GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אברהם דובדבני: אני רוצה להגיד שמבחינתנו זה תהליך מיוחד מאד, שאנחנו באים ביום זה, בכ"ט בחודש מר חשוון, היום שבו יהדות אתיופיה מציינת את החג המרכזי שלה, אותו חג הסיגד, שבו הם היו באתיופיה באותה תקופה, עולים על הר גבוה ומקימים שם עטרת שלמה, מזכירים את מתן תורה ואת מעמד הר סיני ואת הכל, וכמובן את הדבר שרלבנטי לנו פה, את הכמיהה לירושלים ואת שיבת ציון.
<אברהם דובדבני: ולכן כל כך מתאים לדבר על ציונות פה, בדיוק כשיושב ראש הוועדה נמצא בחג.
<אברהם דובדבני: הוא גם בצום, נוסף לכל ואנחנו מאד שמחים, כך שיצא טוב ואנחנו מברכים אתכם ביום חגכם.
<אברהם דובדבני: עליית יהודי אתיופיה בעשורים האחרונים זה הדבר הדרמטי ביותר שקרה מבחינה ציונית, ולכן זה יוצא טוב וברכות על יום זה.
<אברהם דובדבני: ההסתדרות הציונית העולמית, החל מסוף שנת 2010, עברה תהליך של התחדשות.
<אברהם דובדבני: התחדשות ו - - - עדכון של מה שצריך להיות הנושא שהיא צריכה לעסוק בו, הדברים שהיא צריכה לעסוק בהם במאה ה-21.
<אברהם דובדבני: ובאמת קבענו לעצמנו שני כללים, שני כללי ברזל כשישבנו בניצנה, מיד אחרי הקונגרס, חברי ההנהלה, וישבנו וחשבנו מה היא ציונות היום, לאן פנינו וכו'.
<אברהם דובדבני: באותה ישיבה קבענו לעצמנו שני דברים עקרוניים, שבזה אנחנו מיוחדים ואני חושב שבזה אנחנו גם משנת 2010 עד היום נמצאים בכלל במקום אחר מבחינת הפעילות והמעמד וכו'.
<אברהם דובדבני: מה שקבענו לעצמנו זה דבר אחד, לעשות רק דברים שצריכים אותם.
<אברהם דובדבני: לא נכנסים לדברים שלא צריך ולא להתעסק בדברים שאחרים עושים אותם.
<אברהם דובדבני: כלומר, אנחנו לא הולכים לייצר לא כפילויות ולא תחרויות, אלא לחסוך בדברים שהשעה צריכה, או שצריכים לעשות אותם במדינה ובעם היהודי.
<אברהם דובדבני: וזה היה התהליך של שש השנים האחרונות ואנחנו כל הזמן בהמראה ובשיפור ובגידול של הדבר הזה.
<אברהם דובדבני: מה ראינו כדברים המרכזיים שאנשים לא עושים, שגופים אחרים לא עושים.
<אברהם דובדבני: אחד, לקחנו על עצמנו את הנושא של החינוך היהודי הציוני.
<אברהם דובדבני: החינוך היהודי הפורמאלי בחוץ לארץ.
<אברהם דובדבני: אנחנו בקשר עם כל בתי הספר היהודיים בתפוצות ויש לנו בתוכם למעלה מ-200 שליחים מורים שאנחנו שולחים.
<אברהם דובדבני: נמצא איתנו פה ראש המחלקה, סלביו.
<אברהם דובדבני: במידה וכבודו ירצה שהוא יוסיף, הוא ירחיב בדברים האלה.
<אברהם דובדבני: יש לנו מחלקה שלו, הוא נמצא פה.
<אברהם דובדבני: בהחלט מהלך מאד מאד מרשים שזה גם עלייה מספרית כל הזמן וזה גדל כל הזמן.
<אברהם דובדבני: הדבר השני שקשור לחינוך, זה שאין מי שמטפל בחיזוק העברית, בטיפוח העברית, בדאגה לעברית.
<אברהם דובדבני: אין כתובת.
<אברהם דובדבני: עושים משהו.
<אברהם דובדבני: בית ספר צריך חומרים.
<אברהם דובדבני: צריך שליח, צריך חומר לאולפן, צריך.
<אברהם דובדבני: אנחנו החלטנו שהפעולה הציונית המרכזית שלנו תהיה פיתוח וחיזוק השפה העברית בעולם.
<אברהם דובדבני: יש התדרדרות קשה מאד בנושא הזה במשך השנים.
<אברהם דובדבני: רמת העברית בתפוצות ירדה פלאים והיא הולכת ומתדרדרת.
<אברהם דובדבני: לקחנו את הדבר הזה ואנחנו פועלים בו בשנים האחרונות.
<אברהם דובדבני: יש סוגיה שהיא כמובן מרכזית גם כן, זה הנושא הזה של המאבק באנטישמיות ובכל מה שקורה מסביב.
<אברהם דובדבני: אז יש לנו מחלקה בראשותו של ממלא מקום יושב הראש שנמצא איתנו, יעקב חגואל, שעוסקת קודם כל בציונות בישראל.
<אברהם דובדבני: אם ההסתדרות הציונית קמה לטובת יהדות העולם והיא לא התעסקה בישראל, אחת ההחלטת שקיבלנו לפני 6 שנים הייתה שצריכים ציונות בישראל לא פחות מאשר צריך ציונות בחוץ לארץ.
