GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<משה כץ: דרך אגב, גם עבור העולים שמגיעים אנחנו מעודדים לעשות את ההכשרה בשיטת אפרנטשיפ, שכבר במהלך הקורס מאתרים מקומות תעסוקה לתלמידים ובמהלך הקורס הם כבר מתחילים להרוויח שכר ולפי הנתונים שיש לנו רוב התלמידים שסיימו נשארים לעבוד אצל אותו מעסיק, לפחות בחלק הראשון של הקריירה שלהם.
<משה כץ: לגבי הנוער אנחנו די דומים למשרד החינוך, על כל עולה חדש שנמצא 3 שנים בארץ בית הספר מקבל ש.
<משה כץ: ש לסיוע, לשיעורי עזר, להומניסטיקה.
<משה כץ: לגבי העולים מאתיופיה, כל תלמיד שהוא עלה מאתיופיה ולא חשוב מתי הוא עלה, הוא מקבל את התמיכה הזאת ויש לנו בבתי הספר גם מעגלים נוספים, אם יש קבוצה מעל 8-10 איש אנחנו ממנים מגשר עבור העולים האלה שיוכלו לגשר בין העולים לבין הקהילה, למקומות תעסוקה ואנחנו מעניקים בכך גם כלים נוספים על מנת גם להכשירו יותר טוב וגם שיוכל להשתלב בתעשייה.
<משה כץ: המספרים כבר נאמרו, אני מאוד אשמח אם יתנו פה למעסיקים או כאלה ששותפים לפרויקטים וגם לסיום אומר משפט, אמר את זה גם מנכ"ל משרד הקליטה, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם הסוכנות היהודית, משרד הקליטה, יש גבולות גזרה של אחריות.
<משה כץ: כל אחד שם את האחריות שלו ואני לא זוכר בחמש השנים האחרונות ולו קורס אחד שנתבקשנו על ידי הסוכנות היהודית לבצע הכשרה מקצועית, שהוא התבטל בגלל תקציב.
<משה כץ: קודם כל נתנו לעולים ולצערי אני אומר, ואמר את זה גם חבר הכנסת אלאלוף, אנחנו לא עושים מספיק הכשרה מקצועית לא בגלל שאנחנו לא יודעים, בגלל הקיצוצים התקציביים הגדולים שחלו בשנים האחרונות.
<משה כץ: תודה רבה.
אברהם נגוסה: אני מבין שלגבי העולים, הכתובת היא משרד הקליטה ומשרד הקליטה מגיע אליכם.
אברהם נגוסה: עולה שאינו עולה חדש שבאחריות
אברהם נגוסה: כם, איך הוא יודע ואיך מגיע אליכם כדי להכנס להכשרה המקצועית?
<משה כץ: הוא יכול להגיע או דרך שירות התעסוקה, בדרך כלל אנשים שלא משתלבים במעגל התעסוקה, הם מגיעים לשירות התעסוקה.
<משה כץ: אצל היועצים התעסוקתיים בשירות התעסוקה כל הקורסים הפעילים פתוחים הם מפנים אותם וזה לא עולה להם כסף.
<משה כץ: אלה קורסים במימון המדינה.
<משה כץ: אופציה שניה – הם לוקחים דרך התקשורת, דרך העתונות, בתי ספר עסקיים, מקבלים ואוצ'ר ומשתלבים בקורס.
אברהם נגוסה: אז דרך התעסוקה - - -
<משה כץ: כל הכלים כשרים.
<משה כץ: יכול להיות גם דרך שירות תעסוקה, הוא יכול להגיע גם עצמאית ד רך פרסומים.
יוליה מלינובסקי: אני שמעתי הרבה טענות, שאנשים היו מגיעים ללשכת התעסוקה, נרשמים באבטלה ואין שם שום דבר.
יוליה מלינובסקי: הם מבקשים "תנו לנו משהו", ואין שם שום דבר.
<משה כץ: את צודקת.
<משה כץ: אמרתי, עכשיו המצב קצת יותר טוב, אבל הייתה תקופה שלצערי ייבשו את האגף להכשרה מקצועית מבחינה תקציבית, בקושי היו קורסים ואז, נכון, באו אנשים שלא היו משולבים בעולם העבודה לשירות התעסוקה ולא היו קורסים.
<משה כץ: זאת החלטה של האוצר, של המדינה, כמה קורסים יהיו.
<משה כץ: זו החלטה ואני אשמח אם גם את תירתמי שיהיו הרבה תקציבים.
<משה כץ: אנחנו נבצע את הקורסים.
אברהם נגוסה: אתה מדבר על תקציבים, בנושא יוצאי אתיופיה ממה שאני יודע, קיבלתם 55 מיליון שקל לארבע שנים להכשיר 3,600 יוצאי אתיופיה.
אברהם נגוסה: האם התכנית הזאת התחילה?
אברהם נגוסה: ואם התחלתם, כמה עד עכשיו בתהליך הכשרה?
<משה כץ: אני לא יודע להשיב לך על השאלה הזאת לצערי.
<משה כץ: אני יכול להגיד לך שבימים אלה בבית ספר "נחלים" בפתח תקוה יש קבוצה גדולה של אוטוטרוניקה שנתנו להם מעטפת מאוד גדולה כולל מגשר, אבל להגיד לך על ה- 55 מיליון שקלים, אני לא יודע להשיב לך.
אברהם נגוסה: לא שמעת?
