GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרדכי יוגב: אני לא אצליח לתכלל בשתי דקות שאני אדבר, אני רק כן רוצה לומר שכולנו מבינים שבעיות השפה הן הבעיות האקוטיות והיה פה יושב ראש ההסתדרות הציונית העולמית דובדב בשבוע שעבר, ואני פונה גם למשרד הקליטה בעניין ששני הדברים שעולים בצורה מאוד חזקה עוד לפני משרד החינוך זה גם אולפן ברשת, האולפן המקוון שיכול לשרת גם את הגלות וגם את ישראל, שגם המבוגרים שלצורך העניין מפספסים את האולפנים כי הם כבר מחפשים את הפרנסה כפי שפה בא לידי ביטוי, והם לא מצליחים להגיע לשיעורים, האולפן המקוון הוא כנראה אתגר שצריך כמה שיותר מהר להוציא אותו ולהתחיל עם השפות המרכזיות, צרפתית ואוקראינית, אפשר אם יש עוד שפות קשות, ספרדית, אבל בוודאי להתחיל עם השפה של רוב העולים שנמצאים פה, צרפתית ואוקראינית.
מרדכי יוגב: באיזה ביקור לפני חצי שנה במבשרת ציון שם פנה אלי הרב שפיגל בישיבה תיכונית שאמר שיש להם אולפן מקוון והוא מציע את שירותיו כבר הרבה פעמים ולא נענו אליו.
מרדכי יוגב: ניסיתי אז לחבר בשעתו למשרד הקליטה הקודם, ולא הצלחתי.
מרדכי יוגב: כנ"ל אולפנים בחו"ל, הזכיר פה יושב-ראש ההסתדרות הציונית העולמית שבצרפת גדלו הכיתות בחו"ל מ-25 ל-125, זה בוודאי מבורך, ככל שידעו עברית שם גם מקרב לציונות וגם מביא אותם לכאן, כשהם לא צריכים להתמודד עם ההנגשה הזאת לכל דבר, לתעסוקה ולבנק ולקופת חולים ולבית הספר, זה נראה לי גם דבר ענק וצריך לברך ולעודד את ההסתדרות הציונית.
מרדכי יוגב: יחד עם זאת, אנחנו עוסקים כרגע, דנה אני חושב שבפעם הבאה, לכל ישיבה צריך להביא לפה רפרנט אוצר.
מרדכי יוגב: מטפלים בבעיות מקבילות במספר ד ברים, כי רפרנט אוצר צריך פה לתת תשובות.
<דנה גורדון שושני: אני רוצה להגיד לך הם מוזמנים, הם כל פעם מבקשים פטור, ולדעתי על זה - - -
מרדכי יוגב: רפרנט אוצר?
<דנה גורדון שושני: הם אומרים שלמשרדים יש את התקציב והם צריכים לנתב אותו.
מרדכי יוגב: לא, צריך להוסיף להם תקציב אולי.
מרדכי יוגב: בכל אופן הוא צריך להיות פה, להבין את הבעיות, כך פועלים גם בדברים אחרים, עד שהם לא מבינים ועד שלא נופל אצלם האסימון אז, זה לא ביטוי השלילי, של נערי אוצר, כשנופל אצלם אסימון הם אנשים מצוינים ואפשר לקדם דרכם ואנחנו צריכים לראות איך בתקציב הזה יש עוד.
מרדכי יוגב: לי יש ביקורת וגם הוא לא מגיע הנה, זה סמנכ"ל משרד ראש הממשלה לענייני חברה, עלייה וקליטה פרוור, צריך לזמן אותו ואם לא יגיע אז צריך להתלונן עליו.
מרדכי יוגב: אני אומר את זה פה ושישמע ושיהיה בשידור.
מרדכי יוגב: אני חושב שהוא לא עושה כלום, ואפשר לצטט אותי.
מרדכי יוגב: ואני גם אפעל או שיתחיל לעשות או שלא יהיה שם.
מרדכי יוגב: צריך להזמין אולי את קבינט העלייה.
מרדכי יוגב: גם לאיזו ישיבה חזקה, לתכנן אותה ולחשוב עליה.
מרדכי יוגב: עכשיו אני מתרכז במה שנאמר פה על יהודה ושומרון ואני רוצה לעלות עוד חצי קומה למעלה וזה נאמר פה, לא רק יהודה ושומרון, אני פניתי גם למועצת יש"ע, פניתי גם לתק"ם ולציבור הדתי.
מרדכי יוגב: כי כל הקליטה במקומות הללו היא קליטה שיש מאחוריה בדרך כלל מעבר לאידיאל, תמיכה קהילתית מאוד חזקה ואת אותה תחושה שהדגישו פה מגוש עציון ומבנימין היה צריך מצד אחד אפילו להטיל כמשימה ומצד שני לראות איך המערכת ולחבר ביניהם, איך יוצרים חיבור ואיך בחיבור הזה כמעט כמו "קונים-מוכרים" סליחה על הביטוי הגס, יש לנו קבוצת עולים מאוקראינה, מי מוכן לקלוט אותה.
מרדכי יוגב: יש לנו קבוצת עולים מצרפת, כפי ששלום ואך עושה, זה יותר מסובך, יותר קשה, אבל בתוך גלי העלייה הגדולים האלה בין אם זה קליטה ישירה מחוץ לארץ ובין אם זה קבוצות שמתקשות.
