני.
עודד פורר: ראשית אני חייב לומר שנדרשתי לדיון הזה אפילו גם בתוך ימי חוק ההסדרים שלנו.
מרדכי יוגב: גם אני יוצא לוועדת החוץ והביטחון, אבל היום אני פה.
עודד פורר: לא, אני אומר שהחשיבות - - -
אברהם נגוסה: אני הפסקתי את העדכון מההסתדרות הציונית ואני פניתי לחברי הכנסת.
מרדכי יוגב: אני אשאר פה.
אברהם נגוסה: כי אני יודע שאתם צריכים לצאת.
עודד פורר: החשיבות של הנושא הזה היא הרבה מעבר למה שהרבה פעמים מייחסים לו גם בתוך הבית הזה.
עודד פורר: עכשיו תראו, עד שנת 2012, אם אני אקח את 2012, עשר שנים אחורה, ממוצע העולים למדינת ישראל סביב ה-18,000 עולים בשנה.
עודד פורר: זאת אומרת זה מה שהורגלה אליו המערכת.
עודד פורר: בשנת 2013 הצלחנו לחצות את ה-21,000 עולים.
עודד פורר: בשנת 2014 את ה-27,000 עולים, בשנת 2015 - 30,000 עולים ולצערי בואך 2016, כנראה שאנחנו נראה חזרה את אותה ירידה.
עודד פורר: מה גורם לזה?
עודד פורר: אני אומר לכם, זה לא מורכב.
עודד פורר: זה לא משהו שמצריך איזה שהם מחקרים מיוחדים.
עודד פורר: המצב בצרפת היום לא יותר טוב מהמצב שהיה בשנת 2013, שפתאום היה כזה פיק בעלייה והמצב בכלל במערב אירופה לא היה יותר טוב בשנים האלה, אז מה הוביל לזה?
עודד פורר: אם אני מסתכל על המצב במזרח אירופה, על רוסיה, אוקראינה שעדיין נמצאים במקום הראשון בדירוג המקומות שמהם מגיעים עולים.
עודד פורר: מדינת ישראל הצליחה בשנים האלה לייצר לעולים או למתעניינים בעלייה, תקווה ואיזו שהיא אמונה שיש פה זרועות פתוחות לקליטה.
עודד פורר: ולצערי, ואני אומר את זה כי גם אנחנו נלחמנו על חלק מהדברים.
עודד פורר: ברקע שנתקלים בקיר אטום של בירוקרטיה, אז האכזבה, כל משפחה כזו שחוזרת לצרפת מונעת מ-30 משפחות לעלות לארץ גם, ואת זה חשוב להבין.
עודד פורר: הבעיה המרכזית במשרדי הממשלה, אני אומר לך, מוטי, היא הבירוקרטיה שמעבירים כל עולה.
עודד פורר: הם מוכנים לקשיים.
עודד פורר: הם מוכנים לקשיי השפה ולקשיי הדיור.
עודד פורר: הם יודעים.
עודד פורר: מי שמחליט לעזוב את ביתו ולעשות עלייה, הוא לא חושב שמחכים לו פה דירות עם ברזים מזהב ומה שנקרא שטיח אדום.
עודד פורר: הוא מבין שיש קשיים, אבל הוא יודע שכן יהיה לו איזה שהוא סיוע.
עודד פורר: ואם אני מסתכל על מה שעוברים רופאים ואחיות ובעלי מקצועות מול משרד הבריאות או מול משרד הכלכלה, אז זה פשוט אבסורד.
עודד פורר: לשמחתי כן הצלחנו בכנסת הזו להעביר כמה חוקים ואני קורא פה לך אדוני להצטרף אלי ומוטי גם לך, ואני אשמח שיצטרפו עוד.
עודד פורר: אני מגיש חוק שרוצה לקבוע שהפררוגטיבה שקובע האיחוד האירופאי, על איך עוברים בעלי מקצועות בתוך מדינות האיחוד, מכיל אותה על מדינת ישראל.
עודד פורר: כמו שרופא צרפתי או אחות צרפתייה עוברת לגור בספרד, אותם תנאים שמחילים שם, יחולו כאן.
