GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם נגוסה: מר ישעיהו יחיאלי, ראש מנהלת נעלה, בבקשה.
<ישעיהו יחיאלי: תודה, תודה אדוני יושב הראש, חג שמח.
אברהם נגוסה: חג שמח.
<ישעיהו יחיאלי: לך ולנו.
<ישעיהו יחיאלי: יש הבדל בין אדם לארגון, כי אדם שהוא מגיע לגיל 120 מה אפשר לברך אותו?
<ישעיהו יחיאלי: שיהיה לך יום טוב.
<ישעיהו יחיאלי: ואילו ארגון שמגיע לגיל 120, יכול להמשיך להתקיים לאורך ימים ושנים אם העומדים בראשו יודעים שצריך להסתכל אחורה על מה שהיה ולהסתכל קדימה על מה שאפשר לעשות.
<ישעיהו יחיאלי: אני חושב ששמענו פה היום דוגמאות חיות לכך שארגון, שכאילו כבר היה פעם, הצליח להתרענן ולהתחדש תחת הנהגתו של חברי הטוב אברהם דובדבני.
<ישעיהו יחיאלי: גילוי נאות, אנחנו מכירים כבר 50 שנה.
<קריאה: עד 120.
<ישעיהו יחיאלי: אני רוצה לברך גם עוד אחד מחברי הנהלת ההסתדרות הציונית העולמית, בוגר נעלה, אלכס סלסקי, שזה נראה לי בוגר נעלה הראשון שהגיע לעמדה במוסד נבחר של מדינת ישראל והעם היהודי, שיחד עם זה הוא חבר חבר הנאמנים בסוכנות, מנכ"ל הפורום העולמי של יהודים דוברי רוסית.
<ישעיהו יחיאלי: הוא מנכ"ל - - - העולמי.
<ישעיהו יחיאלי: מכאן הדרך סלולה אתם יודעים לאן.
<ישעיהו יחיאלי: מה שנקרא מבית הכנסת לכנסת בעזרת השם ואני מקווה לראות אותך בוגר נעלה ראשון, אחד מ-120.
<ישעיהו יחיאלי: הזכיר כאן דובדבני בפתיחת דבריו שיש איזו חלוקת עבודה, מה שנקרא תכנית החלוקה בין הסוכנות היהודית לבין ההסתדרות הציונית ולצערנו תכנית נעלה נפלה בצד השני, שלא נמצא פה.
<ישעיהו יחיאלי: ואף על פי כן, אני רוצה להודות לכל אנשי ההסתדרות הציונית, שלמרות שנעלה הוא לא ת"פ שלכם כביכול, אתם מאפשרים לנו לפגוש את כל השליחים שלכם טרם יציאתם, בזמן כהונתם (מה שלא מתאפשר בסוכנות היהודית שאחראית על נעלה).
<ישעיהו יחיאלי: אף שליח לא יוצא לשם ויודע מה זה נעלה, אלא אם כן מידע אישי, אבל כשיטה, אין לזה זמן בקורס השליחים ואין לזה זמן בכנסי השליחים.
<ישעיהו יחיאלי: תמיד יש דברים הרבה יותר חשובים.
<ישעיהו יחיאלי: אני אשמח לשמוע מסלביו שהולכים להכפיל את המורים השליחים, זו בשורה גדולה.
<ישעיהו יחיאלי: שוב גילוי נאות, אחד מהם הוא הבן שלי, אז אני קרוב לצלחת הזאת.
<ישעיהו יחיאלי: הוא שליח מורה בארצות הברית ואני רוצה להציע לכם שאחת המשימות של כל מורה שליח, בלי לסכן את תפקידו ומעמדו, בחכמה פותח שערים, להביא כל שנה 2 מועמדים לשליחים.
<ישעיהו יחיאלי: חלק מהמשימה.
<ישעיהו יחיאלי: שני מועמדים.
<ישעיהו יחיאלי: זה לא מסכן שום בית ספר.
<ישעיהו יחיאלי: הרבה מאד בתי ספר יסודיים בעולם, איפה שהמורים השליחים נמצאים, אין בית ספר תיכון יהודי בסביבה, ואם יש, הוא עולה הון ולא כולם יכולים לשלם.
<ישעיהו יחיאלי: להכניס את זה לארגז המשימות של השליחים.
<ישעיהו יחיאלי: אם כרגע יש 200 וכל אחד יקבל משימה – תביא שני מועמדים לנעלה – הנה עוד 400 שמות למאגר.
<ישעיהו יחיאלי: יהיו לך 400 שליחים, 800 שמות למאגר.
<ישעיהו יחיאלי: המאגר שלנו היום בשנה הוא כ-1,500 משפחות.
<ישעיהו יחיאלי: תוספת כזאת יכולה להיות מאד משמעותית וכמו שנאמר, אין עולה יותר זול מילד נעלה, ולכן גם מבחינת משאבי המדינה, זו הדרך היעילה ביותר להביא לכאן נוער שיעלה פה לבנות ולהיבנות.
אברהם נגוסה: משרד העלייה והקליטה הוא המשרד שיותר מייצג את הממשלה, שעובד בשיתוף פעולה עם הארגונים, גם עם הסוכנות היהודית וגם עם ההסתדרות הציונית, אז אנחנו רוצים לשמוע את נציגת משרד העלייה והקליטה ואת התייחסותך גם לנושאים שעלו פה, על הצורך של התגייסות ממשלת ישראל לקדם גם את עידוד העלייה וגם בשילוב וקליטה פה בארץ.