מרדכי יוגב: זה לא שאני רוצה לקחת מנתניה דווקא, אבל יש, אם יש מוצאים אז אומרים, שולחים את האתגר לכיוון מועצת יש"ע, לכיוון התק"מ או לכיוון תנועת המושבים או לכיוון הקיבוץ הדתי ושהם יחפשו בתוכם מענים.
מרדכי יוגב: יכול להיות, ואני מתלבט אם זו הוועדה או הוועדה באופן משותף עם מועצת יש"ע ועם גופים מקצועיים אולי צריכים לעשות איזה חצי יום עיון כזה, לקבל פה את כל ההפריה ההדדית של עשייה חיובית, לקבל את נקודות התורפה ולחפש תשובות ומענים.
מרדכי יוגב: אני לא מדבר רק על העוד שבועיים של תקציב אלא גם לתוך שנת 2017-2018, מתוך רצון שאלה תהיינה שנת עלייה וקליטה חזקות יותר ולישובים בהתיישבות הכפרית יש את הגב הזה לקלוט בכל מקום 10 או 15.
מרדכי יוגב: סיפור הבנייה להערכתי יהיה יותר קל, כפי שצופים, עוד 15 קרוואנים, אני זוכר מנסיוני האישי את הקראווילות של כוכב יעקב שקלטו - - -
אברהם נגוסה: זו הסיבה שקיימנו את הדיון היום.
אברהם נגוסה: ששמענו ביחד גם בשילה וגם ב- - - לכן זו הסיבה שרצינו.
מרדכי יוגב: אז בין היתר, טבעות שמורכבות או שמקשות, אני מניח שהסיפור יהיה יותר קל ויאפשר יותר גם את קליטת העולים.
מרדכי יוגב: אבל אם אני חוזר לדברים הענייניים, את החטיבה להתיישבות שמענו, אז הסיפור של אולפן ברשת הוא לדעתי דבר שצריך לראות אותו ממש כיעד הכי משמעותי.
<דפני רות מושיוב: אולי עם "ישראל דיגיטלית" אפשר לחבר את זה.
<דפני רות מושיוב: היום זה מאוד חם הנושא הזה.
מרדכי יוגב: תתחברי איתנו לקצוות כדי שנדע כוועדה להשפיע על איך מקדמים את זה.
מרדכי יוגב: כי זה דבר כל כך ברור שצריך להיות וגם מיושב ראש ההסתדרות הציונית שמענו שזה בהתהוות.
מרדכי יוגב: אנחנו שומעים כבר הרבה זמן שזה בהתהוות.
<דפני רות מושיוב: למדינה יש את "ישראל דיגיטלית" וצריך לראות איך יושבים על התשתיות האלה.
מרדכי יוגב: אז יכול להיות ששווה רק בשביל האולפן הדיגיטלי הזה לקיים ועדה.
מרדכי יוגב: ואני אומר, השפות הכי אקוטיות זה רוסית אוקראינית וצרפתית.
<דפני רות מושיוב: גם אנגלית.
<דפני רות מושיוב: תוסיף עוד מגזר, זה המגזר החרדי.
<דפני רות מושיוב: יש היום יותר ויותר עולים במגזר החרדי.
<דפני רות מושיוב: אנחנו מקבלים פניות גם מצרפתים וגם מצפון אמריקאים.
<דפני רות מושיוב: צריך להוסיף גם את המגזר הזה.
מרדכי יוגב: הדבר האחרון שקשור לעבודה סוציאלית, אני חושב שגם במשרד צריך לעורר מלמטה עם השר - אני אדבר עם המנכ"ל - התעוררות לנושא הזה של השמה או הצבת יותר עובדים סוציאליים ביחס לאוכלוסיות החדשות שבאות לישראל.
מרדכי יוגב: אני מזכיר את מכון לב לצורך העניין לחיוב, בוודאי יש מקומות נוספים, את הזכרת את אשקלון, שכאשר מצא שיש צורך רב בסיעוד עבר נושא הפיזיקה והסייבר ואני לא יודע מה לסיעוד ולצרכי השמה.
מרדכי יוגב: אם פה יסתבר שזה מה שצריך גם ביחס לאוכלוסיות מסוימות, יכול להיות שייפתח - - -
אברהם נגוסה: אתה צודק, צריך לגייס, צריך לצאת ממש בגיוס של העולים החדשים דוברי שפות שונות.
<דפני רות מושיוב: אולי אפילו בצרפת כבר לפנות לצעירים.
מרדכי יוגב: דפני, עכשיו זה אצל אותו שר.
מרדכי יוגב: אני אנהל על זה שיחה עם המנכ"ל.
מרדכי יוגב: אצל אותו שר, גם משרד הכלכלה לצורך העניין מרכזי השמה ותעסוקה.
<שפרה קירשנבאום: אולי שווה בנושא של עובדים סוציאליים, הרי הרבה סטודנטים מקבלים סיוע ממינהל הסטודנטים ומשרד הקליטה.
<שפרה קירשנבאום: הרבה לומדים מקצועות שאין בהם אחר כך עבודה, מינהל ציבורי וכיוצא בזה.
<שפרה קירשנבאום: יכול להיות שאולי תוך כדי שיחה, עלתה לי המחשבה, לכוון למינהל הסטודנטים, לכוון לשם סטודנטים מתאימים לנושא של עבודה סוציאלית.
אברהם נגוסה: אפילו להשקיע תמריצים.