אברהם נגוסה: לא הגיע אליכם?
<משה כץ: יכול להיות שזה נמצא אצל מיכל צוק, אני לא יודע להשיב לך על השאלה הזאת.
אברהם נגוסה: זה מלפני שנה.
<משה כץ: אני יכול להשיב על מה שאני יודע, מה שאני לא יודע אני לא יכול להשיב.
קסניה סבטלובה: יכולים לבקש תשובה בכתב על העניין הזה.
קסניה סבטלובה: אם זה מוצה, לא מוצה.
אברהם נגוסה: את מי אנחנו צריכים לשאול?
<משה כץ: נרשום את זה ונעביר לך את המידע הזה.
אברהם נגוסה: במסגרת ועדת השרים בראשות ראש הממשלה, התכנית הממשלתית לשילובם המיטבי של יוצאי אתיופיה התקבלה ואושרה התכנית וגם התקציב ב- 2015.
אברהם נגוסה: אני מבקש לקבל פירוט.
אברהם נגוסה: התכנית הייתה צריכה להתחיל והסכום הוא 55 מיליון שקל.
אברהם נגוסה: אני מוכן לתת לך העתק מההחלטה.
<משה כץ: אני אעביר את השאלה ונעביר לך בכתב את התשובה.
אברהם נגוסה: הוועדה מבקשת לקבל בכתב.
<משה כץ: אני אעביר את השאילתא ונשיב לך בכתב.
קסניה סבטלובה: האם תוכל לענות על שאלה כזאת?
קסניה סבטלובה: פונים ללשכתי הרבה מאוד אנשים עולים חדשים שקיבלו ואוצ'רים לקורסים כאלה ואחרים שהם בחרו בהם ולאחר זמן קצר מתברר שהמכללה הרלבנטית או שאינה מקיימת את הקורס הנ"ל, או שהיא פשטה רגל.
קסניה סבטלובה: בכלל יש בעייתיות מאוד גדולה, כי העולים לא יודעים להעריך האם זה גוף רציני או לא רציני, אבל הם חושבים שאם הם קיבלו ואוצ'ר ספציפית למקום הזה הם יכולים להמשיך ויהיה בסדר.
קסניה סבטלובה: הם לא יכולים לממש את הזכות שלהם להשתמש באותו ואוצ'ר, אומרים להם תשובות שהתקבלו ושכרגע מטפלים בהם, התקבלו להם תשובות ש"זה מה יש", המכללה פשטה את הרגל או שהקורס לא יצא לדרך או שיצא לדרך בעוד שנתיים, ואוצ'ר חלופי הם כבר לא יכולים לקבל.
<משה כץ: הוואוצ'רים תקפים רק למוסדות שמקבלים את ההכרה.
<משה כץ: על מנת שמוסד יקבל את ההכרה הוא צריך להציג איתנות פיננסית, אולם למרות האיתנות הפיננסית מעת לעת קורה שמוסד כזה או אחר נופל ופושט רגל.
<משה כץ: כרגע אנחנו גם מטפלים באיזה מוסד כזה, כאשר הטיפול שלנו הוא למצוא חלופות, אלטרנטיבות לתלמידים.
<משה כץ: יש לנו כרגע בטיפוח החן איזה בית ספר שהתמוטט ופשט רגל, התלמידים מצאו את הכיתות ריקות, אנחנו כרגע מטפלים בתלמידים האלה למצוא להם חלופות.
<משה כץ: אם קיבלו ואוצ'ר והקורס לא נפתח, צריך להבין שזה קורס עסקי באחריות בית הספר ואם אין לו מספיק מועמדים הוא לא פותח את הקורס אבל הוא יכול להמיר את הואוצ'ר ולהכנס לפעולה אחרת, זה בסדר גמור.
קסניה סבטלובה: אני אשמח להפנות אליכם כמה מהפניות האלה כי קיבלנו תשובות שאי אפשר כבר להשתמש באותו ואוצ'ר, הוא כבר בפעולה, זה כבר במערכת חשבונות והתקבלו תשובות שליליות.
<משה כץ: אז תפני אותם, אני אסייע להם בשמחה רבה.
קסניה סבטלובה: נשמח מאוד לפתור את העניין הזה.
אברהם נגוסה: אחד מהשותפים עם משרדי הממשלה הוא הג'וינט.
אברהם נגוסה: פרופסור ג'ק חביב מנהל מכון ג'וינט ברוקדיל, אנחנו רוצים לשמוע ממך בעיקר בעניין מדדים מרכזיים על מצבם של העולים בכלל ושל יוצאי אתיופיה גם שעדכנתם ביולי 2015.
<ג'ק חביב: תודה רבה.
<ג'ק חביב: אני לא מדבר בשם הג'וינט בכללותה, אני מדבר בשם אגף של הג'וינט מכון ברוקדייל שעוסק במחקר ולא האגפים שעוסקים בפיתוח תכניות.
<ג'ק חביב: אנחנו בהחלט רואים את הנושא של הכשרה מקצועית כנושא מרכזי בתכנית העבודה שלנו.
<ג'ק חביב: אנחנו עובדים גם עם משרד העבודה ועם עוד גורמים, וביניהם הוועדות הלאומיות השונות כולל ועדת אקשטיין ואחרים, כדי לקדם את הנושא ומיקוד מיוחד שלנו היום זה בתכנית האפרנטשיפ שהמשרד מנסה לקדם.