עודד פורר: יש לי קשיים גדולים כמובן עם הייעוץ המשפטי ועם משרד הבריאות שלא תומך, אבל אנחנו לא נרתעים מהקשיים האלה.
עודד פורר: אנחנו נפרוץ את זה.
עודד פורר: כי אין שום סיבה.
עודד פורר: אנחנו אומרים אנחנו שייכים למדינות אירופה, אנחנו שייכים ל-OECD, אבל כשזה להכיר ברופאים, אז זה כבר לא.
עודד פורר: או להכיר באחיות, זה כבר לא, או מהנדסים וכהנה וכהנה.
עודד פורר: ומכן אני הולך לשלושת הנושאים המרכזיים, שהם מעודדי עלייה וקליטה, וזה שפה, זה תעסוקה וזה קהילה.
עודד פורר: אלה שלושת הנושאים.
עודד פורר: אנשים יגידו דיור.
עודד פורר: דיור הוא חשוב, אבל בבעיית הדיור, אני חושב שכל מדינת ישראל מתמודדת עם הבעיה הזו, עולים וותיקים כאחד.
עודד פורר: שפה זה גם מעודד עלייה והפרויקט של האולפנים הוא מבורך.
עודד פורר: גם מי שלא עולה עכשיו, הוא יעלה בעוד כמה שנים, וכשהוא יעלה הקליטה שלו תהיה הרבה יותר קלה.
עודד פורר: זאת אומרת ההשקעה הזו היא השקעה של 100 אחוז אתה מקבל את התוצרת שלך חזרה בכל מקרה.
עודד פורר: תעסוקה זה הנושא של הכרה בתעודות.
עודד פורר: אם לוקח למישהו שנתיים להכיר בתעודה שלו פה, אין לו מה לבוא לפה.
עודד פורר: הוא לא יבוא.
עודד פורר: האבסורד הכי גדול זה שרופא שמגיע לפה כתייר, נותנים לו לנתח וביום שהוא עושה עלייה הוא כבר לא יכול.
עודד פורר: זה משהו בלתי נתפס בכלל במונחים האלה.
מרדכי יוגב: לכן חלקם ממשיכים לעבוד שם.
אברהם נגוסה: כן, חוזרים.
מרדכי יוגב: ואז הילדים שלהם הופכים לנוער בסיכון, כי הם שבועיים בלי אבא.
עודד פורר: והדבר השלישי ואני מחזק את ידיך, מוטי, גם בעניין הזה מול חינוך, זה קטע.
עודד פורר: כשאני מדבר על קהילה, יש כפרית ויש קהילה עירונית תומכת והכל.
עודד פורר: קהילה זה חינוך, זה צהרונים וזה תמיכה בגילאים האלה.
עודד פורר: אם מגיע מישהו שהיה רגיל שהילד שלו בצרפת למד עד השעה חמש והוא מגיע לפה והילד בשתיים עשרה כבר מסתובב ברחובות, אז בטח שאנחנו מדרדרים אותם למקומות לא טובים ובטח שהוא יתקשר לחברים שלו ויגיד להם תשמעו, פה לא להיט מה שנקרא.
עודד פורר: אני אומר לכם, זה לא הרבה כסף.
עודד פורר: יש את התקציבים האלה, הם קיימים בתוך משרדי הממשלה.
עודד פורר: צריך לקבוע את סדרי העדיפויות האלה של שפה, תעסוקה וקהילה.
עודד פורר: אני אסיים בנושא של דיור.
עודד פורר: אני, כשהייתי יותר צעיר, אני האח הצעיר במשפחה, אז אחד האחרים שלי עוד לא התחתן.
עודד פורר: סבא שלי עליו השלום – הוא נפטר בגיל 99 – אבל היינו יושבים איתו הרבה, היה צלול עד יומו האחרון.
עודד פורר: היינו באים לבקר אותו, אז הוא אומר לאח שלי – מה עניינים?
עודד פורר: מה קורה?
עודד פורר: אז הוא אומר לה, תשמע, אנחנו עוד צעירים.
עודד פורר: איפה אתה גר?
