GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<הודיה רוזנבלום: ראש הממשלה יתמוך בבקשה הזאת.
אברהם נגוסה: קיי, בסדר גמור.
אברהם נגוסה: אני קודם כל מאד מודה לכם, לכל המשתתפים, כבוד הקייסים, הרבנים, נציגי הארגונים, נציגי הקהילה, פעילים חברתיים, נציגים של משרדי הממשלה.
אברהם נגוסה: קיימנו דיון חשוב מאד.
אברהם נגוסה: ואני רוצה להגיד לכם שזה דיון התחלתי.
אברהם נגוסה: לא סיימנו.
אברהם נגוסה: היום התקדמנו הרבה, כפי שאני מבין, גם ממשרד הדתות וגם ממשרד ראש הממשלה.
אברהם נגוסה: הועדה קוראת לשר הדתות, השר דוד אזולאי, לקחת את האחריות ולהוביל את הנושא הזה.
אברהם נגוסה: להגיש את הבקשה להשלים לחמישה עשר קייסים משרה מלאה ותקנים חדשים לרבנים.
אברהם נגוסה: הועדה קוראת לקיים את זה בדחיפות.
אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לקבל תשובה.
אברהם נגוסה: אני לא רוצה לצאת נגד הרב יוסף, אני הייתי אומר שבועיים אבל אני הולך בדרכך ואז, תוך שלושה שבועות אנחנו רוצים לקבל בכתב, האם הנושא טופל או לא.
<קריאה: ואם לא יטופל?
אברהם נגוסה: בסדר, אנחנו פה.
אברהם נגוסה: בעזרת השם נמשיך את זה.
<קריאה: אדוני היושב ראש, המכתב צריך להגיע לאוצר.
אברהם נגוסה: אנחנו מאד מברכים את משרד ראש הממשלה שמוכן לתמוך ולקדם את הנושא הזה.
אברהם נגוסה: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.
אברהם נגוסה: נתחיל ובהמשך יצטרפו אנשים.
אברהם נגוסה: יחד איתי נמצאים חבריי חברי הכנסת וחברי הוועדה חברת הכנסת טלי פלוסקוב, חברת הכנסת קסניה סבטלובה.
אברהם נגוסה: אני רוצה לברך את פרופסור יונה רוזנפלד שהוא הגיע, זה כבוד לנו.
אברהם נגוסה: אני למדתי אצלו, הוא היה המרצה שלי ויותר מזה שהוא היה אחד הפרופסורים שנתנו לי הזדמנות להשתלב בעבודה סוציאלית באוניברסיטה העברית, כשהייתי עולה חדש.
אברהם נגוסה: אמרו "בואו ניתן לי הזדמנות" אז נתנו לי הזדמנות, ובאמת בזכותם אני פה.
אברהם נגוסה: לכן לנו כבוד גדול שהוא משתתף בדיון הזה.
אברהם נגוסה: התכנסנו היום לדון בנושא השתלבות בני נוער עולים יוצאי קווקז בחברה הישראלית לבקשתה של חברת הוועדה חברת הכנסת טלי פלוסקוב.
אברהם נגוסה: הוועדה פנתה למרכז המחקר והמידע וביקשה לקבל נתונים אולם מכיוון שקשה להגדיר את יוצאי קווקז כמגיעים ממדינות ספציפיות שכן היהודים ההרריים מגיעים מהאזור ההררי המתפרש על פני מספר מדינות ולכן חלקם הגיעו מרוסיה, חלקם מאזרבייג'ן, חלקם מארמניה וחלקם הגדול מגיאורגיה.
אברהם נגוסה: יש קושי רב לרכז נתונים במיוחד מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מאחר שהנתונים מתייחסים למדינת המוצא.
אברהם נגוסה: הובא לידיעתי כי צה"ל ערך לאחרונה מחקר אודות השתלבותם של יוצאי קווקז, הוועדה ביקשה לקבל את ממצאי המחקר.
אברהם נגוסה: אני מקווה שעיקרי הממצאים אכן יוצגו בפנינו בישיבה היום על ידי סגן אלוף קרן בן נתן, וגם נשמע מאנשים אחרים.