אברהם נגוסה: כלומר לתת להם תמריץ.
<שפרה קירשנבאום: אולי שווה לשים שם את הדגש ולתת להם מענקים מיוחדים ללמוד מקצוע.
יואל רזבוזוב: הסטודנטים הם יכולים בכל מקצוע, מה שהם רוצים בוחרים?
<שפרה קירשנבאום: הסבה, עושים להם תנאים, - - -
<קריאה: לא, אני לא מדברת על הסבה.
מרדכי יוגב: למשל בנתניה שיהיו שלושה עובדים סוציאליים עם אתיופית, שלושה עובדים סוציאליים עם צרפתית ושלושה עובדים סוציאליים לצורך העניין, לפי הקליטה במקום גדול או במועצה אזורית.
<דפני רות מושיוב: אבל בבית ברודבסקי יש מלא צעירים, עומדים היום בתור, הם הרבה מאוד אקדמאים שם.
<דפני רות מושיוב: לפנות אליהם.
<דפני רות מושיוב: אני הצעתי שדרך הסוכנות יפנו, פשוט אם צריך פרומושן נגיע לשם, אבל אפילו בארץ המוצא.
אברהם נגוסה: הסבה מקצועיות יכולה להיות פתרון.
אברהם נגוסה: אנחנו יודעים שיש אנשים שלמדו הסטוריה, סוציולוגיה, אנתרופולוגיה ולא מוצאים עבודה.
אברהם נגוסה: אם נותנים להם תמריצים ומענקים סיוע בלימודים ואומרים "בוא תעבור הסבה מקצועית לתקופה כזאת" ואז תהיה לו עבודה ואם אנחנו נצא בגיוס כזה, אנחנו נמצא דוברי צרפתית ודוברי רוסית.
<דפני רות מושיוב: צריך לשתף את הסוכנות כדי להתחיל משם כבר.
<שפרה קירשנבאום: יש כמה ערוצים לעשות את זה.
<שפרה קירשנבאום: אפשר לכוון סטודנטים שעכשיו בימים אלה נרשמים ללימודים לשנת הלימודים הבאה, לכוון במענקים או איזה שהוא תמריץ נוסף.
<שפרה קירשנבאום: "תבחרו ללמוד עבודה סוציאלית כי תהיה לכם עבודה ותקבלו שכר מינימום - - -", לא חשוב.
אברהם נגוסה: האם אתם יכולים לצאת - - -
<שפרה קירשנבאום: אחרי הוועדה אני באמת אדבר עם מינהל הסטודנטים לזרוע את המחשבה הזאת.
<שפרה קירשנבאום: נושא של הסבת אקדמאים נמצא בתהליך, גם דפני תיארה אותו וגם אני, קשה מאוד היה לגייס, קשה מאוד לקיים, לאנשים עצמם מאוד מאוד קשה למרות שמקבלים תמריצים לעשות את ההסבה, אבל יכול להיות שיהיה לזה המשך.
אברהם נגוסה: אני חושב שלצאת כמו קמפיין ולהסביר לסטודנטים שמתחילים, כפי שאת אומרת, עניין הסבה מקצועית זו אופציה לאנשים, אבל כשאת אומרת שהעולים החדשים שבאים מקבלים סיוע ממינהל הסטודנטים, הולכים ללמוד ולעשות את זה.
אברהם נגוסה: אני פעם הייתי, אבל זו הייתה בחירה שלי.
אברהם נגוסה: להיפך, אמרו לי "מה תעשה בעבודה סוציאלית, יהיה לך קשה למצוא עבודה, לא תוכל להתקיים עם המשכורת" כך אמרו לי.
אברהם נגוסה: אבל בכל זאת רציתי ללמוד עבודה סוציאלית והלכתי ללמוד עבודה סוציאלית.
אברהם נגוסה: אבל עכשיו באמת צריך בגלל הצורך, גם אנשים צריכים לראות את זה כמשימה לאומית לעזור לעולים דוברי השפה שלהם וגם כמובן שאם המשרד מעודד בכיוון הזה מבחינה כלכלית, מבטיח לאנשים גם שתהיה להם עבודה אני חושב שזה אפשרי להשיג, ועם זה צריך לצאת מיד, בכיוון הזה.
אברהם נגוסה: את מסכימה איתי שפרה?
<שפרה קירשנבאום: כן.
<שפרה קירשנבאום: זה נשמע רעיון טוב, אני באמת אעביר את המסר למינהל ואולי חומר למחשבה יחד עם מחלקת הרווחה אצלנו לחשוב על איזו שהיא תכנית עם הנהלת המשרד בכיוון הזה.
אברהם נגוסה: יש עוד דברים שאת רוצה להגיד לנו?
<שפרה קירשנבאום: רק בנקודות.
<שפרה קירשנבאום: אנחנו עובדים מאוד הדוק עם קריית ארבע ועם גוש עציון ועם מטה בנימין.
<שפרה קירשנבאום: התקציבים שלנו מחולקים לפי איזה שהוא מפתח, אלא אם כן יש איזו שהיא החלטת ממשלה ייעודית לכיוון מסוים, זה מגביר את התקציבים.
<שפרה קירשנבאום: בנושא של דיור שלחשו לך ש- - -
אברהם נגוסה: אני מנסה להבין את עניין החלטת הממשלה.
אברהם נגוסה: בדרך כלל הולכים להחלטת ממשלה אם זה משהו נוסף או המערכת הרגילה יש לה בעיה ואז אנחנו הולכים להביא פתרון דרך החלטת ממשלה.