עודד פורר: הוא היה גר בדירת חדר, בשכירות.
עודד פורר: הוא אומר לו תגיד, איך אתה רוצה להתחתן אם אתה גר בדירת חדר?
עודד פורר: הוא אמר תעשה מקום, תיקח דירה יותר גדולה, האישה תבוא.
עודד פורר: וכך היה.
עודד פורר: כשאתה מפנה מקום זה גם פיזי אבל זה אתה גם מפנה נפשית מקום.
עודד פורר: למה אני מספר את זה?
עודד פורר: כי אתה הזכרת בית ראשון במולדת.
עודד פורר: יש פרויקט, הוא פרויקט קטן, אבל הוא הפרויקט שאני חושב שאני הכי גאה בו מהתקופה שלי במשרד הקליטה, שעשינו עם החטיבה להתיישבות בקטורה ובערבה בחבל אילות.
עודד פורר: מי שלא יודע איפה זה, יש כמה כאלה שאולי לא יודעים איפה זה, אבל זה באמת מקום לא כל כך קרוב, שמרוחק מכל מקום.
עודד פורר: למקום הזה לא הצטרפו משפחות 30 שנה.
עודד פורר: עם החטיבה להתיישבות, שמנו שם קראווילות, הגיעו 15 משפחות, מתוכן נשארו לדעתי 10 משפחות.
עודד פורר: עכשיו כבר מגיעה הנגלה השנייה של המשפחות, פתאום ליישובים האלה, וזה בדיוק, זה שיא הגשמת הציונות.
עודד פורר: המשפחות הגיעו, שלא תגיד-.
עודד פורר: הן הגיעו מה שנקרא מאוסטרליה, מאנגליה, מצרפת, מרוסיה, מאוקראינה, מכל מדינה טובה או פחות טובה.
עודד פורר: מצאו.
עודד פורר: השתקעו.
עודד פורר: אגב, לפי מה שאני הבנתי גם, חלקן לא השתקעו כי לא היו להם אפשרויות דיור, כי המינהל לא כל כך מאפשר לבנות שם, בתוך האזורים האלה, כי באמת חסר שטח באזור.
עודד פורר: לכן אני אומר, אני אסכם במשפט אחרון, אם אנחנו רוצים לקלוט את העולים, אז אנחנו צריכים לנהוג כמו שכתוב בספר דברים: ושב ה' אלוהיך את שבותך ורחמך ושב וקבצת מכל העמים אשר הפיצך ה' אלוהיך שם.
עודד פורר: מה המשמעות של מה שנאמר?
עודד פורר: מפרש רש"י – יום קיבוץ גלויות כאילו הוא עצמו, כאילו הקדוש ברוך הוא עצמו צריך להיות אוחז בידו ממש איש איש ממקומו.
עודד פורר: זה נכון גם לגבינו, שנאמר:
עודד פורר: תקלטו לאחד אחד בני ישראל כפי שנכתב בישעיהו.
עודד פורר: זאת אומרת אם מדבר הקדוש ברוך הוא על קיבוץ הגלויות שכל אחד לוקח אחד ביד, ככה אנחנו צריכים לנהוג.
עודד פורר: זאת הקליטה הקהילתית, זו הקליטה התעסוקתית, שלא להעביר ויה דה לרוזה בתעסוקה וכמובן גם בהקשר של הקבלה של השפה, ואז נצליח להחזיר את המספרים למספרים שאני אומר לכם אפשר.
עודד פורר: יכולים להגיע ל-40,000 עולים בשנה.
עודד פורר: אני אומר לכם – אפשר.
עודד פורר: זה דורש תשומת לב.
אברהם נגוסה: האם למחלקה לעידוד העלייה ולמחלקה לעידוד החינוך להוסיף בנוסף למה שיושב הראש וממלא המקום אמרו?
אברהם נגוסה: אם כן, אז בבקשה.
אברהם נגוסה: בהמשך נפנה גם לאנשים אחרים.
<מרינה קוריטיני: אוקיי, אז אני אמשיך מהנקודה שעודד סיים.