<אברהם דובדבני: יש לנו מחלקה לפעילות ציונית בישראל, שיש לה את המועצה הציונית ויש לנו את המועצה הציונית הדרוזית ויש שם הרבה פעילויות.
<אברהם דובדבני: נמצא פה ממלא המקום, הוא בוודאי יוסיף כמה מילים בעניין.
<אברהם דובדבני: המחלקה הזו לקחה על עצמה גם את כל הנושא של המאבק באנטישמיות.
<אברהם דובדבני: אנחנו היום בהחלט הכתובת הראשונה בארץ, שכשיש משהו שקורה לגבי אנטישמיות, רוצים לקבל מידע, רוצים לקבל תגובה, לעשות פעולה וכל זה, הכתובת הראשונה זה המחלקה שמטפלת בנושא.
<אברהם דובדבני: יש כמובן דבר שהוא כבר מקדמת דנן, שאת זה לא חידשנו וזה הנושא של ההתיישבות.
<אברהם דובדבני: כל נושא ההתיישבות הוא באחריותנו, החטיבה להתיישבות שגם הייתה בכותרות.
<אברהם דובדבני: שבוע הבא יש לכם גם דיון על ההתיישבות ביהודה ושומרון, אז ראש החטיבה נמצא איתנו פה, גאל, הוא ירחיב שם את הדיון כמובן, בשבוע הבא.
<אברהם דובדבני: אבל הנושא של ההתיישבות אם הוא מעבר לקו הירוק, היום אנחנו אחראים על כל ההתיישבות גם בנגב, גם בגליל וגם מעבר לקו הירוק, בכל המקומות.
<אברהם דובדבני: נגב, יהודה שומרון והגולן וגבולותיה יודעות, מפורסמות, אנחנו לא הרחיב, אבל התיישבות זה מהיום הראשון היה משימה של התנועה הציונית ואנחנו באמנה שיש להסתדרות הציונית עם ממשלת ישראל, ההתיישבות הופקדה על ידי המדינה בידי ההסתדרות הציונית העולמית.
<אברהם דובדבני: ואין ציונות בלי עלייה.
<אברהם דובדבני: לכן, למרות שכשאנחנו יצאנו לדרך בשנת 2010 לקחת על עצמנו לא את הנושא של הטיפול בעולים, בזה מטפלת הסוכנות, אנחנו לא.
<אברהם דובדבני: אמרתי לכם, אין כפילויות.
<אברהם דובדבני: אלא את הדבר הבלתי אפשרי שהיה אז וזה עידוד עלייה מהמערב כי עליית מצוקה פחות או יותר הסתיימה ורוב העלייה לארץ הייתה תוצאה של עליית מצוקה.
<אברהם דובדבני: עלייה מהמערב במיוחד בעשרות השנים האחרונות, המספרים היו מאד מאד עלובים ואף אחד לא הסכים להרים את הכפפה הזו.
<אברהם דובדבני: אנחנו אמרנו, אנחנו תמיד עובדים על העיקרון שקיבלנו אותו ממורשת הרצל – של אם תרצו אין זו אגדה.
<אברהם דובדבני: אין דבר שלא ניתן לכבוש אותו, אין דבר שאי אפשר לעשות אותו.
<אברהם דובדבני: צריך להאמין ולעשות.
<אברהם דובדבני: לקחנו את זה כשהנושא עוד לא היה חם, עוד לפני כל האירועים האנטישמיים ועוד לפני כל הגל הגדול של העלייה.
<אברהם דובדבני: כשאף אחד לא רצה להתקרב לנושא הזה, לקחנו את זה על עצמנו ומאז אנחנו עושים פעילויות מאד מאד משמעותיות והפכנו את זה אפילו למחלקה ומרינה נמצאת פה איתנו.
<אברהם דובדבני: היא יושבת ראש המחלקה לעידוד עלייה.
<אברהם דובדבני: אני מדגיש, אנחנו עוסקים בעידוד עלייה.
<אברהם דובדבני: אני רוצה להבהיר פה משהו עקרוני, כי זה ועדת העלייה והקליטה.
<אברהם דובדבני: רוב הזמן, עכשיו הממשלה ואחרים רוצים לדעת כמה עולים, כמה עלו.
<אברהם דובדבני: היום הגל הזה ויש באמת עלייה, המספרים בשנתיים האחרונות קפצו בצורה דרמטית, אבל זה בגלל האנטישמיות בעיקר, בעיקר שנאת עשו ליעקב.
<אברהם דובדבני: היה שר חינוך ראשון במדינת ישראל, קראו לו זלמן הרן, אז הוא אמר עלייה תהיה לישראל או בעזרת השם או בעזרת האנטי שם.
<אברהם דובדבני: אז זה בדיוק.
<אברהם דובדבני: אנחנו עוסקים בקטע של העלייה בעזרת השם, כלומר עלייה אידיאולוגית, עלייה מתוך הכרה ציונית, עלייה מתוך הבנה שזה הבית.
<אברהם דובדבני: דבר שהוא משימה מאד מאד קשה, אבל אנחנו הסברנו לכולם, צריך להמשיך לעסוק בעידוד עלייה בכל תנאי, כדי להבטיח שגם אחרי הגל הזה תמשיך העלייה הגדולה גם ללא הסיוע של שונאי ישראל.