אברהם נגוסה: גברת דגנית סנקר, בבקשה.
<דגנית סנקר: בוקר טוב.
<דגנית סנקר: ראשית אני רוצה לומר שבאמת אנחנו בשנתיים האחרונות חיזקנו מאד מאד את שיתופי הפעולה שלנו עם ההסתדרות הציונית העולמית, מה שלא היה קודם.
<דגנית סנקר: בתחילה עשינו זאת ישירות מול ההסתדרות הציונית העולמית, היום אנחנו עושים את זה דרך חברה בת שהוקמה ושמה אופק ישראלי.
<דגנית סנקר: אני לא יודעת אם זה נאמר פה עד עכשיו, אבל צריך לומר את הדבר הזה.
<דגנית סנקר: אני כן רוצה להגיד בשנים 2015, 2016, 2017 – אנחנו מגדילים כל הזמן גם את ההשקעות שלנו בתחום הזה בהסתדרות הציונית העולמית, אבל גם במניפת או ביריעת התחומים וגם במנעד הארצות שבהן פועלת ההסתדרות הציונית העולמית תחת כאמור אותה חברה.
<דגנית סנקר: מספיק שהוזכר פה מהגרים דוברי רוסית בצפון אמריקה - - -
<קריאה: עולים, עולים.
אברהם נגוסה: מהגרים מאמריקה לקנדה.
<דגנית סנקר: כן.
<דגנית סנקר: אני כן אומר שעל הסיפור של האולפנים היה גידול משמעותי.
<דגנית סנקר: סתם לסבר לכם את האוזן, מ-25 אולפנים בשנת 2015, יהיו 125 אולפנים כאלה בצרפת בשנת 2016.
<דגנית סנקר: ואותו כנ"ל אני יכולה להגיד על אנגליה, על ארגנטינה, על ברזיל, על כל הארצות האלה.
<דגנית סנקר: אני כן רוצה לומר לכם שעכשיו האתגר המאד מאד גדול שלנו זה לחבר את עצמנו כרצף לאולפנים שקורים פה בארץ.
<דגנית סנקר: ואנחנו, ביחד כמובן עם ההסתדרות הציונית העולמית ועם כולם, יושבים מול משרד החינוך בשביל לראות איך מייצרים איזה רצף של הדבר הזה.
<דגנית סנקר: איך רואים שמנהלת אולפן רואה שמישהו עבר אולפן כבר בחו"ל, יודעת איפה לסווג אותו ואיפה לעשות את כל הדבר הזה וזה אתגר לא פשוט בכלל.
<דגנית סנקר: נושאים נוספים שנעשים על ידי ההסתדרות הציונית העולמית, שנכנסו בשנה הזאת ויועצמו, אני מקווה, בשנת 2017, זה הרבה מאד עידוד עלייה בפריפריה, גם במקומות שהסוכנות עובדת בהם ואכן נאמר פה יפה שיש תיאום מלא בתחום הזה מול הסוכנות היהודית.
<דגנית סנקר: למשל עידוד עלייה בפריפריה בצרפת או עידוד עלייה בפריפריה בארגנטינה, והדבר הזה הוא גם בבחינת אתגר לא פשוט.
<דגנית סנקר: אנחנו מנסים.
<דגנית סנקר: מרינה, אמרת מה מדדי ההצלחה שלנו, אני חושבת שזה אתגר לא פשוט, כי יש מי שיגיד, טוב, מספרי עולים, אבל אנחנו יודעים להגיד שזה אירוע רב משתנים וגם רב שנתי, שהתוצאות והפירות שלו הם רב שנתיים.
<דגנית סנקר: אז כמו שאמרתי, אנחנו מתכוונים להמשיך ולהשקיע את אותם מכניזם שאנחנו חושבים שהם ראויים ונכונים ולהגדיל את זה בתכניות אחרות ששמעתם לגבי חלקן בפורום שהיה לפני שבועיים עם הסוכנות, ואני מקווה שהתכנית הזאת תמשיך ותעלה.
<דגנית סנקר: חג סיגד שמח לכולם.
אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לסכם, אבל אני רואה שאנשים רוצים להתייחס.
אברהם נגוסה: אני מבקש להתייחס בקיצור, כדי שנספיק לשמוע את שניכם.
אברהם נגוסה: תביעו את עמדתכם בנושא.
אברהם נגוסה: בוא תתחיל ואז הוא ימשיך.
אברהם נגוסה: בשעה 11 אנחנו סוגרים את הדיון.
<שיבי גרינפילד: תודה רבה.
<שיבי גרינפילד: שמי שיבי, אני המנהל האסטרטגי של הסוכנות היהודית, אז אני מייצג פה בעצם את הסוכנות.
<שיבי גרינפילד: אז קודם כל אני רוצה לברך ודאי על השותפות, אני חושב שהמאד יפה, עם ההסתדרות הציונית העולמית ואנחנו הרבה שנים ביחד ומאד גאים בשותפות הזאת.
<שיבי גרינפילד: רק אולי לחדד איזה שהוא דבר אחד שעלה בדברים של יושב ראש ההסתדרות הציונית, דובדבני.