אברהם נגוסה: אני רוצה להבין מה הבעיה במערכת הרגילה שאם עולה חדש לישוב עלי, מצרפת, אני מבין שזו בחירה חופשית שלו, אתם לא שולחים אותו, הוא בחר והוא רוצה להתיישב בעלי.
אברהם נגוסה: ברגע שהעולה מגיע לעלי רכזת הקליטה לוקחת את הפרטים ופונה למשרד הקליטה.
אברהם נגוסה: לכם יש עבודה רגילה, מערכת רגילה שמקבלת את העולים וקולטת אותם, אם זה סל קליטה, אם זה אולפנים, עם כל מערכת הסיוע.
אברהם נגוסה: מה הבעיה, למה אתם צריכים ללכת להחלטת הממשלה?
אברהם נגוסה: למה לא הולכים במערכת הרגילה?
<שפרה קירשנבאום: יש פה כמה רבדים, על חלקם אין לי שום שליטה ואחריות.
<שפרה קירשנבאום: אבל ההבנה היא למשל, כשהיה גל גדול של עלייה מצרפת עקב כל האירועים האנטישמיים שהיו בצרפת, הייתה מחשבה כמו שנאמר כאן, במקום שהם יעזבו למדינות אחרות, לעודד את עלייתם בארץ וכל הנקודות שצוינו כאן זה לא עולה כאן לראשונה.
<שפרה קירשנבאום: הרווחה שקיימת בצרפת, מקצועות ולא מקצועות, העיסוקים השונים.
<שפרה קירשנבאום: הייתה החלטה איך למקד את הסיוע לעולים לפי הצרכים, אחר כך היה סיפור באוקראינה, ממש פליטים, היה צריך לתת את היחס למענקי פליטים ייעודיים.
<שפרה קירשנבאום: כאשר הייתה עליה מצרפת, לצערנו יש ירידה בשנה האחרונה, אבל היה נושא של מלווים בתוך הישובים קולטי עליה.
<שפרה קירשנבאום: זה משאב פנטסטי.
<שפרה קירשנבאום: היום אני לא חושבת שיש ישוב שיכול לחשוב איך היה לפני שהיה לו את המשאב הזה.
<שפרה קירשנבאום: תשאל את שרה אם היום אפשר לקחת ממנה את המלווה, כי הוא הפך להיות חלק בלתי נפרד מהעשייה.
<שפרה קירשנבאום: אבל זו איזו שהיא מחשבה שבאה ואמרה שכאן צריך לשים את הדגש על האוכלוסייה, זה גם לעולים מצרפת וגם לדוברי אנגלית, לפי איזה שהוא מפתח.
<שפרה קירשנבאום: אז בשגרה כנראה זה לא מספיק.
<שפרה קירשנבאום: השגרה, סל הקליטה, הבטחת הכנסה, לימוד השפה העברית, זה לא מספיק.
<שפרה קירשנבאום: נכון שהיה צריך להתקיים איזה שהוא שיח ואתה מוביל אותו, בסופו של דבר אתה מחייב את כולם לנהל את השיח הזה, אז מה עושים הלאה, איך מפתחים, איך בכלים ישנים משתמשים לקליטת עלייה חדשה, איך מתייחסים למשפחה שאבא עובד בחו"ל, איך מכבדים את העובדה שמנסים להתפרנס במה שיש להם, בכלים שעומדים לרשותם, בשפה שלהם.
<שפרה קירשנבאום: אז הם עובדים ב-call center, איך מכבדים את זה ולא מגנים את זה ולצד זה נותנים להם כלים כדי להתרחק מה-call center, הזה בעתיד.
<שפרה קירשנבאום: אין ברירה, אנשים צריכים להתפרנס.
<שפרה קירשנבאום: סל קליטה לא מספיק, הבטחת הכנסה שאנחנו משלמים לא מספיקה.
<שפרה קירשנבאום: פתרונות דיור – אין, עברית הולכת פחות או יותר באותה שיטה שנים כבר.
<שפרה קירשנבאום: המשרד נתן איזה שהוא פיילוט, התלונה על השפה העברית הולכת בכל מקום.
<שפרה קירשנבאום: אנחנו היינו בכל הישובים, כולם מבקשים עוד עברית.
<שפרה קירשנבאום: משרד הקליטה יצא באיזו שהיא תכנית, אני לא חושבת שזה סיפור הצלחה מאוד גדול, אבל איזה שהוא נסיון לתת לעולים שעלו מאוקראינה וצרפת מיולי 2015 ואוצ'רים ללמוד בשפה העברית בקבוצות קטנות.
<שפרה קירשנבאום: אני לא יודעת להעיד אם נרשמו תוצאות גדולות מדי, למרות מה שאתם חושבים אנחנו מאוד מאמינים באולפנים, ולהתאים לאוכלוסייה שקיימת.
<שפרה קירשנבאום: הנה, הצרכים עלו.
<שפרה קירשנבאום: אנשים קצת עובדים, קבוצות קטנות, אין לנו פתרון לעובדה שהישובים שלהם מרוחקים.
<שפרה קירשנבאום: יש תקציבים שהם לא מצליחים לנצל.
<שפרה קירשנבאום: הם לא מצליחים לנצל משום שהם לא יכולים לארגן קבוצה.