<ג'ק חביב: הבנתי שנתבקשתי להתייחס והמסמך שהבאתי עוסק בעולים מאתיופיה, אז היום אתמקד רק בקטע הזה של האוכלוסייה, רק לציין כמה נתונים שאני חושב שממחישים את החשיבות של ההכשרה המקצועית לקבוצה הזאת וכל הניסיון לא רק ליצור נגישות להכשרה המקצועית אלא גם להמשיך לקדם את איכות ההכשרה ואפקטיביות ההכשרה.
<ג'ק חביב: נתון שהוא מדהים לגבי שיעורי התעסוקה של עולי אתיופיה מבוגרים, אני מתייחס גם לעולים וגם כבר לאלה שהם ותיקים, שיעורי תעסוקה גם של הנשים וגם של הגברים כמעט שווים לאוכלוסייה הכללית.
<ג'ק חביב: הישג אדיר של החברה ושל העולים עצמם, כאשר בתוך קבוצות ההשכלה הם אפילו עולים בשיעורי התעסוקה של האוכלוסייה הוותיקה.
<ג'ק חביב: יש כאן כמיהה מאוד גדולה לשילוב בתעסוקה של האוכלוסייה הזאת.
<ג'ק חביב: כמובן זה גם קשור לרמת ההשכלה של האוכלוסייה.
<ג'ק חביב: אחוז מאוד גבוה בעבודה לא מקצועית, כמעט 40% לעומת האוכלוסייה הכללית בעבודות לא מקצועיות שזה רק 4-5%.
<ג'ק חביב: ההבדל מאוד גדול ולכן הצורך בהכשרה מקצועית לקדם את אותם חלקי האוכלוסייה שיכולים עדיין ליהנות מהכשרה מקצועית מאוד חשובה וזה מתבטא גם בשיעורי עוני מאוד גבוהים גם בקרב משפחות עובדות, שיעורי עוני מאוד מאוד גבוהים לעומת הא וכלוסיה הכללית, גם בגלל מספר הילדים וגם בגלל פערי השכר, שהוא נמוך יחסית.
<ג'ק חביב: אני רוצה להתייחס לצעירים במיוחד.
<ג'ק חביב: יש עוד נתון מאוד חשוב, אם אתה מסתכל לפי סקרי הלמ"ס על שיעור הצעירים, בני 22-30 שלא עובדים ולא לומדים, שלא ה שתלבו, אז אתה מוצא אחוז הרבה יותר גבוה בקרב האוכלוסייה האתיופית וזו האוכלוסייה שבהחלט אוכלוסיית יעד מאוד מאוד חשובה, זה חלק מאלה שנשרו כי גם שיעור הנשירה מבית הספר גבוה, חלק מהם שלא נשרו אבל היו להם קשיים, נכנסו לצבא, היו להם קשיים בצבא.
<ג'ק חביב: יש את אותה האוכלוסייה, מעל 20% שלא עובד ולא לומד, שזו אוכלוסיית יעד אחת.
<ג'ק חביב: אם אנחנו מסתכלים על נתוני הבגרות של האוכלוסייה הזאת, כמובן שיש פער מאוד גדול אבל מה שמאוד מעניין, לא בקרב הבנות, הנשים.
<ג'ק חביב: הן מאוד סוגרות את הפער עם האוכלוסייה הכללית אבל אצל הבנים הפערים מאוד מאוד גדולים, לדוגמה רק ל- 25% אחוז יש בגרות אקדמית לעומת כ- 60% מהאוכלוסייה הכללית.
<ג'ק חביב: רק 45% יש להם בגרות בכלל, שיעור הבנות גבוה בכל הנושאים האלה ב- 50% מהבנים, יש בעיה מאוד מאוד קשה של הבנים וזו אוכלוסיית היעד, מאוד חשוב הנושא של הכשרה מקצועית בכלל.
<ג'ק חביב: שיעור הבנים מאתיופיה שנמצאים היום בבתי ספר מקצועיים, הוא מאוד מאוד גבוה מגיע לכמעט 60%.
<ג'ק חביב: אנחנו יכולים להפריד בין ההכשרה המקצועית הגבוהה יותר לעומת ההכשרה למקצועות הפחות טכנולוגיים, וכאן גם אנחנו מוצאים 46% מהבנים יוצאי אתיופיה, לעומת 22% מהאוכלוסייה הכללית.
<ג'ק חביב: אז הריכוז שלהם במסלולים של הכשרה מקצועית וזה כמובן מעלה את השאלה, הטיב של המסלולים שהם משתלבים בו, עד כמה ההכוונה שלהם מיטבית למקצועות הנכונים ולכיוונים הנכונים ולמסגרות הנכונות.
<ג'ק חביב: אם אנחנו רוצים לקדם את האוכלוסייה הזאת, זה אומר שאנחנו צריכים לשים זרקור על ההכשרה המקצועית שהם מקבלים כבר בשלב התיכון.
<משה כץ: הרבה מאוד בתחום המחשבים.
<משה כץ: אצלנו בהכשרה המקצועית הרבה מאוד בתחום המחשבים והם מאוד מצליחים.
<ג'ק חביב: זה החלק הגבוה יותר ויש הרבה מאוד ברצף המקצועות האחרים.