<שיבי גרינפילד: הוא אמר ובכמה אופנים היה יכול להשתמע שחלק מהדברים שעלו פה, אלה דברים שנעשים באופן אקסקלוסיבי על ידי ההסתדרות הציונית העולמית, שנשארו מחוץ לתמונה.
<שיבי גרינפילד: אני רק רוצה להבהיר שבלפחות שלושה דברים הסוכנות היהודית מאד מאד מעורבת בהם ועדיין הם בוודאי בליבת הפעילות והחשיבות שלה, כש-א' זה אולפנים כמובן, שאנחנו עדיין בכל רחבי העולם.
<שיבי גרינפילד: אנחנו גם עובדים עם דוברי רוסית בצפון אמריקה.
<שיבי גרינפילד: יש לנו איתם פעילות ענפה.
<שיבי גרינפילד: אמנם לא הצלחנו אולי להבין איך לפצח את הקהילה הזאת עדיין, זאת קהילה מאד מורכבת.
<שיבי גרינפילד: גם בקשרים שלה לישראל וגם האופנים שבהם היא מתייחסת לקהילה היהודית המקומית בצפון אמריקה, אבל ודאי זה מאד גבוה על האג'נדה שלנו.
<שיבי גרינפילד: כנ"ל גם לגבי ישראלים בחו"ל.
<שיבי גרינפילד: הייתה לנו עבודה משותפת יחד עם הארגונים, עם ה-IAC.
<שיבי גרינפילד: יש היום שליחה שיושבת בסן פרנסיסקו, היא הייתה במיאמי, חלק משליחה לתוך הקהילה הישראלית.
<שיבי גרינפילד: לגבי נעלה, כמובן אני מכיר את הביקורת ואני יודע שיש המון מורכבות, אבל אני כן חושב להבהיר פה שהשליחים שלנו כן מקבלים אקסס לנעלה וכן מכירים בוודאי את התכנית הזאת.
<שיבי גרינפילד: היא תכנית חשובה ויקרה ומשמעותית.
<שיבי גרינפילד: אני יודע שיש אולי עוד הרבה דברים לשפר בהקשר לשיתוף הפעולה עם נעלה, אבל ודאי שזה לא משהו שאנחנו תופסים אותו כחסר חשיבות.
<אליהו שאול: אליהו שאול, גם מהיחידה לעלייה בסוכנות היהודית.
<אליהו שאול: אני מאד שמח על הדיון הזה שהיה היום עם ההסתדרות הציונית.
<אליהו שאול: הם השותפים הגדולים שלנו וכמובן עם דובדבני וכל חברי ההנהלה, ואני מאד שמח גם על היחידה לעלייה שקמה, כי אנחנו שותפים מלאים לעשייה בשטח.
<אליהו שאול: בפרויקט אופק ישראל או החברה אופק ישראל, אנחנו מקיימים ירידים משותפים והאולפנים היום הם חלק של העשייה המשותפת ואני רוצה להגיד פה שמה שנאמר פה על ארגוני העולים אני מברך על העבודה שהם עושים וכל מה שאמרת נכון.
<אליהו שאול: אני לא מתייחס היום לנושא תקציבים, אבל גם בפעילות המשותפת שאנחנו עושים גם באופק ישראל, גם באולפנים המשותפים, גם עם נציגים של ארגוני העולים, הם חלק.
<אליהו שאול: הם יוצאים לשטח איתנו, הם עושים את העבודה איתנו ולכן בעצם כל הארגונים שנמצאים כאן ביחד עם המשרד לעלייה וקליטה, הם עושים את העבודה ביחד.
<אליהו שאול: אין פה כפילויות, אלא אנחנו עושים הרבה מאד מסגרות של תיאומים ואני חושב שזה מבורך.
<אליהו שאול: הרבה שנים לא ראיתי את ישעיהו, ואני זוכר עוד שהייתי במחלקה לחינוך בסוכנות היהודית, התחלנו עם הפרויקט של נעלה באמריקה הלטינית, ורק שלשום קיימנו ישיבה גדולה ביחידה לעלייה של הסוכנות בנושא נעלה, כדי לשפר את העבודה ולעשות את התיאום המקסימאלי ואני מברך על העבודה ואם יש בעיות וההסתדרות הציונית תצטרף ותיתן עוד תמיכה בנושא של העידוד, שעוד ילדים יגיעו לנעלה, אני רק מברך תודה רבה.
<גאל הנרי גרינוולד: אדוני, אפשר להוסיף משפט אחד, לא יותר?
<גאל הנרי גרינוולד: מילה שלי.
אברהם נגוסה: אוקיי, אני נותן לך דקה.
<גאל הנרי גרינוולד: פחות אפילו.
אברהם נגוסה: אני משאיר זמן לסיכום.
<גאל הנרי גרינוולד: משפט אחד.
<גאל הנרי גרינוולד: יכול להיות שהם הוזמנו, אז אם הם לא הוזמנו חבל שהם לא הגיעו, ואם הם לא הוזמנו, אני מציע שבעתיד גם יוזמנו נציגים של תנועת נוער עולמיות שפועלות בחוץ לארץ.
<גאל הנרי גרינוולד: התנועות האלה, מכל גווני הקשת של מדינת ישראל, יש להן עשייה רבה מאד גם בתחום העלייה וגם בתחום הקליטה.