אברהם נגוסה: נבחן בישיבה היום כיצד ניתן לשפר את שילובם של יוצאי קווקז בישראל, לכן אני פונה קודם כל ליוזמת הדיון חברת הכנסת טלי פלוסקוב בבקשה.
טלי פלוסקוב: תודה רבה אדוני.
טלי פלוסקוב: קודם כל אני באמת רוצה להודות לך על ההסכמה לקיים דיון בנושא.
טלי פלוסקוב: הבקשה הגיעה אחרי פניית העמותה שסטס שיושב פה הוא יושב ראש העמותה, וחברי העמותה, כשאנחנו נפגשנו והם סיפרו על פעילות העמותה ועל הקשיים שהם מתמודדים איתם אני הבנתי שהנושא הזה לא יכול להישאר מאחורינו, מה גם שלא פעם אנחנו פה מדברים על הצלחות העלייה ומצד אחר אנחנו מבינים ורואים כל פעם שהמנטליות, השוני בתרבות משאיר את האנשים מעבר לתמונה היפה שאנחנו רואים כאן בכנסת.
טלי פלוסקוב: זה גם היה כשעשינו דיון לגבי הקשישים שראינו שמציגים לנו פרויקטים נפלאים, משרדי הממשלה שנמצאים, אבל בסוף כשאנחנו מגיעים למה מגיע לקשיש, אנחנו רואים שמגיע משהו מאוד מינורי, לא כי לא רוצים אלא כי לא מצליחים להגיע אליהם, או שהקשישים פשוט לא מתחברים בגלל המנטליות וקשיי השפה.
טלי פלוסקוב: לכן חשבתי שיהיה נכון לקיים דיון כזה גם לגבי בני נוער ובמיוחד אני מאמינה שהדובר הבא יהיה הנציג של העמותה, ונוכל היום לשמוע עם מה הם מתמודדים, מה ההצלחות שלהם ויש לא מעט, ואני גאה בזה ומברכת, אבל יש גם קשיים.
טלי פלוסקוב: לכן זו ההזדמנות באמת לשמוע עליהם, לתת למשרדי הממשלה, אני מקווה מאוד שגם משרד החינוך כאן, אני שמחה שנציגי צה"ל כאן, ואנחנו נראה איך ההשתלבות, מי כן נכנס לתוך המערכת, מי נשאר מחוץ לה – שוב – בגלל סיבות אובייקטיביות ואיך אנחנו יכולים את הסיבות האובייקטיביות האלה לצמצם כדי שבאמת האנשים האלה, במיוחד כשאנחנו מדברים על בני נוער, שאנחנו מדברים על הדור הצעיר באמת יהפכו להיות חלק מהחברה הישראלית ויוכלו באמת להגיד "אני ישראלי" ולא אני "יוצא" של אחת מהמדינות בלי כמובן לזלזל בעבר שלנו.
טלי פלוסקוב: זאת הייתה המטרה של הדיון ואני מקווה מאוד שבמהלך הדיון נוכל להבין את הקשיים ואולי להפנות את תשומת הלב של המשרדים הרלבנטיים לקבל הסברים לדברים איך אפשר לשפר את מצבם, ולשלב אותם כמה שיותר, כמה שאנחנו רוצים, ולא פעם מדברים בוועדה הזאת, בחברה הישראלית.
טלי פלוסקוב: זאת המטרה המשותפת.
טלי פלוסקוב: אז שוב תודה אדוני, ואני אשמח לשמוע את הנציגים.
<קרן בן נתן: בוקר טוב.
<קרן בן נתן: אני אציג כאן את עיקרי המחקר שביצענו עד לפני כמה חודשים.
<קרן בן נתן: אני רוצה רק לפתוח באיזה שהוא רקע כי זה לא המחקר הראשון שאנחנו מבצעים.
<קרן בן נתן: ביצענו מחקר לפני משהו כמו חמש שנים, וגם אחד עוד ותיק יותר לפניו.