<ג'ק חביב: גם אלה שסיימו בית ספר מקצועי קיבלו מקצוע, לפעמים יותר, לפעמים פחות, זה לא סוף הצורך שלהם בהכשרה המקצועית ואז מאוד חשוב לשים לב לכל האוכלוסייה הזאת מה קורה להם בצבא, עד כמה בצבא יש להם הזדמנויות לנצל, לממש, לקדם עוד הלאה את הכישורים המקצועיים שלהם וכמובן אחרי הצבא, גם אלה שיש להם בסיס, וגם אלה שסיימו בלי בגרות וגם בלי בסיס מקצועי לקדם אותם הלאה.
<ג'ק חביב: רציתי לשים בפרספקטיבה כמה קריטי הנושא של הכשרה מקצועית.
<ג'ק חביב: יש מאמצים, אבל אפשר לעשות הרבה יותר גם באיכות וגם בכמות.
אברהם נגוסה: נשמע מנציגי בית הספר לאודר לממשל דיפלומטיה ואסטרטגיה על אתגרי העולים בשוק התעסוקה.
אברהם נגוסה: אילנית פלד ומיכאל מנהיים בבקשה.
<אילנית פלד: תודה שהזמנתם אותנו.
<אילנית פלד: אני אילנית פלד וזה מיכאל מנהיים, אנחנו סטודנטים לממשל דיפלומטיה ואסטרטגיה במרכז הבינתחומי בהרצליה.
<אילנית פלד: אנחנו חלק ממשרד העלייה והקליטה של ממשלת הצללים בבינתחומי, בעצם משרדי ממשלה מקבילים בבינתחומי, מקבילים למשרדי הממשלה, ומה שאנחנו עושים במשרדים האלה לומדים את הפעילות שלהם ומייצרים חלופות, מביאים כל מיני פתרונות ורעיונות שלא הוצעו בוועדות עצמן.
<אילנית פלד: המשרד שלנו לווה על ידי היועץ האקדמי יונתן דיוויס והמנטורית והיועצת המקצועית שלנו הייתה חברת הכנסת לשעבר אורית זוארץ.
<אילנית פלד: נייר המדיניות שאנחנו נציג בפניכם נכתב על מנת לקדם את העולים בחברה תוך לקיחת אחריות חברתית ומקצועית על העסקתם.
<אילנית פלד: המסמך שלנו מתייחס לעלייה מברית המועצות לשעבר החל מראשית שנות ה-90 ולעלייה של השנים האחרונות.
<אילנית פלד: זאת על בסיס למצוא איזה שהן נקודות השקה, קווים דומים ופתרונות לבעיות שהיו אז לעולים ולעלייה של היום שבאה מאוקראינה וצרפת וממדינות אירופה.
<אילנית פלד: נתונים יבשים: מקום המדינה ועד לסיום שנת 2014 עלו למדינת ישראל כ- 2.3 מיליון בני אדם כאשר 42% מהם הגיעו לארץ החל משנות התשעים, רובם היו מברית המועצות וממזרח אירופה.
<אילנית פלד: על פי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה עלו לישראל בשנת 2014 מעל ל- 28,000 עולים כאשר מתוכם 12,000 יוצאי מזרח אירופה וזו גם השנה שהעלייה הייתה הכי גבוהה בישראל.
<אילנית פלד: כולם יודעים שאחד האתגרים המרכזיים בכל מה שקשור לעולים זה השתלבותם בשוק העבודה, מנתוני הלמ"ס עולה נתון של 34% בלבד מכלל העולים שאכן השתלבו במקצוע שלהם החל משנות התשעים ועד 2007.
<אילנית פלד: משמע, האחוז הגבוה יותר, 66% לא עובד במקצוע שלו.
<אילנית פלד: אנשים שהגיעו כרופאים וכמהנדסים, אני בת לעולים, אמא שלי בתחום הרפואה אבא שלי מהנדס, אמא שלי כן יישמה את המקצוע שלה, אבי לא הצליח.
<אילנית פלד: כראייה, ניתן להצביע על השתלבות עולי ברית-המועצות לשעבר בענף הרפואה, מ- 1990 עד 2008 עמד אחוז הנכשלים בבחינות הכניסה לסטאג' רפואה בישראל על 73%-84% ואילו לבחינות הרישוי עמד אחוז הנכשלים על 74%-85%.
<אילנית פלד: הקשיים האלה היו בגלל קשיי שפה, התאקלמות, פערי תרבות ונהלים, תנאי קבלה ורישוי שונים וניסיון תעסוקתי בארץ.
<אילנית פלד: אנחנו כן מודעים לכך שיש הצעות חוק ממשלתיות בכל הנוגע להגדלת תקציבים והסרת חסמים אך מה שאנחנו רוצים ומציעים זה קצת שונה, זה פתרון חברתי שמיכאל ירחיב עליו.
<מיכאל מנהיים: שלום לכולם.
<מיכאל מנהיים: כמו שאילנית אמרה אנחנו מנסים להציג התנהלות שונה על ידי הפעלת תכנית חברתית אזרחית לשילוב העולים על ידי משרד העלייה והקליטה.
<מיכאל מנהיים: בסיס הרעיון הוא איתור עולים ותיקים שמשולבים כבר בענפים השונים במשק שכבר עברו את תהליכי ההשמה, תהליכי הקליטה, עם הקשיים ועם הפערים ובעצם להפוך אותם לחונכים ומנטורים לעולים בעלי מאפיינים דומים שעולים לישראל.