<גאל הנרי גרינוולד: אני חושב שהם חייבים להיות חלק מהשיח שאתה מנהל.
<גאל הנרי גרינוולד: תודה.
אברהם נגוסה: כמו שאמרתי קודם בעניין מועצת העולים וארגוני העולים וגם ראשי תנועות הנוער, אנחנו נזמין אותם גם לאותו דיון כדי שנבנה מערכת שיתוף פעולה.
אברהם נגוסה: אני מאד מברך על הדיון הזה היום, שהגעתם.
אברהם נגוסה: ועדת העלייה והקליטה מברכת את ההסתדרות הציונית העולמית על הפעילות של הארגון, שאתם הצגתם לנו.
אברהם נגוסה: זה הארגון, זה הבסיס לחזרתנו למדינה, לארץ ישראל ולכן הארגון הזה צריך להמשיך להיות חזק ולפעול ולהגיע לכל הקהילות בעולם, ושיתוף הפעולה שהוצג פה גם עם הסוכנות, גם עם משרד העלייה והקליטה.
אברהם נגוסה: זה מאד מעודד אותנו וכך צריך להיות.
אברהם נגוסה: צריך לחזק את שיתוף הפעולה ולהמשיך לפעול בכל התחומים שהוצגו לנו, אם זה עידוד עלייה, אם זה החינוך בגולה ואם זה החטיבה ההתיישבותית וגם המלחמה נגד האנטישמיות.
אברהם נגוסה: בכל הפעילויות האלה אנחנו נמשיך לפעול ביחד, בשיתוף פעולה – גם הארגונים הלאומיים וגם משרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: ולכן הוועדה קוראת לממשלה בכלל ולמשרד העלייה והקליטה בפרט, לפעול בשיתוף פעולה בצורה נמרצת, לעודד עליית יהודי אירופה לישראל, כדי למנוע את הגירתם לאמריקה ולקנדה.
אברהם נגוסה: זה מאד חשוב לנו, כי משרדי הממשלה אפילו לא צריכים להשאיר את המשימה הזו רק לארגונים לאומיים כמו הסוכנות וההסתדרות הציונית.
אברהם נגוסה: משרדי הממשלה צריכים להתגייס.
אברהם נגוסה: אני מסכים איתך, ראש המחלקה לחטיבה ההתיישבותית, שהצגת את העניין הזה.
אברהם נגוסה: נמשיך לפעול פה בוועדה על מנת לחזק את משרדי הממשלה להמשיך.
אברהם נגוסה: מפה אני נוסע להצטרף לאלפים, יוצאי אתיופיה, שמגיעים היום מכל ישראל לארמון הנציב.
אברהם נגוסה: יש חג מיוחד שיוצאי אתיופיה המשיכו בגולה וממשיכים גם בארץ ועולים להר.
אברהם נגוסה: החלום לחזור לציון, לירושלים, התגשם ואנחנו ממשיכים פה את המסורת, את המורשת, להגיע להרי ירושלים, לעמוד כמשקיפים אל העיר העתיקה, הר הבית, הכותל ועומדים ומודים לקדוש ברוך הוא שזכינו להיות במדינת ישראל.
אברהם נגוסה: אני חושב שכמו שאמר יושב ראש ההסתדרות הציונית, זה יצא במקרה באותו יום בו אנחנו דנו על ההסתדרות הציונית, על הציונות.
אברהם נגוסה: אז פה הציונות האמיתית שהיום ברוך השם מעל 140,000 יהודי אתיופיה נמצאים פה במדינת ישראל כאזרחים גאים.
אברהם נגוסה: המסע להגיע לארץ ישראל היה קשה ושילמנו מחיר כבד.
אברהם נגוסה: המסע להשתלב בחברה הישראלית נמצא בעיצומו, וגם המסע הזה לא קל, זה קשה, אבל אני אופטימי.
אברהם נגוסה: כמו שהתגברנו על המכשולים במסע הראשון, נתגבר גם במסע השני על כל המכשולים, יחד עם החברה הישראלית, עם ממשלת ישראל ובני הקהילה בעצמה.
אברהם נגוסה: חג שמח לכולם ותצטרפו אלינו.
<אברהם דובדבני: ברשותך, רק משפט אחד לגבי מה שאמרת.
<אברהם דובדבני: כידוע לך, האנדרטה שנמצאת בהר הרצל לציון כל אלה שנפלו בדרך, האתיופים, כולה, כולל הרשימה, כולל הכל, נעשה על ידי ההסתדרות הציונית העולמית.
<אברהם דובדבני: הבנייה, התכנון, התיעוד וגם הסרט שבאמת מרגש וצריך אולי בהזדמנות גם להראות פה את הסרט המיוחד הזה.
<אברהם דובדבני: זו תרומתה הקטנה של ההסתדרות הציונית למפעל הזה.
אברהם נגוסה: תודה, תודה רבה גם על התכנית.
אברהם נגוסה: אנחנו היום מקיימים דיון וסיור ב'תגלית'.
אברהם נגוסה: אנחנו מאוד שמחים על הסיור ואני רוצה להתחיל את הדיון, את החלק של הדיון.
אברהם נגוסה: איתי נמצא חבר הכנסת יואל רזבוזוב, חברי הכנסת האחרים בהמשך יצטרפו.