<שפרה קירשנבאום: אם יש שני נערים בישוב אחד, שלושה בישוב אחר, חמישה במקום אחר.
<שפרה קירשנבאום: אותו דבר לגבי העברית, קשה להם לאגם את המשאבים.
<שפרה קירשנבאום: הם צריכים הסעות, הם צריכים המון כסף על הסעות מתכנית לתכנית.
<שפרה קירשנבאום: זה לגבי זה.
<שפרה קירשנבאום: דיור – מישהו לחש באזנך שזה באחריות משרד הקליטה.
<שפרה קירשנבאום: אנחנו רק מטפלים בעולים שהם ממתיני דיור זכאים ולפתרונות שקיימים בעמידר, אין לנו בניה חוץ מאשר מקבצי הדיור לקשישים שאתה מכיר, אנחנו לא בונים לעולים חדשים והנושא הזה שהועלה פה על ידי החטיבה להתיישבות, הוא נתן את הדוגמה של חיננית, לנו יש דוגמאות של בית ראשון במולדת בהתיישבות בכלל.
<שפרה קירשנבאום: המודל הזה של 15 משפחות, 10 משפחות, נקלטות בישוב שלוקח על עצמו ללוות אותו ואחר כך לשחרר אותן, רובן נשארות באותן המועצות.
<שפרה קירשנבאום: הדוגמה שלנו דווקא במועצה אזורית אשכול ובחבל אילות.
<שפרה קירשנבאום: משפחות נקלטו כי הועמדו לרשותן בתים חצי שנה, שנה, ואחר כך בגלל שהילדים כבר נקלטו בחינוך הם נשארו באזור.
אברהם נגוסה: מה הזכאות של עולה שהוא נכנס לישוב?
אברהם נגוסה: מה הוא מקבל ממשרד הקליטה, אם זה שכירות, וגם לאחר מכן אם הוא החליט להשאר שם דרך קבע, הוא רוצה לקנות דירה או לבנות דירה, מה הזכאות שלו מבחינת סיוע או משכנתא כעולה חדש.
אברהם נגוסה: האם הוא יכול לקבל?
<שפרה קירשנבאום: תראה, זה לא משנה.
<שפרה קירשנבאום: כמו שאמרת, כל העולים זה אותו דבר, אנחנו לא מכוונים אותם לשום מקום.
<שפרה קירשנבאום: עולה שהגיע לישוב מקבל את אותו סל קליטה, את אותו סיוע של משרד הקליטה, בהמשך סיוע לשכר דירה ממשרד השיכון, משכנתאות, לא משנה איפה הוא גר.
<שפרה קירשנבאום: לפעמים יש תכניות מיוחדות.
אברהם נגוסה: אני זוכר שבזמנו העולים החדשים, יוצאי אתיופיה כמובן, לא שמעתי על עולים אחרים, שהיו בעופרה בקרוואנים ואז הם רצו לקנות בעופרה או בבית אל, לא משנה, ואז בזמנו לא נתנו להם משכנתא מוגדלת של יוצאי אתיופיה, אני מדגיש – משכנתא מוגדלת מיוחדת ליוצאי אתיופיה כי אמרו להם שלא יכולים לתת להם מעבר לקו הירוק.
אברהם נגוסה: האם המדיניות הזאת קיימת עכשיו או לא?
<שפרה קירשנבאום: אני לא יודעת להגיד לך לגבי המשכנתאות.
אברהם נגוסה: אוקיי, אני אשאל אחרת.
אברהם נגוסה: אין קרוואנים עכשיו בעופרה, אבל האם לעולים אחרים שהגיעו למשל לעלי או לעופרה או לשילה, האם העולים האלה שרוצים לקנות בשילה או בעלי, האם הם יכולים לקבל את זה?
<שפרה קירשנבאום: אני לא יודעת לגבי משכנתאות, אנשים שגרים בעלי, הם כמו כל אזרח אחר, הם יכולים לקבל - - -
אברהם נגוסה: לא, אני שואל אותך, זכות המשכנתא לעולה ניתנת בתיאום עם משרד הקליטה ומשרד השיכון.
אברהם נגוסה: לכן האם - - -
<שפרה קירשנבאום: אני לא יודעת אם יש הבדל.
אברהם נגוסה: מישהו יודע?
<שפרה קירשנבאום: אני יכולה לבדוק את זה תוך כדי, אבל אני לא יודעת להגיד לך אם יש מעבר לקו הירוק.
אברהם נגוסה: מה אתם אומרים, מאשרים להם?
אברהם נגוסה: האם מאשרים להם את המשכנתא כעולה חדש?
<קריאה: כן אבל זו פרוצדורה שלא קשורה, זה כל אחד מול הבנק, מול התהליך שלו.
<קריאה: לא משהו מוגדל.
<קריאה: משכנתא רגילה, כמו כל אזרח.
<שפרה קירשנבאום: רק לדבר בנושא של תעסוקה.
<שפרה קירשנבאום: יש עוד כמה כלים שלעיתים לא מממשים אותם.
<שפרה קירשנבאום: כמו קידום העסקה, כאשר עולה מוצא עבודה אנחנו יכולים לסייע למעסיק בלהעסיק אותו חצי שנה.
<שפרה קירשנבאום: כמו ואוצ'רים, הסבה מקצועית.
<שפרה קירשנבאום: יש כלים, אנחנו מעבירים אותם, אנחנו מיידעים על הכלים האלה, אני חושבת שאולי צריך להשקיע יותר, גם השקעה של הישוב וגם שלנו, להשקיע יותר שאנשים יממשו יותר את מה שקיים.