<מיכאל מנהיים: במסגרת הזאת זוכים העולים החדשים לסיוע בלמידה לקראת בחינות מעבר מאנשים שכבר היו במצב שלהם ומכירים את הפערים כמו שאמרתי.
<מיכאל מנהיים: העולים משתלבים זוכים לעמיתים לעבודה שמבינים את שפתם ואת קושי ההתאקלמות הטבעי.
<מיכאל מנהיים: העולה מקבל מצד אחד מענה לשאלות שלו, טיפים לא רשמיים וכן סיוע והכוונה ומצד שני מרוויח חברים חדשים בארץ, דבר שמקל על ההשתלבות והקליטה שלו.
<מיכאל מנהיים: היתרונות המרכזיים שאנחנו רואים בתכנית הזאת היא תכנית חברתית שבה לעודד סולידריות בחברה הישראלית ויכולה להיתפס כפרויקט דגל לעידוד הסובלנות בישראל, העלאת המודעות לעולים החדשים והצלחת המשרד בהבאת עולים ארצה ואולי אף לעורר שיח נגד גזענות ואפליה.
<מיכאל מנהיים: העולים מקבלים ערך מוסף בתכנית שכן הם משתלבים בשוק העבודה ונטמעים אזרחית וחברתית בישראל על ידי יצירת קשרים הם הרבה מעבר.
<מיכאל מנהיים: ברור לנו שהתכנית יש בה חסרונות רבים גם באיתור אנשים מתאימים שימלאו את התפקידים האלה במקצועות השונים במשק, ולמצוא אנשים בעלי אוריינטציה חברתית להקמת מערך מתנדבים שכזה אבל אחרי העברת קורסי הכשרה וסיוע למתנדבים בשטח והתאמה שלהם לעולים על פי מקום מגורים, מקצוע, עבודה בפועל ואולי אפילו בהתאמה למצב סוציו אקונומי, - -- שיווק וגיוס כח האדם עם התקציבים שזה דורש יכולים להוביל להורדת העומס על הפקידים והעובדים היום במשרד מעבר לעובדה שהמיתוג של משרד ממשלתי שמגייס אזרחים להתנדבות תחת פרויקט ממשלתי יכול ליצור רק טובות על אף הקושי במיתוג פרויקט שכזה וקבלה שלו.
<מיכאל מנהיים: אנחנו סבורים שמציאת אנשים טובים שיקדישו מזמנם לעולים יעזור בגישור על פערי תרבות, סובלנות והכלה במקומות העבודה ויסייעו בפתירת מצוקות ובעיות אמיתיות.
<מיכאל מנהיים: החל ממבחני הרישוי ועד התמודדות עם תקנות או נהלים לא מוכרים.
<מיכאל מנהיים: אנו רואים באפשרות זו ערך מוסף אמיתי שמשרד העלייה והקליטה כאחד המשרדים הגדולים בממשלה יכול להעניק בצורה רחבה כשירות לאזרחי המדינה תוך דגש על העצמת המגזר הציבורי, הורדת העומס מהמשרד עצמו בביצוע המשימה.
<מיכאל מנהיים: מהלך זה יאפשר לקרב בין העולים לחברה הישראלית בצורה הטובה ביותר לחבר אותם למי שכבר היו בנעליהם ולמצות את יכולותיהם שלעתים לא באים לידי ביטוי עקב פערי תרבות או שפה.
<מיכאל מנהיים: אני אסיים בזה ואגיד שעבדנו על רפורמה רחבה יותר בתכנית שלנו שבמרכזה פיתוח אתר מקוון לשימוש העולים בעצם מכוון להנגשה בירוקרטית לעולים החדשים והתושבים החוזרים לשנת 2017 בעזרת מערכת אינטרנטית חדישה שמקיפה ומאפשרת להם לקבל קדימות במשרדי ממשלה, להוציא את כל המידע בשפות הרלבנטיות, למלא טפסים באופן מקוון תוך בקרה של פקידי המשרד ובתהליך אינטרנטי ממוקד וספציפית לענייננו, במסגרת אתר כזה הם יכולים להירשם לקורסי הסמכה, לקבל עדכון בדבר הצעות עבודה, יונגשו מכרזים שונים לשפתם ויוכלו לקבל ייעוץ מקוון או תיאום פגישות כראוי.
<מיכאל מנהיים: באתר הם אמורים למצוא חוברות ושירותים שונים המיועדים להם על פי תחומי העניין השונים בהם הם בוחרים וכמובן שכל זה בפיקוח של פקידי המשרד באופן קבוע.
<מיכאל מנהיים: אני רוצה להגיד לכם תודה על ההזמנה, כבוד מאוד גדול שלנו לייצג את בית הספר ואת הפרויקט שבו אנחנו נמצאים.
<אילנית פלד: ואת הדיקן שלנו פרופסור בועז גנור שהוא יישם את התכנית הזאת.
<מיכאל מנהיים: תודה רבה לכולם ונשמח להמשיך בשיתופי הפעולה לקראת התכניות האלה.
אברהם נגוסה: הצגתם לנו את זה גם בכתב, אנחנו מודים לכם.