<אברהם דובדבני: אנחנו בקטע הזה עושים פעולות מאד מרשימות.
<אברהם דובדבני: נמצאת פה מרינה והיא בוודאי תוסיף כמה דברים.
<אברהם דובדבני: בעידוד עלייה אנחנו בעיקר הקמנו מרכזי עלייה שהלב שלהם זה אולפנים.
<אברהם דובדבני: אנחנו כבר עברנו את ה-100 אולפנים שהקמנו בשנת 2016 ואנחנו בשנת 2017 נגיע ל-225 אולפנים.
<אברהם דובדבני: זה מהלך דרמטי, שאם אתה לוקח בחשבון שכל כיתת אולפן זה בין 20 ל-25, זה אלפים שנמצאים כבר עכשיו ועוד נגיע ל-4,000,5,000 בפזורה, זה לא הכל בצרפת.
<אברהם דובדבני: החלק הגדול ביותר הוא כמובן בצרפת, כי יש צורך מיידי במסגרת הכשרת האנשים ועידודים לעלות, לתת להם את השפה, אבל זה גם בארגנטינה, גם בברזיל וגם באנגליה.
<אברהם דובדבני: במקומות שונים אנחנו עושים וזה רק הולך ויגבר.
<אברהם דובדבני: הלילה מרינה יוצאת לדרום אמריקה כדי לפתוח עוד 11 אולפנים בברזיל.
<אברהם דובדבני: בהחלט מהלכים דרמטיים בעניין.
<אברהם דובדבני: עוד דבר אחד שיצא.
<אברהם דובדבני: הוקם יחד בינינו ועם הסוכנות דבר שמאד חשוב לוועדה הזו לדעת אותו.
<אברהם דובדבני: יש דבר שנקרא חברת אופק, חברה שבבעלות הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית, בעלות משותפת שעובדת בשיתוף ישיר עם משרד הקליטה כמובן, שבאמצעות החברה אנחנו מוציאים לפועל את הפעולות.
<אברהם דובדבני: כלומר זה לא שאנחנו עושים אותן ישירות, אלא אנחנו עושים אותן במסגרת החברה.
<אברהם דובדבני: זה גם נותן אפשרות למדינה לסייע לנו גם כלכלית, כספית, בצורה מרשימה כדי שנוכל לבצע את הפעולות.
<אברהם דובדבני: כל זה הדברים שעשינו.
<אברהם דובדבני: אני רוצה להזכיר עוד שני דברים שלא אמרתי בהתחלה וצריך לדעת.
<אברהם דובדבני: במסגרת הדברים שאמרנו שאנחנו נעשה דברים שאחרים לא עושים אותם, אנחנו נכנסנו בצורה מאסיבית לפעול בקרב הפזורה דוברת הרוסית, שנמצאת בתפוצות.
<אברהם דובדבני: יש כמיליון בקנדה ובארצות הברית, יש קבוצה גדולה בגרמניה, יש קבוצה גדולה באוסטרליה ואין אף אחד שמתייחס אליהם - - -.
<אברהם דובדבני: אנחנו פועלים בתוכם בצורה רצינית.
<אברהם דובדבני: שוב, גם זה באחריותה של מרינה, הדבר הזה, ויש לנו גם שליחים, אפילו אנחנו מחזיקים שליחים ופעילים בתוכם והדבר היפה ביותר וההפתעה הכי גדולה זה ההיענות האדירה שלהם לשיתוף פעולה.
<אברהם דובדבני: אנחנו חשבנו אחרי שבחרו לא לבוא לפה אלא בחרו ללכת לארצות הברית וכו', שהם לא ירצו להסתכל עלינו.
<אברהם דובדבני: להיפך.
<אברהם דובדבני: הם מחפשים את הקשר עם ישראל, הם ממלאים את האולפנים שלנו בעברית.
<אברהם דובדבני: הם עושים פעילויות של יום העצמאות וחגים אחרים.
<אברהם דובדבני: ממש יוצא מן הכלל.
<אברהם דובדבני: בסופו של דבר זה גורם גם לעלייה.
<אברהם דובדבני: זה קצת רחוק, זה קצת פחות מדבר אליהם, אבל נעשית בזה פעולה רצינית.
<אברהם דובדבני: הגוף הנוסף שגם כן עכשיו הפך להיות פופולארי, אבל אנחנו כבר פועלים בזה למעלה מ-5 שנים, כבר 7 שנים, זה פעילות בקרב מה שהיו קוראים היורדים, בקרב הישראלים שנמצאים בחוץ לארץ, וזה סיפור.
<אברהם דובדבני: רק בצפון אמריקה יש כמיליון ישראלים ואנחנו התחלנו לפעול בתוכם.
<אברהם דובדבני: היום הם כבר הקימו ארגון משלהם והמדינה פועלת איתם ומשתפת איתם פעולה.
<אברהם דובדבני: אנחנו התחלנו לטפל בכל הדברים האלה עוד לפני שקם הארגון והקמנו מרכזי תרבות יחד עם משרד התפוצות ועם מי שהיום יושב ראש הכנסת, יולי אדלשטיין.
<אברהם דובדבני: עשינו את זה באמצעותם, באמצעות כסף של משרד התפוצות דאז ועשינו את ההתחברות הזו עם הציבור הזה.