<מרינה קוריטיני: ברור שעידוד העלייה שלנו תלוי בקליטה.
<מרינה קוריטיני: ברור.
<מרינה קוריטיני: אבל בכל זאת, אתם יודעים, אנשים מתרגלים מהר מאד לניסים.
<מרינה קוריטיני: הניסים הופכים לדברים יומיומיים.
<מרינה קוריטיני: הדברים היומיומיים לרוטינה, רוטינה מביאה לבעיות במקום המגורים.
<מרינה קוריטיני: מה זאת אומרת?
<מרינה קוריטיני: אנחנו בנינו את מדינת ישראל באמצע המדבר.
<מרינה קוריטיני: זה נס?
<מרינה קוריטיני: נס.
<מרינה קוריטיני: מי עכשיו מתייחס למדינת ישראל כאילו היא נס?
<מרינה קוריטיני: גם אנחנו לא.
<מרינה קוריטיני: עלייה, שמעתי כל פעם, עלייה שכמעט ולא מגיעים, אין עליה.
<מרינה קוריטיני: לא נכון.
<מרינה קוריטיני: לא 10 ולא 1,000.
<מרינה קוריטיני: כל הזמן, אלפי שנים יש עלייה לארץ ישראל.
<מרינה קוריטיני: אז גם אנחנו צריכים קצת לשנות את היחס לדברים שאנחנו עושים.
<מרינה קוריטיני: שאלו אותי – חלק ברצינות, חלק בציניות – איך את מודדת את ההצלחה שלך בעידוד העלייה?
<מרינה קוריטיני: אני מודדת בקשרים.
<מרינה קוריטיני: אתם יכולים לחשוב שאם אני למשל פתחתי אולפן בצפון אמריקה, זה גשר.
<מרינה קוריטיני: זה משהו אמיתי ובטוח, שנותן לבן אדם את האפשרות להגיע לארץ ולחשוב ולהרגיש פה כמו בבית.
<מרינה קוריטיני: אם עשיתי סמינר בארגנטינה, זה גם כן קשר.
<מרינה קוריטיני: בארצות הברית.
<מרינה קוריטיני: ברוסיה אנחנו לא עובדים, אבל אנחנו עובדים גם עם היהודים דוברי הרוסית בכל העולם.
<מרינה קוריטיני: באנגליה.
<מרינה קוריטיני: בצרפת.
<מרינה קוריטיני: אנחנו נותנים לאנשים ביטחון.
<מרינה קוריטיני: הם יודעים שהם באים לכאן לא כמו, הם לא מהגרים.
עודד פורר: יש כתובת.
<מרינה קוריטיני: הם באים לכאן כמו אחים והם יודעים שבכל זאת העלייה פחות טובה, או יותר טובה ומישהו מחכה להם פה עם כוס תה ועם סופגנייה, נגיד ככה.
<מרינה קוריטיני: שיש פה מקום לכולם.
<מרינה קוריטיני: הם יודעים את זה.
<מרינה קוריטיני: מה שאנחנו פשוט צריכים לעשות, לפעמים לחפש אותם ולקחת ופשוט להראות להם את הדרך.
<מרינה קוריטיני: למשל עם יהודים דוברי רוסית בצפון אמריקה לא עבדו.
<מרינה קוריטיני: לא עבדו.
<מרינה קוריטיני: ומה, הם לא כל כך, הם גם כן לא כולם הסתדרו שם מצוין.
<מרינה קוריטיני: פשוט אף אחד לא אמר להם – חברה, יש דרך גם כן מארצות הברית - - -
עודד פורר: יש מיליון כאלה.
עודד פורר: מיליון יהודים דוברי רוסית בצפון אמריקה.
<מרינה קוריטיני: נכון.
<מרינה קוריטיני: פשוט צריך לעבוד.
<מרינה קוריטיני: במקומות שאנחנו לא עובדים, עובד מישהו אחר.
<מרינה קוריטיני: בשנה הבאה ההסתדרות הציונית חוגגת 120 שנה.
<מרינה קוריטיני: 120 שנה זה שנות חיים של משה.
<מרינה קוריטיני: זה תקופה.