<שפרה קירשנבאום: הכלים שקיימים היום, למשל בנושא קידום העסקה, דיברנו על זה לא פעם עם ה - - -
אברהם נגוסה: שמעת קודם שעושים את קליטת העולים במועצות האלה, אחת הבעיות זה עניין התעסוקה.
אברהם נגוסה: אין לנו מי שייתן לנו מבחינת משרד העבודה והרווחה, אבל אני חושב שזו הכשרה מקצועית וגם עניין שילובם של עולים חדשים בתעסוקה שהם נמצאים בהגדרה של "עולה" זה משרד הקליטה.
<דפני רות מושיוב: יש להם יתרון יחסי בזה הרבה יותר - - -
<שפרה קירשנבאום: ולנו יש את הכלים.
אברהם נגוסה: יש לך פתרון לבעיות שאמרו קודם?
<שפרה קירשנבאום: תראה, לא לכולם.
<שפרה קירשנבאום: אבל לחלק מהאנשים, מה זה פתרון?
<שפרה קירשנבאום: אם הוא מצא עבודה, יש לו כלי לבוא למעסיק או מי שעוזר למצוא עבודה, יש כלי לבוא למעסיק להגיד "משרד הקליטה יתמוך בעובד הזה אם תיקח אותו לעבודה חצי שנה בחצי שכר המינימום" הכלי הזה קיים.
אברהם נגוסה: והכשרה מקצועית?
אברהם נגוסה: יש תכנית של הכשרה מקצועית לעולים?
<שפרה קירשנבאום: יש כמה וחלק דרך משרד הכלכלה.
<שפרה קירשנבאום: במשרד התעסוקה, יש תכניות שאנחנו יכולים להשתתף בהם.
אברהם נגוסה: רכזת הקליטה, אתם יודעים על זה?
<קרולין לסרי: כן.
אברהם נגוסה: אז איפה הבעיה אם כך?
<קרולין לסרי: למשל פה מדובר על משרה מלאה.
<קרולין לסרי: משרה מלאה עוזרים בחצי מהשכר.
<קרולין לסרי: אין לנו בכלל את האפשרות להעסיק מישהי, זאת אומרת אין לנו בכלל מקומות עבודה שצריכים עובדת ב-100% משרה ואז זה בכלל לא עוזר.
<קרולין לסרי: זה יכול היה לעזור אבל זה לא עוזר, כי בפועל אין משהו להציע להם, שיכול לענות להגדרות האלה.
<שפרה קירשנבאום: זו גם התחייבות של המעסיק, להמשיך להעסיק.
אברהם נגוסה: עולה חדש שהגיע ורוצה לעשות הכשרה מקצועית, שיהיה לו מקצוע.
אברהם נגוסה: יש תכנית שאתם יכולים לשלוח את העולה, מטעם משרד הקליטה?
אברהם נגוסה: או משרד הרווחה?
<קרולין לסרי: אנחנו בודקים עם כל עולה, יושבים איתם ובודקים מה מתאים, מה הצרכים ומה היכולות ולפי זה אנחנו מכוונים.
<קרולין לסרי: עם הרבה עשינו את זה, יש כאלה שעשו מזכירה רפואית, היו הרבה דברים.
אברהם נגוסה: אז מה ההצעה שלכם?
אברהם נגוסה: מה אתם רוצים שמשרד הקליטה יעשה כדי שלא תהיה בעיה של תעסוקה, יש לכם הצעה?
<רינה בן עמו: הבעיה שלנו זה הקורסים שהכל בעברית.
<רינה בן עמו: אחרי שנה העולים לא מסוגלים לעשות קורס בעברית ברמה שמציעים במשרד הקליטה וזה חבל.
<רינה בן עמו: הבעיה שלנו זה האם יש אפשרות לקבל - - -
אברהם נגוסה: כמה זמן מותר להם ללמוד באולפן?
<רינה בן עמו: שנה.
<רינה בן עמו: הם יכולים תוך עשר שנים לעשות קורס.
אברהם נגוסה: אז זה קיים.
<רינה בן עמו: כן.
<רינה בן עמו: הם רוצים אבל רובם לא מסוגלים לעשות.
<קריאה: בגלל קשיי שפה.
<רינה בן עמו: זאת אומרת שאנחנו קצת - - -
אברהם נגוסה: את ממליצה להרחיב יותר את האולפן מעבר לשנה?
<רינה בן עמו: מה שקודם, אני ממליצה לעולים שרוצים למצוא עבודה בהתחלה, זה להתחיל בעבודה, לצערי עבודה שאולי לפעמים פשוטה, להתרגל וללמוד את השפה, לדבר חופשי עם אנשים והכל, ואחר כך, מה שאני ממליצה להם זה להתחיל קורס בתנאי - -- מסוגלים, אבל זה לא אחרי שנה.
<רינה בן עמו: זה אחרי שנתיים, שלוש שנים.
<רינה בן עמו: זה ממש תהליך.
<רינה בן עמו: לפעמים זה תהליך ארוך והבעיה שהם מתחילים לעבוד והם לא יכולים להפסיק לעבוד ולעשות קורס, אז הכל מסובך לעולים.
<רינה בן עמו: אין תהליך ש - - -
אברהם נגוסה: בזמן שהם לומדים קורס, הם משתתפים בקורס, יש להם סיוע כלכלי כדי ש- - -
<רינה בן עמו: לא.