אברהם נגוסה: אנחנו גם עם הצוות, מנהלת הוועדה, דנה גורדון שושני, וציפי גלעדי מהוועדה, ישמבל העוזר שלי ורשם הפרוטוקול, יוסי.
אברהם נגוסה: נציגי המשרדים שהצטרפו אלינו הם גב' אלה סבן, סגנית מנהלת אגף בכיר לעידוד עלייה ותושבים חוזרים במשרד הקליטה ונציגת הסוכנות היהודית לארץ ישראל, פרידה ברעם, מנהלת היחידה לחוויות.
אברהם נגוסה: אנחנו מברכים גם אותם שהצטרפו אלינו, גם אחרים שהצטרפו אלינו.
אברהם נגוסה: קודם כל, אדוני המנכ"ל, תודה רבה שקיבלתם אותנו, אני חושב שזה מאוד מרשים, מה שראינו בסיור, זה מדהים וחשוב לנו לקדם את הנושא הזה גם מהכנסת, אז אנחנו נקבל בנוסף למה שראינו מהמנכ"ל ואז אנחנו ניכנס להתייחסות גם של נציגי המשרדים שהצטרפו אלינו.
<גידי מרק: תודה רבה.
<גידי מרק: אני רוצה לברך את חברי הכנסת, עובדי הוועדה וכל האורחים שלנו.
<גידי מרק: זה כבוד גדול בשבילנו לקבל את ההזדמנות להציג את פרויקט 'תגלית'.
<גידי מרק: פרויקט 'תגלית' קם לפני 16 שנה לאור הירידה המתמשכת ביחס של הצעירים בעולם היהודי למדינת ישראל ולזהות היהודית שלהם ולאור ההידרדרות הזאת הוחלט להקים מיזם בשותפות של יהדות התפוצות וממשלת ישראל.
<גידי מרק: הראשון שתמך בכך היה ראש הממשלה דאז בנימין נתניהו ואחר כך אהוד ברק, וכל ראשי הממשלה מאז ועד היום וכל שרי האוצר תמכו בפרויקט ללא יוצא מן הכלל.
<גידי מרק: זאת הפעם הראשונה שממשלת ישראל נכנסה לשותפות מלאה בפרויקט שמעודד חינוך יהודי בתפוצות בצורה ישירה ונכון להיום אנחנו הפרויקט החינוכי הגדול ביותר בעולם היהודי, אנחנו גם הפרויקט החינוכי הגדול ביותר בעולם.
<גידי מרק: יש היום לא מעט מדינות שמחקות את 'תגלית' ומפתחות מודלים שמביאים את הצעירים שלהן לארצות האם, כמו ממשלת אירלנד שהתחילה לאחרונה במיזם מאוד מאוד דומה, שהוא תכנית של ממשלת אירלנד עם תורמים איריים שחיים בארצות הברית, במטרה לשלוח צעירים אירים לאירלנד.
<גידי מרק: ממשלת יוון גם כן מקימה את זה, בעוד חודשיים-שלושה אני נוסע למקדוניה בהזמנת הממשלה שם כדי להקים משהו דומה.
<גידי מרק: ויש עוד מספר לא מבוטל של מדינות שגם מקימות מיזמים דומים וגם מתייעצות איתנו.
<גידי מרק: מהבחינה הזאת אנחנו הפכנו למודל לחיקוי, מודל מבורך.
<גידי מרק: הפרויקט קם לאחר שהגיעו לישראל, מתוך בערך 120,000-100,000 צעירים בכל מחזור שנולדים מחוץ למדינת ישראל בעולם היהודי, מדי שנה הגיעו בגיל של אחרי תיכון, 18 עד 26, רק 2,000 מתוך למעלה מ-100,000.
<גידי מרק: אנחנו השנה נביא כ-45,000.
<גידי מרק: הצלחנו להגדיל את מספר הצעירים שמבקרים במדינת ישראל ב-2,200% שזה הגידול הגדול ביותר בכל דבר שהעם היהודי נגע בו ב-16 השנים האחרונות.
<גידי מרק: אנחנו מביאים משתתפים מ-67 מדינות והפעילה הגדולה ביותר ממנה אנחנו מביאים מתנדבים היא ארצות הברית, שבה באמת גרים היום כ-70%-75% מיהודי התפוצות.
<גידי מרק: שם היה גם האחוז של ההגעה הנמוך ביותר בעולם למדינת ישראל, זה עמד בזמנו על 11%-12%, היום אנחנו מתקרבים לחצי מכל קבוצת גיל שמגיעה לישראל.
<גידי מרק: אנחנו מביאים מארצות הברית בערך 70%, אנחנו מביאים 10% מארצות דוברות רוסית, שזה המקבץ השני בגודלו אצלנו, אנחנו מביאים בערך 2,500 משתתפים בצרפת.
<גידי מרק: לאור מה שקורה בקהילה שם אנחנו הגדלנו את המספרים מצרפת בצורה דרמטית.
<גידי מרק: לפני שלוש שנים הגיעו 100 ומאז אנחנו עולים והשנה אנחנו נביא כ-2,500 משתתפים מצרפת.
<גידי מרק: אנחנו מביאים קרוב ל-2,000 מארגנטינה וכ-1,000 מברזיל.