<קרן בן נתן: בכל המחקרים הקודמים ואני חושבת שגם המחקר הזה, ודיברתם על זה, הבעיה המרכזית מבחינתנו זה שאנחנו לא יודעים לזהות את האוכלוסייה בצורה חד משמעית.
<קרן בן נתן: קיבלנו מהעמותה רשימת שמות, גם בעבר קיבלנו רשימת שמות, בדקנו גם את הנושא עם משרד הקליטה, אם יש איזו שהיא הגדרה אחרת, הבנו שאין.
<קרן בן נתן: לכן אני מציגה, עשינו את העבודה, היושרה המקצועית אומרת שאני לא בטוחה שהיא שלמה, ואני גם לא יודעת לומר לאיזה כיוון זה ייקח את זה, אם וכאשר נצליח כן לזהות בצורה מדויקת יותר את האוכלוסייה.
<קרן בן נתן: זה הפתיח מבחינתי ואני עוברת לנתונים.
<קרן בן נתן: הנתונים שאני מציגה הם נתונים שמסכמים בין חמש שנים לשבע שנים בגיוס ובמיצוי לצבא, כל מדד יש לו את הטווח שלו מסיבות שונות, צריך לומר שהאוכלוסייה שאנחנו מדברים עליה במושגים שלנו היא אוכלוסייה יחסית מצומצמת, אנחנו מדברים בממוצע על סדר גודל של 1,000 מתגייסים בשנה בסך הכל, שאלה היקפים יחסית קטנים.
<קרן בן נתן: גם כשאנחנו מנסים מתוך האוכלוסייה הזאת שוב לזהות מיהו עולה ומיהו בן עולה, אנחנו מבינים שהרוב המוחלט נולדו בארץ, שוב, אוכלוסיית העלייה שאנחנו מזהים, אם אני ממקדת בשלושת המדינות שנגעתם בהן קודם, גיאורגיה ארמניה ואזרבייג'ן, גם המספרים מאוד קטנים, עומדים על סדר גודל של 15% בלבד, ולכן לא עשינו הפרדה בממצאים ובניתוחים כי פשוט סטטיסטית אין לזה שום משמעות, גם אם אני מחברת את כל השנים ביחד.
<קרן בן נתן: אני אתחיל במדדי הגיוס.
<קרן בן נתן: כל דבר אני אציג גברים ואז נשים.
<קרן בן נתן: אם יש שאלות, אתם מוזמנים לשאול אותי.
<קרן בן נתן: מבחינת שיעורי הגיוס – שיעורי הגיוס של הגברים הם קצת יותר נמוכים משיעורי הגיוס של האוכלוסייה הכלל צה"לית, הממוצע הכלל צה"לי.
<קרן בן נתן: בשתי האוכלוסיות מה שעשינו כדי להעריך את היקף הגיוס, היא שנטרלנו את סוגיית החרדים, את דחיית הגיוס של החרדים והשווינו את הנתונים במובן הזה אז אנחנו מדברים על 85% גיוס בקרב אוכלוסיית המחקר יוצאי קווקז אל מול 87% בקרב האוכלוסייה הכללית.
טלי פלוסקוב: זה כמעט זהה.
<קרן בן נתן: נמוך במקצת.
<קרן בן נתן: לגבי נשים, גם יש הבדל מאוד משמעותי בסוגיית הצהרות הדת בקרב הנשים, בכלל האוכלוסייה אנחנו מדברים על סדר גודל של 35% מהבנות שמקבלות פטור על רקע הצהרת דת, בקרב אוכלוסיית יוצאות קווקז אנחנו מדברים על 10% א בל עדיין שיעור הגיוס בסך הכל, שוב, אם אני מנטרלת, הוא נמוך יותר בגלל פחתים אחרים.
<קרן בן נתן: אנחנו רואים פטור גבוה יותר למועמדות לגיוס שמתחתנות ומקבלות פטור וסיבות יתר פטור שזה איגום של הרבה מאוד סיבות אחרות, אז אנחנו מדברים גם על פער שהוא לא מאוד גדול, אבל השיעורים הם בסך הכל נמוכים יותר.