<מרינה קוריטיני: וב-120 הסטארטאפ היהודי הכי חשוב היה הקמת מדינת ישראל.
<מרינה קוריטיני: אז במאה ה-20, העם היה צריך את המדינה.
<מרינה קוריטיני: היום במאה ה-21 הסטארטאפ הכי חשוב זה חזרה הביתה.
<מרינה קוריטיני: היום המדינה צריכה את זה ואנחנו צריכים לעשות את המקסימום כדי להביא את היהודים לארץ.
<מרינה קוריטיני: היום מתגוררים בישראל 43% מכלל האוכלוסייה, אז יש לנו מה לעשות.
<מרינה קוריטיני: אנחנו כמחלקה לעידוד עלייה וההסתדרות הציונית, ואני בעצם מתבססת על שלושת הדברים – זה שפה, כי זה כלי מאד חשוב.
<מרינה קוריטיני: למה הגרמנים בגרמניה ובכל העולם מדברים גרמנית?
<מרינה קוריטיני: למה צרפתים בכל העולם מדברים צרפתית?
<מרינה קוריטיני: למה היהודים לא מדברים עברית?
<מרינה קוריטיני: לא כולם.
<מרינה קוריטיני: אנחנו צריכים לתת להם את האפשרות ללמוד עברית.
<מרינה קוריטיני: בדברים החדשים שאנחנו עושים, יכול להיות שאנחנו גם כן נצטרך את העזרה שלכם, אנחנו רוצים לפתוח לא רק אולפן פיזי במקום, אנחנו צריכים לפתוח גם אולפנים במרחב המקוון.
<מרינה קוריטיני: יש הרבה משפחות צעירות ונשים שלא יכולים להגיע לאולפן בזמן שהוא עובד.
עודד פורר: סליחה מרינה, אני התחלתי בזמנו תהליך שנעצר לדעתי אחרי שיצאנו לאופוזיציה, מול מט"ח של משרד החינוך.
<קריאה: מט"ח זה עצמאי.
עודד פורר: לא, לא, לא, יש להם את הפורמט שבונה להם את הטכנולוגיה.
<קריאה: אתה מדבר על מופת או על מט"ח?
עודד פורר: על מט"ח.
עודד פורר: הם הגישו גם איזו שהיא הצעה, אני לא יודע אפילו איפה זה עומד, זה פשוט נעצר.
עודד פורר: עם משימה לבנייה של ממש אולפן מקוון לכל השפות וצריך לקחת את זה משם לדעתי.
<מרינה קוריטיני: אז יפה, מצוין.
<מרינה קוריטיני: אז אנחנו יכולים להמשיך, כי אף פעם לא - - -
עודד פורר: לא, זה נעצר.
עודד פורר: ולכן אני דווקא שמח לשמוע את זה.
עודד פורר: כדאי שתחברו לזה.
<מרינה קוריטיני: אז יפה מאד.
<מרינה קוריטיני: זה כלי מאד טוב.
<דגנית סנקר: אני רק אומר על זה, כדי שאתה תשלים את הפאנל, שאנחנו מאז בדקנו ומסתבר שיש הרבה מאד היצע בתחום הווירטואלי, בעולם הווירטואלי, של לימודי עברית.
<דגנית סנקר: הרבה מאד צעירים שיש להם אפליקציות של לימודי עברית והיכולת שלנו לשנות פה או לעשות פה משהו שהוא מעבר למה שקיים.
עודד פורר: אבל אתם יכולים למכרז ולהפיץ את זה.
עודד פורר: החכמה היא שבסוף לכל אחד יהיה את זה.
<מרינה קוריטיני: הבעיה זה מידע, כי אף אחד - - -
עודד פורר: אף אחד לא מכיר את זה.
עודד פורר: אנחנו לא מכירים את זה, אז בטח ש - - -
<מרינה קוריטיני: הבעיה זה מידע.
<מרינה קוריטיני: זה גם כן דבר מאד חשוב, שהם לא יודעים.
<דגנית סנקר: אבל זה נמצא על השולחן גם בתכניות לשנת 2017.
<מרינה קוריטיני: מצוין.