<גידי מרק: בסך הכול, כפי שאמרתי, מ-67 מדינות, כולל, הבאנו קבוצה של 20 איש מסורינם, מתוך 180 היהודים שגרים שם.
<גידי מרק: אז אנחנו משתדלים לראות כל יהודי באשר הוא ולא יכול להיות מבחינתנו יהודי שאין בו זיקה לישראל בדנ"א שלו.
<גידי מרק: מה שקורה היום זה שרוב המשתתפים שמגיעים אלינו, ההורים שלהם לא היו בארץ, כי הם באו אחרי דור שלא היה נהוג לבוא לארץ ולאט לאט אנחנו רואים שהקשר של צעירי התפוצות לישראל הולך ומתחזק.
<גידי מרק: אנחנו רואים את זה היום, למשל בקמפוסים, כאשר מדברים על BDS ועל כל מיני התקפות וביקורות על מדינת ישראל, שלבוגרי 'תגלית' יש מקום מאוד מאוד מרכזי בהגנה על מדינת ישראל בחזית שנפתחה עלינו.
<גידי מרק: במקביל ל'תגלית' הקמנו לפני חמש שנים פרויקט-על שנקרא אקסל, שהוא פרויקט ההתמחות והמנהיגות העסקית הצעירה היוקרתית ביותר בעולם היהודי היום.
<גידי מרק: אנחנו מקבלים לפרויקט הזה בערך 50 מתוך 2,000 פונים.
<גידי מרק: יש לנו בוגרת אחת, שמבחינתנו היא לא בוגרת, כי היא עוד לא יודעת שהיא אף פעם לא תעזוב אותנו, כי אנחנו עושים את זה לא לקהילת בוגרים, אלא לקהילה עסקית שהיא חיה ונושמת והחבר'ה האלה, שהגיעו עד היום כבר ל-220, לכל אחד כזה יש גם חבר ישראלי שהוא גם חבר בפרויקט הזה.
<גידי מרק: יש לנו בסך הכול 400 והשנה הם התחילו להקים קהילה עסקית בניו יורק שתעודד צעירים להתעניין בעשיית עסקים עם ישראל.
<גידי מרק: המטרה שלנו להגיע למספר אלפים בתוך שנים ספורות.
<גידי מרק: על כל אוטובוס של 'תגלית' של 42 איש מצטרפים שמונה ישראלים, רובם המכריע חיילים.
<גידי מרק: אתם רואים כאן, יש לנו נציג אחד שלהם, ובמהרה אנחנו למדנו שהפרויקט הזה, לא רק שהוא מחזק בצורה דרסטית את הזיקה לישראל ומוריד בצורה דרסטית, של 46%, את נישואי התערובת, הוא גם מחזק מאוד את הזיקה של הישראלים למדינת ישראל.
<גידי מרק: כמה שזה נשמע מוזר, המחקר שלנו מראה שיש ירידה משמעותית ברצון של צעירים לבחון ירידה מהארץ אחרי הצבא ועלייה גדולה ברצון שלהם לשרת בקבע וגאווה גדולה במדינת ישראל.
<גידי מרק: וזה לא פלא, יש לנו כאן נציג, הוא עוד לא אמר מה שהוא רוצה לומר, אני עוד לא יודע מה הוא הולך להגיד, אבל אני כבר יכול להגיד לכם ששמעתי כ-60,000-70,000 ישראלים שהשתתפו עד היום בפרויקט שהם אומרים שלמרות שהם גרו כאן 18-20 שנה הם לא ידעו מה זה באמת מדינת ישראל עד שהם הצליחו לראות, למשל את הכותל, פעם ראשונה בחיים שלהם, דרך עיניים של מישהו שלא גר כאן.
<גידי מרק: אז זה 'תגלית', אז מעבר לזה שאנחנו קמנו מתוך עשייה ציונית, בלי ששמנו לב אנחנו מתקרבים ל-5 מיליארד שקל תרומה למשק.
<גידי מרק: הרוב המכריע של הכסף שאנחנו ברובו מביאים מחו"ל מושקע כאן במשק.
<גידי מרק: אנחנו היום ארגון התיירות הנכנסת הגדול ביותר בישראל ואנחנו מעריכים שאנחנו רק בהתחלה.
אברהם נגוסה: יואל?
יואל רזבוזוב: אני כן רוצה להתייחס.
יואל רזבוזוב: אז קודם כל כיף לפגוש אתכם, אני מכיר גם את גידי ונועה, מכירים טוב, אני חושב שאין ספק שזה באמת אחד הפרויקטים הטובים והחשובים במדינת ישראל.
יואל רזבוזוב: אותי מאוד מעניין, כמו שאמרתי, המשכיות ודווקא עבודה.
יואל רזבוזוב: היו לנו השבוע בכנסת כמה דיונים על הסברה, אז דווקא כל הנציגים שלכם, כל הבוגרים שלכם, הם השגרירים הטובים ביותר.
יואל רזבוזוב: צריך לדעת ולראות איך אנחנו יודעים לשלב את משרד החוץ, משרד התפוצות, משרד רוה"מ בהעברת מסרים, איך אנחנו יכולים להשתמש, הרי בסוף להפעיל, אני יודע את זה מהעולם הפוליטי, להפעיל ארגון של מתנדבים, בסוף זה ארגון של מתנדבים, צריך אקטיביות, צריך לתת איזה שהיא עשייה.