<קרן בן נתן: בצינורות האישור של המסמכים זה יגיע אליכם ויתועד בצורה - - -
<אלון זיו: מה הנתונים כאן לגבי שיעור הגיוס?
<קרן בן נתן: אם אני מנטרלת הצהרת דת, יוצאות קווקז הן סדר גודל של 85% וכלל צה"ל מתקרב ל-92%.
טלי פלוסקוב: אז זה 7%.
<קרן בן נתן: אני עוברת לסוגיית מדדי האיכות.
<קרן בן נתן: מדדי האיכות שאנחנו מציגים כאן זה נתון הקב"א, קבוצת האיכות, שמורכב מן הסתם ממרכיבים שונים ובסך הכל בקב"אות אנחנו מחלקים אותם לקבוצות, הקבוצות שאנחנו מסתכלים עליהן הן סך הכל ארבע קבוצות, נמוך, נמוך-בינוני, בינוני וגבוה.
<קרן בן נתן: אני אתמקד בנמוך ובגבוה.
<קרן בן נתן: אפשר גם אחר כך לשאול על הקבוצות האחרות אם זה רלבנטי, אבל כשאנחנו מסתכלים לצורך ה ענין על קב"א 54 ומעלה שמבחינת הצבא זה ליבה פלוס, אנחנו מדברים בגברים על סדר גודל של 11% שהם בעלי הקב"א 54-56, לעומת כמעט 29% באוכלוסייה הכללית, פער משמעותי, וגם אם אני מסתכלת, אני מחפשת ל ראות לאן הלך הפער הזה, אז הפער הזה מתמקד בעיקר בקצה הנמוך של הסקאלה, אם אני מדברת על קב"א 46 ומטה, שזאת הקבוצה הנמוכה ביותר, בכלל האוכלוסייה אנחנו מדברים על כ-19.5% ובקרב אוכלוסיית המחקר כאן אנחנו מדברים על 32%.
<קרן בן נתן: גם, לא פי 2 אבל קרוב.
<קרן בן נתן: זה לגבי גברים.
<קרן בן נתן: לגבי נשים – אותה תמונה פחות או יותר- - -
<סטס מרדכייב: סליחה, קב"א שנמוך מ-46 ומטה, יש סיבה לפטור כמעט שם, נכון?
<קרן בן נתן: תלוי.
<סטס מרדכייב: אלה שבעקרון מקבלים פטור מהצבא.
<קרן בן נתן: לא בדיוק.
<קרן בן נתן: זה לא בא רק עם הקב"א.
<קרן בן נתן: זה עוד מצרף של נתונים, אבל ככל שה- - - אתה נכנס שם לקבוצת סיכון לצורך העניין מהבחינה הזאת, אבל זה לא עומד בפני עצמו.
<קרן בן נתן: בקרב הבנות, אני אציג את הקצוות.
<קרן בן נתן: 54-56 יוצאות קווקז – 9.5%, כלל צה"ל – 20%.
<קרן בן נתן: 46 ומטה – יוצאות קווקז 27%, כלל צה"ל – 14%.
<קרן בן נתן: זה לגבי נתוני האיכות.
<קרן בן נתן: כשאני מסתכלת על מיצוי למערכים, מיצוי למערכים מבחינתנו - - -
<ירון צלח: אם אפשר לפני זה בשני משפטים להרחיב איזה קריטריונים נכנסים לתוך אותו מושג שנקרא קב"א, בגס.
<קרן בן נתן: קב"א זה רמת ההשכלה שלך, בעצם התשתית - - -
אברהם נגוסה: מצטרף אלינו חבר הכנסת יואל רזבוזוב חבר הוועדה.
<קרן בן נתן: מדדי הקב"א נקבעים על ידי גם רמת ההשכלה, המבחנים הפסיכוטכניים, פסיכומטריים בלשכת הגיוס, ולגבי הבנים גם הראיון האישי, לבנות הרכיב הזה ייכנס בהמשך, כרגע הוא לא נמצא כחלק מהשקלול הזה.