<מרינה קוריטיני: דבר נוסף, התחלתי לבדוק מי בעצם במשפחה מקבל את ההחלטה לעלות לארץ.
<מרינה קוריטיני: לעבוד ממוקד.
<מרינה קוריטיני: התברר בסקר המקדים שהאישה מחליטה.
<מרינה קוריטיני: התחלנו לבדוק, אבל אין תכניות לנשים.
עודד פורר: הכל היא מחליטה, אגב, לא רק את זה.
<מרינה קוריטיני: אין תכניות לנשים.
<מרינה קוריטיני: אין תכניות שיעזרו לנשים לעבור את התהליך, להגיע לפה, לקחת את המשפחה וגם כן לחזק אותם גם כן פה.
<מרינה קוריטיני: דרך אגב, יחד עם משרד הקליטה אנחנו עושים את הסקר, מחכים לתוצאה.
<מרינה קוריטיני: על בסיס הנתונים האלה שנקבל, נבנה את התכניות החדשות גם כן.
<מרינה קוריטיני: זה בעצם בגדול מה שאנחנו עושים.
<מרינה קוריטיני: אם יהיו עוד שאלות, אז בבקשה.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע את הרב דורון קליין מהפדרציה הציונית דרום אפריקה.
<דורון קליין: אני נמצא פה כסגן יושב ראש מועצת ארגוני העולים, גם כמנכ"ל של תלפיד, ביחד עם עוד נציג של המועצה, אבי ואני רוצה להתייחס ברשות
<דורון קליין: כם גם לכמה נקודות שחבר הכנסת עודד פורר העלה וגם למה שמרינה כרגע אמרה.
<דורון קליין: מועצת ארגוני העולים היום – 25 ארגונים – שמטפלים בעידוד העלייה, בקליטה, בכל מה ששמענו כרגע בחדר.
<דורון קליין: לצערי גם בחדר הזה, לפני קצת יותר משבוע, שבועיים, שמענו גם מיושב ראש הסוכנות איך שמועצת ארגוני העולים, העתיד של הקשר שלנו עם הסוכנות, לא מובטח.
<דורון קליין: ואם אני מסתכל על הנקודות, במיוחד מה שעודד עכשיו אמר, אם אני מסתכל על תעסוקה, אם אני מסתכל על נושא של קהילה, לפני שהעולים מגיעים לפה, לארגוני העולים, יש לנו מתנדבים.
<דורון קליין: אני יכול לדבר רק על תלפיד, 250 מתנדבים יוצאי דרום אפריקה, שכאשר אני שומע משליח הסוכנות שמגיע עולה או מתכנן להגיע ארץ, ואם הוא רופא או רוקח, או כל מקצוע אחר, אני מחבר את העולה הזה עם עולה דרום אפריקאי מוצלח, שהצליח בתחום הזה כבר במשך כ-5 שנים, והוא יכול להדריך אותו לפני עלייתו.
<דורון קליין: אין קשרי ותר טוב מזה, לדבר עם עולה דרום אפריקאי שהצליח בתחום ויכול לתת לו את העצה איך הוא עשה את זה.
<דורון קליין: אין עידוד עלייה יותר טוב מזה בנושא של התעסוקה.
<דורון קליין: בנושא של הקהילה, ואגב, בנושא של תעסוקה, אחרי שהעולה מגיע, כמובן יש לו פה את המנטור שלו, שהוא כבר בקשר איתו, קדם עלייתו ועכשיו הוא יכול, המנטור הזה יכול ללוות אותו עד שהוא יקבל את מקום העבודה שלו.
<דורון קליין: נושא של הקהילה, שוב, ה-25 ארגוני עולים הם נותנים את הקהילה.
<דורון קליין: כשהעולה מגיע לפה הוא מתחבר לאנשים באופן טבעי מארץ המוצא.
<דורון קליין: מי מייצג את ארץ המוצא פה?
<דורון קליין: מועצת ארגוני העולים, ה-25 ארגונים האלה.
<דורון קליין: ומה שמרינה אמרה על הנושא של קשרים, אין דרך יותר טובה ליצור קשר עם מישהו בתחום, אלא דרך העולים הוותיקים שהצליחו כבר בתחום הזה.