<אברהם דובדבני: מרכזים יפיפיים, כולל אפילו במקומות מסוימים הקמת בית ספר יומי לילדי ישראלים, ששם זה ארבע שעות עברית וכו'.
<אברהם דובדבני: אני חושב שאלה הדברים העיקריים.
<אברהם דובדבני: כמובן אנחנו עוסקים בזריעת ציונות שגרתית, מחזירים את הנושא הציוני שיהיה שיח ציוני בקהילות, שתהיה יותר מודעות בקהילות לנושאים הציוניים ושיתוף הפעולה עם הקהילות הוא מצוין, מצוין.
<אברהם דובדבני: אחרי שהתברר, ובזה אני אסיים את הפתיחה שלי כדי לאפשר גם לאחרים וגם לשאלות, התברר שמה שהחלטנו אז – שנעשה מה שצריך ובחרנו בנושאים האלה – שבחרנו בנושאים הנכונים.
<אברהם דובדבני: הדוגמא הכי חזקה זה העברית.
<אברהם דובדבני: אמרו לנו תגידו, אתם השתגעתם, הולכים לדבר?
<אברהם דובדבני: שילמדו עברית בחוץ לארץ, להגיד לאמריקאים שהם צריכים לדעת עברית?
<אברהם דובדבני: וכשהגענו לארצות הברית התברר שחיכו לנו.
<אברהם דובדבני: אנחנו מחזיקים את הפעילות המרשימה וזה טיפה בים, כי ארצות הברית זה חמישה מיליון יהודים, אבל המהלך שאנחנו רואים אותו וההיענות וממש עוזרים, כולל סיוע כספי.
<אברהם דובדבני: יש לנו מועצה ציבורית מקומית לטיפוח העברית של אנשים טופ-טופ.
<אברהם דובדבני: זו באמת דוגמא שיש לנו פה הרגשה לגבי התפוצות של כל מיני דברים שהיא לא נכונה ואפילו עניין של העברית, עניין של עלייה, עניין של השיח הציוני, לדבר על ציונות היום יותר מאשר אי פעם, כי עד שמתחילים להסביר מדיניות כזו או אחרת של המדינה זה דבר שצריך להסביר להם למה אנחנו פה והזכות וכל הדברים האלה.
<אברהם דובדבני: גם על הנושא הציוני, אנחנו צריכים לחדור לאוניברסיטאות כדי להסביר את זה.
<אברהם דובדבני: אלה הדברים שאנחנו פועלים.
<אברהם דובדבני: שוב, אמרתי ואני אומר את זה שוב, ברוך השם, אנחנו רואים ברכה בעמלנו.
<אברהם דובדבני: כמובן שהציפיות שלנו הן עוד הרבה יותר גדולות, אין פה זרי דפנה לנוח עליהם עדיין, אבל בהחלט אנחנו רואים את ההתפתחות כל הזמן, רואים את ההיענות בשטח וזה חלקנו שהייתי אומר שלקחנו על עצמנו, לשים את הכתף בחלק הכי כבד של האלונקה, באותם נושאים שאין להם סיכוי והכי קשה להביא אותם, שזה העלייה מהמערב, מבחינה אידיאולוגית עידוד העלייה, הנושא של העברית.
<אברהם דובדבני: אלה נושאים שקשה מאד והם היו חסרים וזה היה החלק הכבד שבאלונקה, ושם שמנו את הכתף והאלונקה מתקדמת.
<אברהם דובדבני: תודה רבה.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע גם ממלא מקום יושב ראש ההסתדרות הציונית, מר יעקב חגואל, בבקשה.
אברהם נגוסה: חבר הכנסת אתה רוצה?
מרדכי יוגב: לא, אני רוצה לשמוע.
<יעקב חגואל: בוקר טוב.
<יעקב חגואל: תודה על ההזדמנות ועל ההזמנה שלך כיושב ראש הוועדה לחשוף את הפעילות של ההסתדרות הציונית בפני המקום הזה.
<יעקב חגואל: לפני שאני נוגע בתחומי האחריות הישירים שלי בהסתדרות הציונית, אני רוצה לגעת בתאריך חשוב.
<יעקב חגואל: אנחנו מציינים השנה 120 שנה לקונגרס הציוני הראשון ואנחנו גאים בכך.
<יעקב חגואל: הקונגרס הציוני הראשון זו למעשה האסיפה הכללית הראשונה שהקימה את התאגיד הזה, שנקרא ההסתדרות הציונית העולמית, ואנחנו גוף שקיים כמעט 120 שנה וממשיכים לפעול.
<יעקב חגואל: בדרך הקמנו לנו כמה חברות בת קטנות, כמו הסוכנות היהודית, כמו קרן היסוד, כמו קרן קיימת.
<יעקב חגואל: אמרתי קטנות בבדיחות, לא ברצינות.
<יעקב חגואל: אנחנו גאים בהן ועד היום הן חברות בת שלנו והן עושות פעילות יפה וטובה ואנחנו מתאמים איתם את הפעילות שלנו.
<יעקב חגואל: כמו שאמר פה יושב ראש ההסתדרות הציונית, אנחנו לא עושים דברים שהם עושים והם לא עושים דברים שאנחנו עושים.
<יעקב חגואל: אנחנו מתואמים בינינו.
<יעקב חגואל: הוא נתן את הדוגמא של העלייה.