<קרן בן נתן: זה מה שקובע את הקב"א.
<קרן בן נתן: אני עוברת לנושא של מיצוי למערכים.
<קרן בן נתן: הכוונה שלנו בגיוס לאיזה מערך מקצועי המתגייסים שובצו, אז שוב, בקרב הגברים אנחנו מסתכלים על שיבוץ ללחימה, שהוא מן הסתם המערך המוביל.
<קרן בן נתן: בכלל צה"ל אנחנו מדברים על סדר גודל של כמעט 46% שמגיעים ללחימה בגיוס, בקרב יוצאי קווקז, 31%.
<קרן בן נתן: במערכים הנוספים, אם זה מערך הקורסים שזה בעצם המערך המקצועי שהוא לא טכנולוגי בצבא, גם אנחנו רואים שיעורים נמוכים יותר.
<קרן בן נתן: במערך הטכני שיעור יוצאי קווקז הוא גבוה יותר מהאוכלוסייה הכללית, אנחנו מדברים על 20.5% לעומת 13% באוכלוסייה הכללית.
<קרן בן נתן: גם במערך הנהיגה אנחנו רואים כמעט פי 2, 8% לעומת 4% ובמערך המנהלה שזה בעצם מערך היתר, חסרי המקצוע או חסרי הקורסים, אנחנו מדברים גם על שיעור גבוה יחסית, כמעט 24% לעומת 15%.
<אלון זיו: מערך הלחימה כולל את מג"ב?
<קרן בן נתן: זה לגבי הגברים.
<קרן בן נתן: לגבי הנשים – בנשים המערך הדומיננטי מבחינת ההיקף זה מערך הקורסים, בכלל צה"ל בגיוס 74% וקצת מגיעות למערך הקורסים, בקרב יוצאות קווקז הנתון הוא כ- 65%.
<קרן בן נתן: במערך הלחימה אנחנו כמעט עומדים על אותו שיעור, 5% וטיפה בכלל האוכלוסייה ו-4.5% בקרב יוצאות קווקז.
<קרן בן נתן: גם כאן בטכני, יש ייצוג יתר, כמעט 8% לעומת 5.4% ועדיין במערך המנהלה אנחנו רואים פה גם ייצוג יתר של 21% לעומת 14%.
<קרן בן נתן: אנחנו רואים פה מערכים שאנחנו רוצים לראות השתלבות יותר משמעותית אליהם.
<קרן בן נתן: אני עוברת בתוך השירות לסוגיית הקצונה.
<קרן בן נתן: אני חוזרת ואומרת שכל הנתונים כאן הם בעצם סכימה של כמה שנים.
<קרן בן נתן: לא היו שינויים דרמטיים מאוד בנתונים, בחלק מהם יש עלייה לאורך השנים.
<קרן בן נתן: גם בגיוס, גם במה שציינתי קודם, בשיעור שמופנים למנהלה, אז גם כאן אנחנו רואים ירידה ויותר דחיפה למערכים המקצועיים של הגיוס המשמעותי.
<קרן בן נתן: בקצונה לא היה שינוי דרמטי לאורך השנים, אנחנו מדברים בגברים על 2.4% שיוצאים לקצונה לעומת 9% בכלל האוכלוסייה, כנ"ל לגבי הבנות, 2.3% לעומת 8.4%.
<קרן בן נתן: זה המיצוי לקצונה.
<קרן בן נתן: ליקויי השירות, מה שמנינו כאן זה היקף הכליאות ונשר משירות.
<קרן בן נתן: בכליאות, מה שעשינו, לקחנו את שיעור הכלואים יוצאי קווקז מתוך סך כל הכלואים.
<קרן בן נתן: גם בנשים וגם בגברים הנתון עומד על סדר גודל של 3.8% ו-3.5% בהתאמה, לעומת שיעורים באוכלוסיה בצה"ל בכלל שזה 1.4% ו-1.3% שזה אומר פי 2 וקצת.
<קרן בן נתן: נשר משירות – אנחנו מגדירים ככל מי שלא סיים את שירותו הצבאי בהתאם לתכנון.