קסניה סבטלובה: תודה לך כבוד היושב ראש ותודה לכל המשתתפים שהגיעו ועובדים למען רווחתם של העולים והשתלבותם בחברה הישראלית, במיוחד אני רוצה לברך את שני המשתתפים שזה עתה דיברו מיכאל ואילנית, מרענן ומשמח מאוד שגם נציגי האקדמיה הצעירה משתתפים בדיונים שלנו וגם עובדים על סוגיות המשמעותיות לכלל התושבים במדינת ישראל ואני חושבת שרק בצורה כזאת נוכל להגיע לנחלה, רק אם באמת גם אנשים צעירים יותר יהיו מעורבים בתהליכים האלה גם של קבלת העולים וגם של חשיבה משותפת על איך נוכל בעזרת העזרים הטכנולוגיים ודרכי חשיבה שונות להנגיש את הפתרונות למה שקורה בארץ.
קסניה סבטלובה: קראתי את התכנית שלכם, אני מקווה שתציגו אותה במשרד העלייה והקליטה במלואה וגם תשמעו ותעקבו האם ההמלצות האלה מיושמות, אני מקווה שבהחלט כך.
קסניה סבטלובה: דבר ששמתי לב אליו והוא משמעותי, ואני שומעת עליו גם מעולים שכאשר הם מגיעים ארצה הם פונים אלינו ורבים מהם מביעים תקווה שאולי בעתיד הקרוב יהיה הרבה יותר קל לעבור על כל הנהלים ולקבל את המפתחות לעתיד שלהם עוד כאשר הם נמצאים בארץ המוצא.
קסניה סבטלובה: העלייה עכשיו שונה ממה שהייתה כאשר אנחנו עלינו ארצה בשנות התשעים.
קסניה סבטלובה: אז עזבנו את ארצנו אל הלא נודע ואף אחד לא ידע מה מצפה פה ואי אפשר היה כל כך לקבל מידע קוהרנטי לגבי מקומות תעסוקה או אפשרויות ללמוד את השפה.
קסניה סבטלובה: המצב כל כך שונה עכשיו, השתתפתי בשבוע שעבר ביריד לתעסוקת עולים בתל אביב וראיתי שם אנשים שעלו ארצה רק מזה שבועיים שלושה, היו שם עולים חדשים מקנדה ומארצות הברית שהגיעו יחסית מוכנים כי היה המון מידע בשפה שלהם, אני מקווה שבמשרד העלייה והקליטה השכילו להתאים את האתר לכלל האוכלוסיות שמתכננות עליה, ייעצו להם מה לעשות וכיצד להתכונן לאירוע הזה.
קסניה סבטלובה: בדרך כלל זו לא החלטה שמתקבלת ברגע האחרון, הרבה מאוד אנשים מתכננים כמה שנים את הצעד הזה ורוצים להגיע לכאן כאשר יש להם כבר את המפתחות לעתיד.
קסניה סבטלובה: המפתחות האלה זה כמובן השפה, ידיעה כיצד הם יוכלו לעשות את ההסבה המקצועית במידה והם זקוקים לכך, לדעת שכאשר הם יגיעו לנקודה הזאת יהיה מי שייעץ להם ולא יתקשו למצוא מענה כי כרגע כשהם מגיעים אין הרבה אנשים שבאמת יכולים לייעץ ולשתף מנסיונם בגורלם ולהשפיע בצורה כזאת על קליטה רכה יותר.
קסניה סבטלובה: לדעתי מי שבאמת כדאי שיהיה מעורב בכך זה דור העולם שכבר נקלטו פה מתנדבים ויש הרבה אנשים שהיו רוצים לפעול ולהשתתף ולא יודעים לאן לפנות.
קסניה סבטלובה: אם מערך כזה יקום אני בטוחה שיהיו הרבה מאוד אנשים שירצו לחסוך את הצער הזה של חבלי הקליטה שכולנו יודעים, עליה זה לא דבר קל, ואפשר להקל על העולים גם על ידי ייעוץ רשמי וגם על ידי ייעוץ תעסוקתי ולהגיע למצב שאנחנו אולי לא נוכל לספק מקומות עבודה לכולם, זה קשה מאוד, גם למי שחי בארץ בוודאי נתקל בקושי הזה, אבל בהחלט נוכל להיגד לאנשים מבעוד מועד מה עליהם לעשות על מנת להגיע לכאן עם המקצוע, עם התעודות הנכונות, עם אולי הערכה למה שהם יוכלו לעשות פה, אם הם לא יוכלו להשתלב במקצוע שהם עבדו בו בארץ המוצא בין אם זה אתיופיה, רוסיה, אוקראינה או צרפת.
קסניה סבטלובה: בנימה אחרונה אני יכולה להוסיף משהו שהוא מאוד חשוב בעיני, שכאשר אנחנו מדברים על תעסוקה, המשך ליווי של אותו עולה שמצא תעסוקה במקום עבודתו.
קסניה סבטלובה: כי בדרך כלל כשמישהו כבר מצא עבודה אז יופי, הוא נקלט והכל טוב, אבל הקשיים רק מתחילים, הקשיים של התאקלמות במקום העבודה, ולא כל כך נותנים על זה את הדעת.
קסניה סבטלובה: אני יודעת שהרבה מאוד אנשים שכן מצאו עבודה, נפלטו בסופו של דבר כי הם לא ידעו איך להסתגל גם לא למנהגים תרבותיים, לשוניים.
קסניה סבטלובה: גם כאלה שלא מוגדרים כעולים.
קסניה סבטלובה: מה לעשות, ישנם הרבה עולים שכבר לא מוגדרים ככאלה שטרם נקלטו ואני מקווה שנוכל לעזור גם להם למצוא את מקומם בארץ.