<יעקב חגואל: אני חושב שבהקשר הזה המוסדות הלאומיים כולם, מנסים להתעסק בעניינים הציוניים בצורה הטובה ביותר מזה עשרות שנים ובשנה הזאת, בשנת ה-120, אנחנו צפויים בעזרת השם לקיים מספר אירועים, גם בארץ וגם בתפוצות, שהמטרה זה לציין את האירוע ההיסטורי הזה, אבל לא רק.
<יעקב חגואל: המטרה שלנו היא גם להשתמש בזה כטריגר להעצים את הציונות גם בקרב עמנו היושב בציון וגם בקרב העמנו שלא יושב בציון ואני ארחיב בזה קצת בהמשך, אבל אנחנו כבר בהתארגנות לאירוע בבאזל ויש לנו אישור של ראש הממשלה שהוא הולך להשתתף באירוע הזה וגם באירועים - - -
מרדכי יוגב: עכשיו אני מבין למה ברק גידל זקן.
<יעקב חגואל: ומעבר לזה אנחנו הולכים לקיים אירועים ברחבי הארץ.
<יעקב חגואל: אתם עוד מעט, כשתצאו מהארץ על מנת לחזור, תוכל לראות מיצג שלנו בנתב"ג, כל מיני דברים שקשורים למאה העשרים.
<יעקב חגואל: אני לא אגלה את כל הסודות, אבל תהיו ערניים לזה בשנה הקרובה.
<אברהם דובדבני: ויש הבנה עם יושב ראש הכנסת שגם הכנסת תציין יום אחד את ה-120 שנה להסתדרות הציונית.
<יעקב חגואל: נכון, נכון מאד.
מרדכי יוגב: בבזאל.
<אברהם דובדבני: לא, לא, פה, פה.
<יעקב חגואל: אנחנו נעשה בכנסת.
<אברהם דובדבני: במשכן הזה.
<יעקב חגואל: גם בבאזל.
מרדכי יוגב: יש תמונה דרך אגב במעבר, של כינוס באזל.
מרדכי יוגב: בקומה מעל האודיטוריום יש תמונה גדולה של כל נציגי באזל.
<יעקב חגואל: תמונת המחזור של 208 הצירים, נכון.
<יעקב חגואל: אני רוצה לגעת בתחומי האחריות הישירה שלי.
<יעקב חגואל: אני מטפל, כמו שאמר יושב ראש ההסתדרות הציונית בעיקר בשני דברים.
<יעקב חגואל: אחד, במאבק באנטישמיות.
<יעקב חגואל: חשוב לומר שמבחינת המוסדות הלאומיים שוב, האחריות של המאבק באנטישמיות היא אחריות שלנו ואנחנו מטפלים בה היטב.
<יעקב חגואל: לצערנו אנחנו נמצאים בעשור לא פשוט, עשור שבו כל שנה ישנה יותר אלימות אנטישמית מהשנה שקדמה לה ואנחנו בהקשרים האלה גם הקמנו מרכז למאבק באנטישמיות באינטרנט, בניו-מדיה, מרכז שקיים מזה חמש וחצי שנים.
<יעקב חגואל: אנחנו גם עורכים כנסים ברחבי העולם.
<יעקב חגואל: סיימנו לפני כחודש וחצי כנס אירופאי גדול בנושא המאבק באנטישמיות - - -
<אברהם דובדבני: בבודפשט.
<יעקב חגואל: בבודפשט, נכון.
<יעקב חגואל: ובעוד שלושה שבועות אנחנו עורכים כנס לדוברי צרפתית בפריז, במאבק באנטישמיות.
<יעקב חגואל: אנחנו מנסים לרתום ככל שיותר שותפים לעניין.
<יעקב חגואל: אני דיברתי בחדר הזה מספר פעמים השנה על העניין, אז אני לא אכביר, אבל בהחלט זה נושא שמדאיג אותנו מאד.
<יעקב חגואל: דרך אגב, זה מדאיג אותנו גם בהקשר של התבוללות.
<יעקב חגואל: אנחנו בהחלט רואים קשר בין האנטישמיות שעולה לבין התבוללות.
<יעקב חגואל: צריך להבין שזה שעמנו, שהיהודים בעולם היום פוחדים לשים מזוזות על הדלתות או ללכת עם כיפות על הראשים, בסופו של יום זה גורם להתבוללות להתגבר גם.
<יעקב חגואל: יש קשר בין שני הדברים, גם מחקרית יש קשר בין שני הדברים.
<יעקב חגואל: זה בנושא המאבק באנטישמיות.
<יעקב חגואל: הדבר השני שאני אחראי עליו, זה פעילות עם ישראלים בארץ ותפוצות.
<יעקב חגואל: נגע בו יושב הראש בעניין הפעילות עם הישראלים שלא גרים פה יותר.
<יעקב חגואל: לצערנו אנחנו גם מחפשים מילים, כבר לא קוראים להם יורדים וכבר לא קוראים לזה לצערנו לרדת מהארץ, אלא היום יש מכבסת מילים כמו למשל רי-לוקיישן.
<יעקב חגואל: אנחנו באמדוקס ברי-לוקשיין, עוברים למקום אחר.