<קרן בן נתן: שוחרר מוקדם ולא על פי החלטה יזומה של הצבא.
<קרן בן נתן: כאן אנחנו מדברים גם על שיעורים גבוהים יותר בקרב הגברים והנשים.
<קרן בן נתן: השיעורים האלה נמצאים בירידה, צריך לומר את זה.
<קרן בן נתן: אבל שיעורי הנשר, אם אני מסתכלת על הסך הכל אני מדברת על סדר גודל של 26% בקרב הגברים לעומת 14% בקרב האוכלוסייה הכוללת.
אברהם נגוסה: מצטרף אלינו חבר הכנסת מיכאל מלכיאלי, הוא חבר חדש בוועדה.
אברהם נגוסה: ממפלגת ש"ס.
<קרן בן נתן: אני רוצה ברשותכם בנשר, להשתמש בנתון של 2015 ואני אסביר למה אני עושה את זה.
<קרן בן נתן: אנחנו רואים ירידה לאורך השנים של כמעט 8% בנשר, שזה מדד שאנחנו רואים בו שינוי משמעותי ולכן אני אציג את המדד העדכני ביותר שיש לנו שבמקרה הזה שיעור הנשר עומד על קצת פחות מ-24% שהוא עדיין גבוה לעומת הממוצע הכללי שהוא 14.5%, אנחנו כן רואים פה ירידה וירידה משמעותית ויפה.
<אלון זיו: סליחה, אני רוצה לציין שהירידה הזאת מטעה קצת.
<אלון זיו: אני מתעסק בנושא הזה כבר המון שנים - - -
אברהם נגוסה: אולי תרשום, והיא תסיים להציג לנו את הממצאים ואחר כך תתייחס.
<קרן בן נתן: אז לגבי הנשים אותו עקרון, בנתוני 2015 הנשר עומד על קצת פחות מ-13% לעומת 7% באוכלוסיה הכללית, זה מבחינת הנתונים שהכנו לוועדה.
<קרן בן נתן: צריך לומר שהעמדה שלנו מדברת על כך שמה שצריך ונכון לראות כפעולות מנע בשיפור המדדים האלה זה בעיקר תכנית הכנה לצה"ל ממוקדת, ששוב, אנחנו חוזרים לאותה השאלה של איך אנחנו מזהים את האוכלוסייה.
<קרן בן נתן: לכן הוחלט כרגע במשרד הבטחון באגף הביטחוני חברתי וזה גם אושר אצלנו, שיהיה פיילוט של מיקוד בארבעה ישובים כדי שנוכל לגעת בכמה שיותר מהאוכלוסייה בצורה מקיפה.
<קרן בן נתן: הישובים שנבחרו כרגע לפיילוט הם נתניה חדרה שדרות ובאר שבע.
<קרן בן נתן: ברגע שנראה את הפיילוט עובד ייתכן וגם נרחיב לאוכלוסיות נוספות.
אברהם נגוסה: את הולכת להמלצות או לפתרון.
אברהם נגוסה: האם אתם זיהיתם במהלך המחקר שלכם את הסיבות לפערים, מה הסיבות?
<קרן בן נתן: בשביל סיבות אני צריכה לעשות מחקר, זה אני לא יודעת לומר.
טלי פלוסקוב: לא, סיבות אני חושבת שיש פה אנשים שיתנו לנו תשובות לזה.
אברהם נגוסה: את אומרת שצריך לעשות הכנה לצה"ל, יצאתם לאיזו שהיא דרך שמצאתם במהלך כזה ואז אתם הולכים לשנות, אין לכם איזה שהוא כיוון?
<קרן בן נתן: כל אוכלוסייה שאנחנו מזהים שחלק מהמדדים שלה לפחות נמצאים באיזה שהוא תת ייצוג אל מול הממוצע הכללי, אנחנו מסתכלים קודם כל על מה שקורה לפני השירות, מנסים לראות אם שם אנחנו יכולים להשפיע.
<קרן בן נתן: הרי הצו הראשון, ההתייצבות, המבחנים וכל מה שקורה בתהליך הזה הוא פקטור מאוד משמעותי למה שיקרה איתך לאחר מכן בצבא.