אברהם נגוסה: חברת הכנסת יוליה מלינובסקי, בבקשה.
יוליה מלינובסקי: תודה רבה כבוד היושב-ראש.
יוליה מלינובסקי: אני אתחיל מסיפור אישי.
יוליה מלינובסקי: כשעליתי ארצה לפני 18 שנה הייתי כבר עורכת דין עם ההשכלה, אחרי אוניברסיטה, עם רישיון, מן הסתם כולנו מתחילים מאותו דבר, אבל הייתי עוד צעירה והיה בכוחי עוד ללמוד ולעשות משהו ואני חושבת שאנחנו העולים שמשתלבים בסופו של דבר מגיעים למקצוע ש/לנו, למעמד מסוים, אנחנו לא עושים את זה בגלל העזרה שלכם, משרדי הממשלה, אלא לעומת העזרה שלכם.
יוליה מלינובסקי: לא כל כך שם.
יוליה מלינובסקי: הדבר היחיד שכן היה שם שקיבלתי קורס ממשרד הקליטה, הכנה לבחינות לשכת עורכי הדין.
יוליה מלינובסקי: זה הדבר היחיד, המשרד היחיד שעזר.
יוליה מלינובסקי: זה לפחות היה חינם ולא הייתי צריכה לשלם אבל קורסים משלימים כדי לשפר שפה, שפה מקצועית, כמובן רכשתי בכספי כי אף אחד לא טרח כל כך לעזור לנו וגם לא טורחים היום.
יוליה מלינובסקי: יש הרגשה, מדינת ישראל מאוד אוהבת עלייה, אבל את העולים לא כל כך.
יוליה מלינובסקי: וכמובן שעשיתי את הבחינות של לשכת עורכי הדין, 10 בחינות והגעתי לשלב ההתמחות, זה הקושי.
יוליה מלינובסקי: מה לעשות?
יוליה מלינובסקי: אין לי אבא או אמא שהיו יכולים לעשות או מישהו שמכיר מדור לדור ולא יכולתי ללכת להתמחות אצל אבא שהוא כבר עורך דין ומחזיק משרד, נכון, ולהגיע להתמחות במשרדי ממשלה, פרקליטות או בתי משפט אם אתה לא בן של, אין לך סיכוי בכלל.
יוליה מלינובסקי: זו התופעה שקיימת.
יוליה מלינובסקי: כדי להגיע להתמחות בבית משפט אתה צריך להיות בן של שופט או בפרקליטות בן של פרקליט, וזה חמור.
יוליה מלינובסקי: אני אחשוף, היום אין מתמחה אחד עולה חדש בפרקליטות.
יוליה מלינובסקי: אחד אין.
יוליה מלינובסקי: פשוט לא מקבלים אותך.
יוליה מלינובסקי: כי נכון, נקודת הפתיחה שלך הרבה היותר נמוכה.
יוליה מלינובסקי: באת לשם, עשית מבחנים, אתה יכול אבל ברור שהשפה שלך, היכולות שלך הם הרבה יותר נמוכים מילד שסיים אוניברסיטה ונולד בארץ.
יוליה מלינובסקי: זה טבעי.
יוליה מלינובסקי: נכון?
יוליה מלינובסקי: אז פה אני קוראת ליושב ראש הוועדה לצאת בהכרזה וזה מה שקשור לתחום שלי, מה שאני חוויתי, ולא אספר שכאשר חיפשתי התמחות ופניתי לעורכי דין פרטיים שיקבלו אותי להתמחות, הם ביקשו שאני אשלם להם.
יוליה מלינובסקי: שזה גם כן קורה.
יוליה מלינובסקי: לא שהם ישלמו לי משכורת חס ושלום, שאני אשלם להם ותוך כדי גם שאנקה את ה משרד אחרי שעות העבודה.
יוליה מלינובסקי: כי "מה אכפת לך?
יוליה מלינובסקי: את עושה את זה אחלה".
יוליה מלינובסקי: הוועדה צריכה לצאת בקריאה נחרצת לכל משרדי הממשלה, איפה שנדרשת התמחות כתנאי למקצוע חייבת להיות העדפה מתקנת לעולים.
יוליה מלינובסקי: אלה שכבר נשארו במקצוע, אלה שכבר עברו מבחנים כאלה ואחרים והגיעו לשלב רופאים, עורכי דין, רואי חשבון, צריכה להיות העדפה מתקנת כי אין לי סיכוי מול "בן של".
יוליה מלינובסקי: אין.
יוליה מלינובסקי: הוא לא קיים.
יוליה מלינובסקי: הסיכוי הוא אפס.
יוליה מלינובסקי: גם בתי המשפט, גם מערכות ממשלתיות.
יוליה מלינובסקי: כי זה נותן לך פוש אם אתה עשית התמחות או נקלטת במקום טוב, אחר כך זה נותן לך אפשרויות להתקדם למשהו אחר לגמרי, אם עשית התמחות איפה שהוא ואחר כך עוד ניקית.
יוליה מלינובסקי: זו הקריאה שהוועדה חייבת לצאת איתה לכל משרדי הממשלה והארגונים כמו לשכת עורכי הדין, לשכת רואי החשבון, איגודים מקצועיים שגם הם צריכים לתת לכך את הדעת ולחשוב כיצד הם יכולים לסייע.