<דורון קליין: אז ברשותכם, עכשיו שאנחנו לקראת החגיגה של ה-120 שנה, אולי גם הגיע הזמן להעביר את השרביט להסתדרות הציונית העולמית, לדאוג גם למועצת ארגוני העולים.
<דורון קליין: אולי הגיע הזמן שמועצת ארגוני העולים צריכה להיות גם תחת החסות של ההסתדרות הציונית העולמית.
<דורון קליין: אני כהסתדרות ציונית דרום אפריקאית, זה נשמע שיש לנו אפילו אותו שם.
<דורון קליין: זה נשמע הגיוני.
<דורון קליין: אבל אני חושב שיש פה אתגר של ההסתדרות הציונית העולמית להסתכל על 25 הארגונים האלה ועל מועצת ארגוני העולים ולהגיד יש פה גוף שאנחנו יכולים להגשים את המטרות של ההסתדרות הציונית העולמית דרכם וצריך לחזק אותם.
<דורון קליין: תודה.
אברהם נגוסה: אתה צודק שאנחנו צריכים לקיים דיון מקצועי ממש, של כל הגורמים ומועצת הארגונים העולים, ונדון איך בונים את שיתוף הפעולה, איך אנחנו יוצרים את השולחנות העגולים כדי לקדם את מה שאתה ציינת עכשיו.
אברהם נגוסה: נפנה למחלקת החינוך.
אברהם נגוסה: יש לך מה להוסיף, סילביו?
<סילביו חוסקוביץ: סילביו חסוקוביץ.
<סילביו חוסקוביץ: אדוני יושב הראש, אני חושב שהעם היהודי הוא נכס אסטרטגי של מדינת ישראל והממשלה צריכה לקחת בחשבון ולקחת ברצינות רבה מאד את הנכס הזה שזה העם היהודי, שעדיין לא יושב בציון.
<סילביו חוסקוביץ: אנחנו צריכים לראות איך אנחנו מחזקים את הפעילות של ההסתדרות הציונית העולמית ושל הארגונים בכלל, כדי שאנחנו נוכל להיות הזרוע הביצועית של מדינת ישראל, כדי להביא לכאן אלפי יהודים שאנחנו צריכים להביא אותם למדינת ישראל כדי שיגיעו למדינה שלהם, למדינה של העם היהודי.
<סילביו חוסקוביץ: בנושא של המחלקה לחינוך, אנחנו לא רוצים להגיע לרמה של שפת אם, אנחנו רוצים להגיע עם העברית לרמה של שפת עם.
<סילביו חוסקוביץ: כי השפה העברית זו השפה הלאומית של העם היהודי ואנחנו רוצים להגיע ואנחנו הולכים להכפיל תוך שנתיים את כמות המורים השליחים שהזכיר יושב ראש ההסתדרות הציונית העולמית.
<סילביו חוסקוביץ: אנחנו הולכים להכפיל את כמות המורים השליחים בעולם.
<סילביו חוסקוביץ: היום יש לנו 220 מורים שליחים בעולם.
<סילביו חוסקוביץ: אנחנו תוך שנתיים רוצים להביא את אותם המורים השליחים לכל בית ספר ובית ספר, כי האפשרות היחידה שהאנשים יתחברו למדינת ישראל, לא היחידה, אבל האפשרות המרכזית זה אם אנחנו נביא את השפה העברית כשפה של העם היהודי, כשפה לאומית של העם היהודי.
<סילביו חוסקוביץ: ואנחנו עושים את המאמצים הכבירים כדי שנוכל להביא לכל בית ספר, לכל מקום ומקום את אותו המסר של השליח מישראל.
<סילביו חוסקוביץ: אין כמו שליח מישראל שיוכל להגיע לכל בית ספר, לכל תלמיד והתלמיד מגיע להורים.
<סילביו חוסקוביץ: אנחנו עושים מאמצים מאד גדולים כדי להגיע לכל פינה אפשרית, כדי להביא את המסר שלנו – מרכזיותה של מדינת ישראל.