<קרן בן נתן: הוא קובע לאיזה מסלול תגיע, הוא קובע למה תתמיין, הוא קובע האם תצא לקצונה, כן או לא.
<קרן בן נתן: מכירים את זה.
<קרן בן נתן: לכן ברגע שאנחנו רואים שכבר בנקודת היציאה הנתונים הם נמוכים יותר, אנחנו מבקשים להתחיל מוקדם יותר.
<קרן בן נתן: גם בתוך השירות, ואתה מכיר את זה, כבוד היושב-ראש, אנחנו מתנגדים לפעילות של בידול אוכלוסיות, אנחנו רוצים לדעת לזהות את מי שצריך מענה בתוך השירות באמצעות הכלים שיש לנו ולא משנה מה מוצאו.
<קרן בן נתן: ברגע שאני ממקדת בישובים, אנחנו עושים את זה גם באוכלוסיות נוספות, גם כאן אני לוקחת איזו שהיא רשת רחבה יחסית אבל אני מקווה שאני אדע לטפל במוקדים הרלבנטיים ביחד עם השותפים ובסוף אנחנו שמנו את המחקר הזה כסוג של התנעה של תהליך למידה.
<קרן בן נתן: אני לא יודעת לומר מה הסיבות, האם זה נובע מחוסר מידע - - -
אברהם נגוסה: האם זה נובע ממערכת החינוך, האם זה נובע מהמשפחות, המצב הסוציו אקונומי.
<קרן בן נתן: לזה צריך את כל התמונה, צריך את הגורמים בקהילה שיודעים לשקף, צריך את מש רד החינוך, צריך את הגורמים הנוספים.
<קרן בן נתן: אנחנו מבחינתנו, ככלל, ההמלצה שלנו תמיד היא להתחיל מוקדם יותר ולבנות את התשתית מלמטה כמה שיותר חזקה ואיתנה ואנחנו בתוך הצבא, או יותר נכון לקראת הכניסה לצבא, עושים את העיבודים של הנתונים ומכוונים למסגרות שצריך בהתאם, שוב, כמה שיותר ללא בידול.
אברהם נגוסה: נשמע ממשרד הקליטה את דוקטור שרי בנושא הזה.
<שרי פייר: תודה על דיון בנושא כל כך חשוב.
<שרי פייר: קהילת יוצאי קווקז היא קהילה מפוארת עם מורשת מפוארת ומשרד העלייה והקליטה בהחלט נותן מענים ייחודיים לקהילה.
<שרי פייר: מענים רגישי תרבות, לאור הממצאים שהוצגו כאן, ואנחנו יודעים שאלה ממצאים שהם חזקים יותר בדור שני מאשר בדור הראשון.
<שרי פייר: בשנה שעברה קיבלו 11 רשויות מוקדים ליוצאי קווקז שכללו כח אדם, פרוייקטור בדרך כלל מהקהילה וגם פעילות ענפה ותקציב של כמה מיליוני שקלים.
<שרי פייר: השנה גדל התקציב ובנוהל רשויות שמתפרסם היום במקום לתת מענה לרשויות שיש בהן 800 יוצאי קווקז ומעלה אנחנו ניתן מענה לרשויות שיש בהן 450 יוצאי קווקז ומעלה ואנחנו הכפלנו כמעט את מספר הרשויות, אנחנו מדברים על 20 רשויות שיקבלו מענה כשיש מעט מבני הקהילה, מענה של פעילות וכשיש הרבה מבני הקהילה, המענה יכלול גם פעילות וגם פרוייקטור.
<שרי פייר: זה כאמור נוהל שהתפרסם היום ואני בטוחה שהוא ייתן מענה.
<שרי פייר: אני רוצה לדבר על המורשת.
<שרי פייר: אנחנו ייצגנו יחד עם מרכז דהן את מורשת יוצאי קווקז המפוארת כי חשוב לנו שבאמת, הקהילה בוודאי וגם כל הקהל הרחב יידע מאיפה באת וכמה זה משמעותי ואיזו תרומה הייתה לך גם בבניית הארץ וגם לאורך הדרך והייתה היענות רבה בנושא.