<יעקב חגואל: כל הנושא של הגלובליזציה, כל הנושא שהפכנו להיות כפר גלובאלי, הוא בעניין הזה מאד נוגע ואני רוצה לספר לכם על חוויה שלי לראות משפחה שהייתה גרה בשדרות וגרה היום בלוס אנג'לס, והם אומרים לי אין בעיה, הסבתא ממשיכה לגור בלוס אנג'לס, יש לנו פייס-טיים, יש לנו מיני בישין אחרים שאנחנו רואים אותם דרך המסכים.
<יעקב חגואל: הסבתא רואה את הנכד כל יום, הכל בסדר.
<יעקב חגואל: ואנחנו מתרגלים לזה כבר.
<יעקב חגואל: איפה הריח של הנכד?
<יעקב חגואל: איפה החיבוק לנכד?
<יעקב חגואל: אני מדבר כרגע ברמה האישית.
<יעקב חגואל: ברמה הלאומית, בסוף אנחנו מאבדים מאד את הקשר של העם אל הארץ, ובעברית יותר פשוטה – אנחנו מאבדים את הערכים שלנו ואת הציונות, עם הפרנסה ועם ההישגיות ואנחנו מתבלבלים בהקשרים האלה וזה מוביל אותי לכך שאנחנו מטפלים גם בהעצמת הציונות בקרב הישראלים פה בארץ.
<יעקב חגואל: ובהקשרים האלה אנחנו פועלים רבות בהסתדרות הציונית העולמית ואנחנו מנסים להעצים את הפעילות הציונית הן בקרב הצעירים, אבל לא רק.
<יעקב חגואל: יש לנו פעילות רבה מאד היום ב-70 ערים ברחבי הארץ בכל נושא של העצמת הציונות, גם בקרב הגיל השלישי, כי אין לנו ספק שהעניין הזה של ההתעסקות בציונות, העניין הערכי שאנחנו התבלבלנו בו ואנחנו משקיעים את המאמצים שלנו בעניין של ההישגיות ולא בעניין של הערכיות, הוא משהו שחוצה את כל החברה הישראלית, בהקשרים האלה אנחנו לקחנו על עצמנו ואנחנו עושים הרבה מאד פרויקטים.
<יעקב חגואל: אני רוצה לגעת באחד מהם, שזו לו עכשיו השנה הרביעית.
<יעקב חגואל: אנחנו עורכים את חידון הציונות למשפחות, שהשיא שלו זה באמת בפריים טיים של ערוץ 10 עם אלי יצפאן ביום העצמאות, אבל זה רק השיא וזה רק התירוץ.
<יעקב חגואל: התהליך הוא התהליך החשוב.
<יעקב חגואל: אנחנו סיימנו את השנה האחרונה בכך שהשתתפו 12,000 משפחות בתהליך שלנו.
<יעקב חגואל: זה חידון למשפחות שיש אותו גם אינטרנטי וגם לוקאלי בחלק גדול מהערים בארץ, ולאחר מכן ברמה המחוזית.
<יעקב חגואל: בתהליך הזה השתתפו כ-12,000 משפחות, זה אומר כמעט 50,000 איש שהיו בתוך התהליך הזה.
<יעקב חגואל: דרך הטריגר הזה של המסכים, האינטרנט, המיינסטרים הישראלי, שזה השיח היום שלנו, אנחנו מצליחים לרתום את הציבוריות הישראלית לתוך אותה הגברת הציונות בקרב ישראלים.
<יעקב חגואל: עד כאן.
אברהם נגוסה: לפני שנשמע את ראשי המחלקות של ההסתדרות, האם המנכ"ל מר אלי כהן, רוצה להוסיף?
אלי כהן: תודה.
אלי כהן: ראשי המחלקות ידברו, בבקשה.
אלי כהן: תודה רבה לך אדוני יושב הראש.
אברהם נגוסה: אז אני הולך לכיוון של המחלקה של החטיבה ההתיישבותית.
אברהם נגוסה: הוועדה מאד רוצה לשמוע על תפקודה של המחלקה בעניין זה, מכיוון שאנחנו ערכו שם ביקורים ואף עשינו שם דיונים, גם בגוש עציון, בחברון, במטה בנימין ואנחנו התרשמנו שיש קליטה מאסיבית באזורים האלה, שאנחנו רואים שזו קליטה איכותית ומאד מוצלחת.
אברהם נגוסה: יחד עם זאת, הם שיתפו איתנו והביאו לידיעתנו את הבעיות הקיימות, כמו המבנים ופרויקטים שונים ולכן אנחנו רוצים לשמוע על הפעילות של המחלקה בעניין זה בהתיישבות וגם כמתן פתרון לבעיות המבנים לפעילות חברתית וגם דיור לעולים ביהודה ושומרון.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמע לשמוע את התייחסות ההתיישבות.
<אברהם דובדבני: החטיבה מטפלת בכל הארץ, לא רק ביהודה ושומרון.
<אברהם דובדבני: היום גליל זה גם נגב.
אברהם נגוסה: אנחנו נשמח - - -
<אברהם דובדבני: לא, אז אני אומר, אין כתובת אחרת.
<אברהם דובדבני: כל נושא הדיור לעולים הוא גם בצד הזה וגם בצד השני.
אברהם נגוסה: נשמח להתייחס גם בגליל, גם בנגב וגם במרכז הארץ, אין שום בעיה, אבל אני התמקדתי בנושא הזה בעיקר, כי השאלות שהגיעו אלינו חזרו על עצמן.
אברהם נגוסה: אז אני אשמח שתתייחס בכלל, לכל הארץ.