<רינה בן עמו: אחרי שנה הם לא מקבלים שום דבר.
אברהם נגוסה: פה יכולה להיות הבעיה אולי.
<שפרה קירשנבאום: תלוי איזה קורס.
<שפרה קירשנבאום: יש קורס שהוא מעל 26 שעות אז הם זכאים לקיום.
<שפרה קירשנבאום: משרד הקליטה בשנה הראשונה מסייע בקיום והבטחת הכנסה בזמן קורס.
<שפרה קירשנבאום: משנה שניה בעצם מי שלומד עובר לביטוח הלאומי.
אברהם נגוסה: רגע, נתחיל מהתחלה.
אברהם נגוסה: בשנה ראשונה יש להם סל קליטה כשהם לומדים באולפן.
<שפרה קירשנבאום: זה לא שנה ראשונה, הם זכאים לאולפן חצי שנה, חמישה חודשים.
אברהם נגוסה: ואז אחרי חצי שנה מה קורה?
<שפרה קירשנבאום: אם הבנאדם מגיע למשרד הקליטה, מתייצב כמחפש עבודה, הוא מקבל הבטחת הכנסה.
<שפרה קירשנבאום: הוא יכול לעבוד עד סכום מסוים ולקבל הבטחת הכנסה, הוא יכול ללכת ללמוד קורס ולקבל סיוע ממשרד הקליטה כולל נסיעות, בהמשך בנושא של ואוצ'רים, אם הוא לומד קורס שהוא יותר מ-26 שעות הוא יכול לקבל סיוע ממרכז הקליטה.
אברהם נגוסה: איזה סיוע הוא מקבל?
<שפרה קירשנבאום: על פניו הוא יכול לקבל סיוע אם הוא לומד מ-26 שעות.
<שפרה קירשנבאום: אבל אם מדובר בזוג, זה מותנה מה עושה הבעל.
<שפרה קירשנבאום: אם הבעל עובד, מה ההכנסה של הבעל, ולכן מאוד קשה לאנשים עם משפחות לממש את הסיוע הזה.
<שפרה קירשנבאום: זה איזה שהם מעגלים שאנשים נעים בהם.
<שפרה קירשנבאום: אם אפשר היה, וזו לא החלטה לפה, אני בוודאי לא בסמכות, לנתק.
<שפרה קירשנבאום: אם אדם, בן הזוג לומד, לא משנה מה עושה בן הזוג האחר, אז אפשר היה להתייחס לאדם כפרט.
<שפרה קירשנבאום: כאשר קושרים את החבילה הזאת אי אפשר.
<שפרה קירשנבאום: הרבה בני זוג מצרפת, גם מארצות הברית, נוסעים הרבה לחוץ לארץ.
<שפרה קירשנבאום: אנחנו מסתכלים על המשפחה ברצף, לא תמיד מצליחים לסייע לכל המשפחה, מחפשים פתרונות רק לאישה ולילדים.
<שפרה קירשנבאום: הוא חוזר, הוא נסע, יש המון מורכבויות.
<שפרה קירשנבאום: ויש כלים, אולי אנחנו צריכים להשביח את הכלים, אבל אני חושבת שגם העולים, גם עליהם יש איזו שהיא אחריות להתאים את עצמם.
<שפרה קירשנבאום: אנחנו מסייעים דרך תכניות הקליטה בקהילה, מפגשים, סדנאות להתאמה לתנאי הארץ.
<שפרה קירשנבאום: חושפים את העבודה של משרד החינוך, להביא להורים את הידע איך זה עובד בארץ.
<שפרה קירשנבאום: כל הפערים העצומים האלה לוקח להם זמן להבשיל, להבין.
<שפרה קירשנבאום: יש זכאות של 10 שנים לתעסוקה, לא מעט אנשים מגיעים בשנה התשיעית, כי עכשיו הסתדר להם ללכת ללמוד.
<שפרה קירשנבאום: אני יושבת ראש ועדת לימודים אצלנו במשרד, הרבה בקשות ללמוד עברית פעם שניה, הרבה בקשות.
<שפרה קירשנבאום: אחרי חמש שנים, לפעמים בתוך השנה הראשונה.
<שפרה קירשנבאום: כי יש איזו שהיא תובנה שיורדת "עכשיו אני יכול וצריך את השפה" אז אלה דברים שהם מתגלגלים, הם לא ליניאריים, זה מעגלים מעגלים.
אברהם נגוסה: אז עולה חדש, זוג שהגיעו, קיבלו חצי שנה סיוע כשהם לומדים עברית, זה סל קליטה.
אברהם נגוסה: ואחרי חצי שנה הם צריכים ללכת להירשם בלשכת תעסוקה - - -
<שפרה קירשנבאום: במשרד הקליטה.
אברהם נגוסה: ואז יש להם שנה של הבטחת הכנסה.
אברהם נגוסה: אם הם ממשיכים אולפן ב'.
<שפרה קירשנבאום: לאו דווקא.
<שפרה קירשנבאום: אנחנו מנסים לפתוח את זה, מגיע לעולה אולפן פעם אחת.
אברהם נגוסה: אז אם הוא צריך ללמוד שנה - - -
<שפרה קירשנבאום: הוא לא לומד שנה.
אברהם נגוסה: רק חצי שנה?