יואל רזבוזוב: דווקא להעביר דרכם מסרים ולהפוך אותם לשגרירים ממש אחד אחד.
יואל רזבוזוב: זה רעיון שאנחנו צריכים לנסות להוציא אותו אל הפועל.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי, מבחינת תקצוב של המדינה, אתם מתוקצבים, השאלה מאיזה משרד, זה בא ממשרד ראש הממשלה?
<גידי מרק: משרד רוה"מ.
יואל רזבוזוב: אין ספק שגם אני, ב'תגלית', עכשיו בסרט הזה אני פתאום אמרתי 'וואו, אנחנו באמת עם נבחר', ראיתי את כל המדענים היהודים וכל הפיתוחים, אז אני כן בעד שזה ישפיע על ישראלים.
יואל רזבוזוב: כמו שאמרת, המחקר שהישראלים מצטרפים ורואים את זה.
יואל רזבוזוב: אנחנו לא יודעים להעריך את המדינה שלנו, אנחנו גרים כאן, אז אולי באמת בעזרתכם, ואנחנו נסייע כמה שאנחנו יכולים, לחשוף את זה גם לישראלים.
יואל רזבוזוב: עוד פעם, אני יכול רק לברך ולחזק אתכם.
אברהם נגוסה: זה מאוד חשוב שאני נוסע הרבה לחו"ל, נפגש עם הקהילות בארצות הברית בעיקר, ואחת הדאגות שאומרים שהנוער מתנתק, הנוער מתנתק מישראל, בגלל שיש השפעה של רשתות חברתיות וכל זה.
אברהם נגוסה: אני חושב שפרויקט כזה כמו 'תגלית' נותן את המענה לדברים האלה, מכיוון שזה מחזק את הדור הצעיר בעיקר למדינת ישראל ושתהיה גם הרגשה של הקהילות בחו"ל שישראל היא הבית שלהם.
אברהם נגוסה: לכן זה פרויקט שצריך לחזק אותו ולהרחיב אותו על מנת לחזק את הפעולה הציונית וחיזוק העם היהודי, מדינת ישראל.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע אולי, האם יש מישהו רוצה להגיב לפני שאני פונה למשרדים?
אברהם נגוסה: אולי פה מישהו מהבוגרים או - - -
<נועה באוער: אני נועה, אני סמנכ"לית לשיווק של 'תגלית', רציתי רק להציג לכם מצגת ממש קצרה, כי אנחנו מדברים על 45,000 איש בשנה ותמיד תוהים איך אנחנו מביאים אותם ומה אנחנו עושים, זה מתקשר להרבה דברים, גם שיואל אמר וגם שאתה אמרת, על חיבור לישראל, על המסרים ועל הדברים שעוברים.
<נועה באוער: אז באמת כמו שגידי אמר, הבאנו מעל חצי מיליון משתתפים ועברו 16 שנה וגם הדור הזה התחלף והשתנה וזה לא אותם אנשים שאנחנו מביאים לישראל, אז ממש כמה נתונים מאוד קצרים.
<נועה באוער: באמת היום החבר'ה הצעירים האלה חיים ברשתות החברתיות, אם בפייסבוק, אינסטגרם או סנאפצ'ט, הם רגילים לאינפורמציה מאוד מאוד קצרה, ה-attention span שלהם לחומרים פרסומיים או נתונים זה פחות מעשר שניות, וכמו שסמנכ"ל החינוך שלנו אומר לפעמים, הם מגיעים לארץ עם מעט מאוד מידע והרבה סימני קריאה ואנחנו רוצים להחזיר אותם הביתה עם סימני שאלה ובנוגע ל'תגלית' ולאסטרטגיה השיווקית שלנו, אז באמת הרבה מאוד מהם יעדיפו, הדור הזה, להוציא את הכסף שלו על חוויות ולאו דווקא על דברים פיזיים, מוחשיים, בניגוד לדורות אחרים שרצו לקנות בית ודאגו לעתיד ושיהיה להם כסף בבנק, הדור הזה באמת רוצה לטוס ולהסתובב.
<נועה באוער: אני יכולה להגיד לכם שלפני עשר שנים מי שבא ל'תגלית', לא היה לו דרכון, הוא הלך להוציא דרכון בשביל לבוא לארץ והיום חבר'ה מסתובבים בכל העולם וזו בעצם התחרות שלנו, לדאוג שהם יגיעו לישראל בטווח הגילאים הזה ויחוו את החוויה.
<נועה באוער: כמעט 100% מהאנשים של הדור הזה שומעים מחברים, מקשיבים לחברים והכלי הכי חזק שלנו זה פה לאוזן ואנחנו דואגים שאלה שיוצאים מפה חוזרים הביתה ואומרים לחברים שלהם להגיע הביתה.
<נועה באוער: הסיטואציה דומה למה שציינת, אנחנו רואים גם בקמפוסים וגם בקרב הצעירים האחרים, שיש איזה שהיא אפתיות לגבי ישראל.
<נועה באוער: כמו שגידי אמר, זה לא דור שאמר 'אני יהודי, אני חייב להגיע לישראל', אלא טיול החינם הזה הוא באמת מה שמניע אותו ומה ששומעים מהחברים וזה מייצר צורך שלנו להגיע למקומות יותר רחוקים, לתת יותר אינפורמציה על ישראל, יותר וראייטי, להראות להם חדשנות ולהראות להם דברים יותר מעניינים.