יוליה מלינובסקי: דבר נוסף, לפני מספר חודשים היה פה דיון על פדולוגים, מקצוע שלא מוכר בישראל.
יוליה מלינובסקי: קורה.
יוליה מלינובסקי: זה חבר'ה מצרפת שיש להם מקצוע מיוחד שמוכר במדינות אירופה.
יוליה מלינובסקי: אנחנו לא מכירים ומשרד הבריאות לא מכיר.
יוליה מלינובסקי: זה שאנחנו לא מכירים זה לא אומר שלא קיים, אז גם כן צריך לפתוח את הראש וזה מופנה גם למשרד העבודה והרווחה שאתם גם צריכים לתת לזה יד.
יוליה מלינובסקי: אם אנשים מגיעים, קבוצה של 30 איש מצרפת שיש להם מקצוע והם רוצים לעבוד בו, מערכת הבריאות מכירה אך לא באופן רשמי.
יוליה מלינובסקי: בכאילו, "אתם יכולים לעבוד, אבל בלי רישיון".
יוליה מלינובסקי: העולם משתנה, יש דברים שאין אותם בארץ ויש אותם בעולם הגדול, זו לא בושה לומר שאנחנו לא יודעים, אז גם כדאי להכיר וזו גם בקשה ממני אליך שזה יהיה בסיכום הוועדה אם אפשר.
אברהם נגוסה: קיימנו דיון ומשרד הבריאות התחייב אלינו שהוא מכיר את זה.
יוליה מלינובסקי: הם צריכים לחשוב איך הם עושים את זה כי הם כל הזמן בפלונטר.
אברהם נגוסה: אנחנו גם הולכים לקיים דיון בנפרד בנושא של מקצועות הרפואה ופרה-רפואי.
יוליה מלינובסקי: מצוין.
יוליה מלינובסקי: אלה נקודות שכבר עלו ויש כאן נציגים מכל מיני ארגונים, שימו לב לזה, ומשרדי הממשלה, העדפה מתקנת לעולים זה נושא קריטי כי זה כל כך היה עוזר גם בזמני וגם לאנשים אחרים, גם קורסים בשפות שונות, אנחנו מדינת ישראל, מדינת עלייה, יש פה מכל קשת השפות.
יוליה מלינובסקי: כמובן שנלמד עברית אחר כך יותר טוב אבל תעזרו.
יוליה מלינובסקי: עוד דבר ואני מחדשת משהו שעדיין לא פורסם, בהכשרה מקצועית יש חלק מאוד חשוב לתעשייה, אני מאמינה שיש פה נציגים מהתעשייה.
יוליה מלינובסקי: אתם חייבים להיות שותף פעיל, גם משרד העבודה.
יוליה מלינובסקי: עכשיו אנחנו עובדים על תכנית להכשרה מקצועית לחיילים משוחררים.
יוליה מלינובסקי: כפי שאתם יודעים, במדינת ישראל חיילים זה לא רק צברים גם עולים מכל הקשת.
יוליה מלינובסקי: לחיילים בודדים שהם רובם ככולם עולים יש תכנית אחרת שאנחנו פועלים בשיתוף עם משרד הביטחון.
יוליה מלינובסקי: הכשרה מקצועית לחיילים משוחררים בדגש על עולים, יש תכנית שהוצגה בפניי על ידי שרגא ברוש, העברתי את זה למשרד הביטחון, יש לכך עלויות, השר קשוב לכך והם בודקים מה ניתן לעשות.
יוליה מלינובסקי: אתם כתעשייה זקוקים לראש ולידיים העובדות במקצוע שאתם צריכים, וגם לכם מאוד חשוב כי אז אתם לא מכשירים סתם למשהו שאף אחד לא צריך אלא אם יש דרישה בתעשייה באותה שיטה שאמרת, שגם לומדים וגם עובדים, התכנית הועברה למשרד הביטחון, העלויות שם גדולות אבל כל דבר טוב עולה כסף.
יוליה מלינובסקי: אני מציעה שגם אתם - - -
<משה כץ: אנחנו מעורבים בזה, זה "מקצוע לחיים" ותיכף התעשיינים גם - - -
יוליה מלינובסקי: זה משהו חדש, 500 חיילים בשנה הנדסאים טכנאים, משהו שהתעשייה צריכה, גם חיילים יעבדו אבל פה אנחנו נשים דגש על עולים.
יוליה מלינובסקי: אם אתה חייל, השתחררת, הכל בסדר, נסעת לטיול חזרת ואתה עוד חושב מה לעשות, בכזה סבבה.
יוליה מלינובסקי: עולים חדשים בדרך כלל אין להם את הפריבילגיה הזאת כי אבא ואמא בקושי שורדים והוא עוד צריך לעזור.
יוליה מלינובסקי: הדבר הזה, וזה מקצוע עם תוכן, משהו שגם התעשייה צריכה וגם כן מכבד, כל מקצוע מכבד את האדם אבל חבר'ה צעירים שהעתיד לפניהם, אני מציעה שתדברו ביניכם תעדכני על ידי יושב הראש שלך מה התכנית, אני מציעה גם לכם להתערב כי התכנית מעורבת את התעשיינים, משרד הביטחון, משרד העבודה והרווחה והקרן לחיילים משוחררים.
יוליה מלינובסקי: המון כסף אבל מאוד שווה ואנחנו עכשיו עובדים על זה.