<גאל הנרי גרינוולד: בסדר גמור.
<גאל הנרי גרינוולד: בוקר טוב.
<גאל הנרי גרינוולד: ברשות יושב הראש, אני אנסה להתייחס בקצרה לשאלות שאתה שאלת ולתת איזו שהיא סקירה קצרה על הנעשה במסגרת החטיבה להתיישבות בתחום הזה שנקרא קליטת עלייה והבאת עולים.
<גאל הנרי גרינוולד: באופן כללי צריך לדעת וכל מי שקצת מבין וקשור לנושא של העלייה יודע - - -
אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת עודד פורר שהיא גם מנכ"ל משרד הקליטה.
אברהם נגוסה: בדיוק התחלנו עכשיו לדבר על קליטת עלייה.
אברהם נגוסה: השאלה התמקדה בתחום הקליטה.
<גאל הנרי גרינוולד: מי שמבין ומי שקשור לנושא של העלייה והקליטה יודע עד כמה חשוב למצוא מסגרת מתאימה כדי לקלוט את העולים.
<גאל הנרי גרינוולד: עולה שמגיע לכאן, שעזב את מדינתו, צריך להתמודד עם הרבה מאד בעיות, החל משפה, החל מתעסוקה, מבעיות של חינוך.
<גאל הנרי גרינוולד: הרבה פעמים הוא צריך להתמודד עם דרך חדשה.
<גאל הנרי גרינוולד: אני אומר את הדברים האלה כיוון שהמסגרת ההתיישבותית – הן בצפון והן בדרום והן במרכז – היא הרבה פעמים נותנת בדיוק את התשובות למה שהעולה צריך.
<גאל הנרי גרינוולד: זאת אומרת למה אני אומר את הדברים האלה, כיוון שהחטיבה להתיישבות, שהיא אמונה על התחום הזה שנקרא המגזר הכפרי, וכפי שאמר יושב ראש ההסתדרות הציונית העולמית, לא רק ביהודה ובשומרון אלא בגליל, בנגב, בצפון ובדרום.
<גאל הנרי גרינוולד: הרבה פעמים אנחנו שומעים מהעולים שיותר קל להם להיקלט ביישוב שכל היישוב מתגייס לטובתם, מאשר להימצא בעיר גדולה כזאת או אחרת, ששם לפעמים הרבה הרבה יותר קשה.
<גאל הנרי גרינוולד: לכן צריך לדעת שבהחלט החטיבה להתיישבות יכולה לתת תשובה מתאימה, שעונה על אותם צרכים של העולים, על כל המגוון של הבעיות שאני הזכרתי.
<גאל הנרי גרינוולד: זו נקודה ראשונה.
<גאל הנרי גרינוולד: הנקודה השנייה, אני מניח שיושב הראש יודע שהחטיבה להתיישבות עברה מספר אירועים בשנתיים האחרונות ועדיין אנחנו נמצאים לקראת חזרתה של החטיבה להתיישבות לתפקוד מלא, אבל אני כבר יכול להגיד לכם שיש שני דברים שאנחנו עוד רוצים לעסוק בהם במהלך שנת 2016.
<גאל הנרי גרינוולד: שני נושאים שנוגעים ישירות לתחום העולים.
<גאל הנרי גרינוולד: אחד זה נושא של חברה וקליטה, דהיינו ביישובים בצפון, החטיבה להתיישבות שותפה יחד עם המועצות האזוריות כדי לממן את השכר של אותם רכזים שמטפלים בעולים.
<גאל הנרי גרינוולד: והדבר השני, הנושא של חברה משכנת.
<גאל הנרי גרינוולד: דהיינו, באותם נושא שנקרא מבנים.
<גאל הנרי גרינוולד: מבנים יבילים, מבנים אחרים, שבהם ניתן ליישב אותם באותם יישובים שרוצים לקלוט עולים ובדרך הזאת גם ברוח, זאת אומרת דרך החברה והקליטה וגם בדרך החומר, באותם קרוואנים שניתן לתת לעולים, אנחנו יכולים לעסוק ולקלוט את העולים.
<גאל הנרי גרינוולד: לכן אני מאד מאד מקווה שבמהלך שנת 2017 החטיבה להתיישבות תוכל לתת מענה מאד מאד משמעותי לנושא של העולים.
<גאל הנרי גרינוולד: ואני אוסיף קצת יותר מזה.
<גאל הנרי גרינוולד: לי ידוע באופן אישי על כ-100 משפחות, לצערי הרב, אני אומר את זה בצער רב, על 100 משפחות שעלו מצרפת ועזבו וירדו חזרה לחוץ לארץ.
<גאל הנרי גרינוולד: למה אני מציין את זה, כי בבדיקה שאנחנו קיימנו, שעשינו על אותן משפחות על ידי אותם גורמים שמבינים בתחום הזה, בין היתר, אני אומר בין היתר, זה לא הכל.
<גאל הנרי גרינוולד: אז צריך לדעת שהם הצביעו על העדר תמיכה קהילתית בקליטה שלהם.
<גאל הנרי גרינוולד: במילים יותר פשוטות, הם הגיעו לאן שהם הגיעו ואף אחד לא הסתכל עליהם.
<גאל הנרי גרינוולד: אף אחד לא טיפל בהם כמו שזה צריך.