<דפני רות מושיוב: אדוני היושב ראש, אני רוצה להמליץ לך משהו שהוא במישור הכללי יותר.
<דפני רות מושיוב: בשירות התעסוקה לאוכלוסייה הערבית שבאה לקבל הכשרה מקצועית או הפנייה למקומות עבודה, יש מרכיב שנקרא "לימוד השפה העברית התעסוקתית" העולים, כמו שציינה חברתי, הרבה פעמים זה לוקח זמן.
<דפני רות מושיוב: הם לא פנויים ללימוד השפה ועוד שפה תעסוקתית בשנים הראשונות, זה לוקח זמן.
<דפני רות מושיוב: צריך שיהיה סטנדרט, ושוב, אני חוזרת למדינה עם סטנדרטים שאנחנו חסרים בהם, שבשירות התעסוקה מי שמגיע ויש לו חסם לשוני, ולא משנה איזו שפה, ולא משנה כמה שנים הוא בארץ לצורך העניין, והוא רוצה ללכת לעשות הסבה מקצועית או ללמוד קורס או כל דבר אחר, שיהיה לתוך המרכיב הזה סל לעברית תעסוקתית לאותם אנשים.
<דפני רות מושיוב: כל פעם הם תלויים בקשר למשרד הקליטה.
<שפרה קירשנבאום: במשרד הקליטה קיים עד עשר שנים - - -
<דפני רות מושיוב: אבל בוא נגיד שהוא מגיע אחרי, ולמה אם יש בשירות התעסוקה את המרכיב הזה?
<דפני רות מושיוב: שיהיה לכל האזרחים, למה לא?
אברהם נגוסה: אז אנחנו נכוון את זה למשרד החינוך.
<דפני רות מושיוב: זה לא חינוך, שירות התעסוקה יש לו את זה.
<דפני רות מושיוב: זה סל שניתן לאוכלוסייה הערבית.
אברהם נגוסה: הבנתי, אבל העניין של החינוך, האולפן.
<דפני רות מושיוב: זה לא אולפן.
<דפני רות מושיוב: הם קונים שירות ממי שנותן להם את השירות לעברית התעסוקתית בהתאם לסוג המקצוע.
<דפני רות מושיוב: הם מכוונים את זה לא לאולפן בסיסי אלא לעברית שמכוונת תעסוקתית.
אברהם נגוסה: הבנתי את זה, אבל היום מי שאחראי באולפנים, זה משרד החינוך לחינוך מבוגרים.
אברהם נגוסה: אני צודק?
אברהם נגוסה: אז אני אומר, בואו נשמע ונלך להצעה שלך, ואם עושים את זה בשיתוף פעולה עם משרד החינוך או שאנחנו הולכים לשירות התעסוקה או משרד העבודה.
אברהם נגוסה: שירות התעסוקה זה לא תחת משרד העבודה?
<דפני רות מושיוב: כנראה.
<דפני רות מושיוב: אני פשוט לא עד הסוף - - -אבל אנחנו עובדים בשיתוף.
<שפרה קירשנבאום: לגבי עברית תעסוקתית, זה קיים גם במשרד הקליטה, אם אני לא טועה 100 או 120 שעות, צריך קבוצת עולים שאפשר ללמוד עברית תעסוקתית.
<קריאה: 150 שעות.
<שפרה קירשנבאום: 150 שעות שמכוון לתעסוקה, ושוב, השפה זה משרד החינוך.
אברהם נגוסה: בבקשה גברת שושנה שהם.
<שושנה שהם: תודה.
<שושנה שהם: אני נציגה של האגף לחינוך מבוגרים.
<שושנה שהם: יש כמה נושאים שעלו כאן, אז אני אחלק את זה לשניים.
<שושנה שהם: השני יהיה תכנית הלימודים, אבל קודם על האולפנים, מה קיים ומה המנדט שלנו.
<שושנה שהם: המנדט שלנו הוא באמת לקיים כיתות ראשוניות, בנוסף כיתות המשך שזה כולל תעסוקתיות בשיתוף עם משרד הקליטה, וכיתות המשך שאנחנו מפעילים בהתאם לתקציב שנשאר לנו כי בעצם התקציב שלנו הוא לכיתות ראשוניות בלבד, שזה אומר חמישה חודשים.
<שושנה שהם: חמישה חודשי אולפן, וכולנו יודעים שזה לא מספיק כדי לדעת שפה.
<שושנה שהם: בעניין של קיום כיתות, קשה לי לומר אולפנים כי אין אולפן קבוע ממש בשטחים, מה שנקרא, אבל אנחנו מקיימים כיתות, אף פעם לא אמרנו לא, יעידו אלה שיושבות כאן.
<שושנה שהם: פנו אליי אישית כי אני יותר אחראית באזור ירושלים, אני מכירה מקרוב את הנושא של הגוש, השנה אפילו היה מצב הפוך שאנחנו פנינו ואמרנו "בואו תפתחו, יש לנו צוות לכל מקום, גם אם יש רק כיתה אחת" לא מדובר בעמידה מול מורה, מדובר בעמידה מול מנהל, מול מפקח, מול מדריך, כך שתמיד יש צוות שעובד.
<שושנה שהם: מה היה בעבר ומה יש היום?
<שושנה שהם: היום יש אולפן באריאל, אולפן בן ארבע כיתות, אחת מהכיתות האלה היא כיתת ערב תעסוקתית שהיא בעצם מהווה המשך, תעסוקתית.