<נועה באוער: יש גם את הדור האפתי ויש גם את הדור שהוא לא אפתי, אלא מתנגד.
<נועה באוער: הם הרבה יותר ליברלים, הם שומעים על BDS, הם שומעים על כיבוש ואנחנו, בשיטות השיווקיות שלנו רוצים לרכך אותם.
<נועה באוער: יש שוני מאוד גדול בין צעיר יהודי לפני שהוא מגיע ל'תגלית' ואחרי שהוא מגיע ל'תגלית' ואנחנו צריכים לדעת איך להביא אותו לכאן.
<נועה באוער: אנחנו יודעים שהמוצר שלנו בעצם משרת את המטרה.
<נועה באוער: האסטרטגיה היא פשוטה.
<נועה באוער: כמו שאמרתי, הם כולם ברשתות החברתיות, אנחנו עושים המון המון שידור חברתי.
<נועה באוער: אין הרבה ארגונים שיש להם 45,000 איש כל שנה שיכולים לשתף בכל הרשתות החברתיות את ישראל וזה משהו שמאוד עוזר לנו לגיוס.
<נועה באוער: אנחנו עושים המון אדבוקסי ומשתמשים באנשים האלה גם בשטח.
<נועה באוער: זה מה שקוראים צבא קטן שחוזר הביתה ובמקום רק להגיד לאחות או לשכנה, הוא גם יכול לגייס ולהביא אנשים ממעגלים טיפה יותר רחוקים.
<נועה באוער: תראו קצת משתתפים.
<נועה באוער: אנחנו נותנים לכולם צמיד של 'תגלית' כשהם מסתובבים פה בארץ, הם משתפים אותו בגאווה מאוד מאוד גדולה.
<נועה באוער: למעשה הפה לאוזן, אנחנו משתמשים בו בכל רובד של אוכלוסייה, מהאוכלוסייה היהודית ככללה, מההורים והמשפחה שיודעים שמישהו מהמשפחה שלהם חווה חוויה מאוד טובה, לבוגרים, למשתתפים, לאדבוקטס שרוצים נורא ומתאהבים בישראל ורוצים לעשות הכול בשביל לעזור, וכמובן גם מגייסים בשטח שמסתובבים ומדברים עם אנשים ומספרים להם על ההזדמנות הזו.
<נועה באוער: קצת להראות לכם איך הדברים נראים, אנחנו הרבה מאוד משתמשים בחומרים של המשתתפים עצמם, בתמונות מאוד מאוד אותנטיות, תמיד להראות את החוויה מהזוויות של המשתתפים בעצמם.
<נועה באוער: אנחנו עושים אירועים בשטח, אנחנו מזמינים יהודים שעוד לא היו ב'תגלית' ושחברים יביאו חברים שעוד לא חוו את הדבר הזה.
<נועה באוער: אנחנו עושים בתוך הקמפוסים בארצות הברית טורים, אנחנו עוברים מקמפוס לקמפוס, אנחנו מדברים על 'תגלית', אנחנו מדברים על ישראל, אנחנו משתפים אותם.
<נועה באוער: כמו שאתם רואים, במשקפיים האלה, בדומה למה שראיתם למעלה, יש בעצם סרט על ישראל שהוא בתלת ממד ונותנים לאנשים לחוות משהו שהוא יותר engagement ואנחנו רוצים to get them excited על 'תגלית' ושבאמת יגיעו.
<נועה באוער: אנחנו עושים גם בתוך הקמפוסים הרבה פעמים שילוט חוצות, גם לתת גיבוי לקמפוסים שהם קצת נגד ישראל, להראות שאנחנו פה ואנחנו נוכחים, וגם לאלה שעומדים בשולחנות ומגייסים לטובת 'תגלית'.
<נועה באוער: יש לנו תכניות חדשות.
<נועה באוער: מעבר למה שגידי ציין, של אקסל ותכניות אחרות, יש לנו עשרות תכניות נישה, כלומר אם מישהו לא רוצה לבוא לארץ ספציפית ל'תגלית' הוא יכול לבוא מתוך תחום עניין מסוים, אנחנו השקנו עכשיו תכנית שקוראים לה 'תגלית' אקדמית.
<נועה באוער: למעשה עשינו שיתוף פעולה עםIDC רייכמן בהרצליה, גם עם אוניברסיטת תל אביב וגם עם בן גוריון.
<נועה באוער: עשינו תכניות על ביולוגיה ימית ועל קאונטר טרוריזם, שהיה פשוט מאלף, וגם על המצב הגיאופוליטי בישראל ואנשים מאוד מתעניינים בזה, הם באים ומקבלים קרדיטים באוניברסיטאות שבהם הם לומדים ולמעשה גם לומדים הרבה יותר, אין מקום ללמוד יותר על המצב הגיאופוליטי מאשר בארץ וללמוד על כיפת ברזל כשאתה מסתובב בשדרות.
<נועה באוער: אין לזה תחליף.
<דנה גורדון שושני: זה גם נמשך שבעה ימים?
<נועה באוער: לא, זה 14 יום וכל הקורס הוא בתוך הדבר הזה, כולל ה'תגלית' עצמו.