<גאל הנרי גרינוולד: אני לא אומר שזה רק זה.
<גאל הנרי גרינוולד: אני מציין את זה, כי במסגרת ההתיישבותית אתה יכול לראות יישוב שלם שמתגייס כדי לקלוט את המשפחה הזאת, ואני יכול לתת דוגמאות של מצפה נטופה בגליל, שלא רק שהיישוב כיישוב התגייס כדי לקלוט משפחות שעלו מארצות הברית, אלא גם החטיבה להתיישבות בעבר הקימו שם בקו"ם.
<גאל הנרי גרינוולד: זאת אומרת הקימו שם מספר קרוואנים כדי לקלוט במסגרת הקליטה הראשונה, החודשים הראשונים, את המשפחות.
<גאל הנרי גרינוולד: ואותו דבר במקומות אחרים בארץ.
<גאל הנרי גרינוולד: לכן הדבר הזה הוא מאד מאד חשוב.
<גאל הנרי גרינוולד: והדבר האחרון ובזה אני אסיים, אדוני יושב הראש, אני רוצה לנצל את ההזדמנות שאני נמצא כאן ושאנחנו עוסקים בנושא של עלייה וקליטה, כדי לבקש ממך ודרכך ודרך חברי הכנסת שנמצאים כאן, לקרוא לממשלת ישראל ולכנסת ישראל לעשות יותר בתחום העלייה והקליטה מהמערב.
<גאל הנרי גרינוולד: אני רוצה להסביר את עצמי.
<גאל הנרי גרינוולד: זה כבר לא קשור לחטיבה להתיישבות.
<גאל הנרי גרינוולד: זה גם קשור לחטיבה להתיישבות, אבל זה לאו דווקא קשור לחטיבה להתיישבות.
<גאל הנרי גרינוולד: תראו, אנחנו נמצאים בשעה מאד מאד מיוחדת.
<גאל הנרי גרינוולד: יש פוטנציאל גדול מאד של עלייה מהמערב.
<גאל הנרי גרינוולד: כשאני אומר המערב, אני מתכוון בעיקר באירופה.
<גאל הנרי גרינוולד: כולנו מכירים את המציאות שקיימת באירופה והיהודים היום בהרבה מאד מדינות באירופה יודעים שהעתיד שלהם לא שם.
<גאל הנרי גרינוולד: הם לא מנסים לשכנע אותך כמו בעבר, להגיד לא, אני יכול להישאר פה.
<גאל הנרי גרינוולד: לא.
<גאל הנרי גרינוולד: הם יודעים שהם לא יהיו שם בעתיד.
<גאל הנרי גרינוולד: השאלה הגדולה – האם היהודי מפריז יעבור לקנדה או למיאמי או שיעבור להבדיל לישראל.
<גאל הנרי גרינוולד: כנ"ל לגבי בלגיה וכנ"ל לגבי שוויץ ולעניות דעתי זה יקרה בעוד הרבה מאד מדינות ברחבי העולם ולא רק באירופה.
<גאל הנרי גרינוולד: והשאלה מה אנחנו כמדינה עומדים לעשות.
<גאל הנרי גרינוולד: ואם אני יכול לבקש ממך, שדרכך לממשלת ישראל, דרכך לאותם משרדים, להיות שופר לקריאה הזאת ולעשות הרבה הרבה הרבה יותר ממה שאנחנו עושים.
<גאל הנרי גרינוולד: דברים יפים נעשים, אבל לא מספיק.
<גאל הנרי גרינוולד: צריך לעשות יותר.
<גאל הנרי גרינוולד: צריך לייצר כלים חדשים.
<גאל הנרי גרינוולד: יש פוטנציאל גדול.
<גאל הנרי גרינוולד: וכפי שאמר יושב ראש ההסתדרות הציונית עולמית, התיישבות וציונות, כל זה לא הולך בלי העלייה.
<גאל הנרי גרינוולד: ולא במקרה אגב אני מרשה לעצמי להגיד ששלושה חברי הנהלה שנמצאים כאן, שמייצגים את ההסתדרות הציונית העולמית, זה נכון לגבי סלביו, זה נכון לגבי מרינה וזה נכון לגבי, שלושתנו גם כן עלינו לארץ ושלושתנו מבינים ומכירים בדבר הזה.
<גאל הנרי גרינוולד: ולכן אנחנו רוצים להיות כאן בשביל לבקש ממך שתהיה השופר לקריאה הזאת, על מנת שאחינו שנמצאים בגולה יחברו למדינת ישראל.
<גאל הנרי גרינוולד: זה מצב של Win-Win, כמו נוהגים להגיד.
<גאל הנרי גרינוולד: הם צריכים את זה ומדינת ישראל צריכה את זה.
<גאל הנרי גרינוולד: תודה רבה.
אברהם נגוסה: באמת הראייה שלך הייתה גם בקרב הנהלת הסוכנות היהודית, כשהם היו פה - הירידה במספר העולים לעומת הצפייה שהייתה צריכה להיות, ואחד הדברים זה באמת בעיות בתעסוקה ובדיור פה בארץ, וזה מה שגורם לעולים ולא מושך אותם לכיוון מדינת ישראל.
אברהם נגוסה: אנחנו באמת פועלים בכיוון הזה, שאתם יודעים שזה ביום העלייה, בפעם הראשונה ניסינו להביא למודעות, להתגייסות של הממשלה.