אברהם נגוסה: דבר מעניין, כשאנחנו ביקשנו ממרכז המידע של הכנסת להמציא לנו נתונים אז הם אמרו "קשה לנו לזהות".
אברהם נגוסה: ספרי לנו איך אתם מזהים אותם וגם את הרשימות של הערים, תעבירו לנו, זה מאוד חשוב.
<שרי פייר: הרשימות של הערים אני אוכל להעביר אחר כך, אני לא יכולה ב"שלוף", כולם ודאי יודעים שיש ניידות מאוד רבה ואז הרבה אנשים שעולים מהקווקז כמו שבאמת אמרתם, הם לא קווקזים אמיתיים.
<שרי פייר: יש לנו הוראת שעה שהיא לטובת מלגות לסטודנטים יוצאי קווקז וההוראה הזאת מגדירה בדיוק מיהם יוצאי קווקז.
<שרי פייר: יהודים הרריים, יש כל מיני, יש שלושה קריטריונים, אני יכולה להעביר אותם בהמשך.
מיכאל מלכיאלי: מי נקרא יוצא קווקז?
מיכאל מלכיאלי: מי שיש לו רק אבא או רק אמא גם נחשב?
<שרי פייר: שוב אני אומרת, לא באתי מוכנה לשאלה הזאת, אבל הכל אני יכולה להעביר.
מיכאל מלכיאלי: מי שרק גר שם ולא נולד?
<שרי פייר: לא, אני אומרת, יש הוראת שעה.
אברהם נגוסה: יכול להיות שבמהלך הדיון את יכולה להתקשר למשרד ובסוף להציג לנו, זה מאוד חשוב לנו.
<שרי פייר: אין בעיה בכלל.
טלי פלוסקוב: גם חשוב לנו כשאתם באים לדיון בנושא מסוים, מן הסתם אתם כבר יודעים מה השאלות שיעלו כאן.
<שרי פייר: לא, אני הבנתי שהדיון הוא בנושא של בני נוער ולכן עכשיו כשדיברתם על כלל הקהילה, זה כבר צעירים, זה לא בני נוער.
<שרי פייר: בני נוער זה האגף שלנו, וצעירים זה אגף.
טלי פלוסקוב: אז אנחנו מקבלים, את כבר ביקשת, כן?
<שרי פייר: כן בהחלט.
<שרי פייר: בנוסף דיברתי על נוהל רשויות ודיברתי על המורשת, יש לנו תכניות נוספות.
<שרי פייר: נוהל תמיכות, סטס מ"דור לדור" ועמותות רבות נוספות פנו בעבר.
<שרי פייר: חלקן נתמכות על ידי המשרד השנה.
<שרי פייר: היום אנחנו מקבלים את הערות הציבור לנוהל תמיכות חדש שכתבנו.
<שרי פייר: התקציב כמעט ויוכפל, הקריטריונים יאפשרו, אנחנו כך מקווים, להרבה יותר עמותות, להרבה יותר תחומים, לגשת ולקבל תמיכה ובוודאי בכלל זה עמותות למען יוצאי קווקז.
<שרי פייר: בנוסף לכך יש לנו תכנית, מדברים על דברים טובים אבל אנחנו יודעים שככלל בני נוער, ובוודאי עולים ובוודאי עולים יוצאי קווקז בדור שני יש גם תופעה של התגודדות שעלולה להביא למצבים פוטנציאליים של סיכון ולכן יש לנו גם תכנית שהיא תכנית מחוברים לבני נוער מתגודדים, רבים מהם יוצאי קווקז.
<שרי פייר: מתגודדים.
<שרי פייר: כאלה שמשוטטים בגנים, גם נורמטיביים, בכל הספקטרום.
<שרי פייר: נורמטיביים עד פורעי חוק ובהחלט הכוונה, אנחנו קוראים לזה "מחוברים" כי גם מחזירים אותם לקהילה גם אחרי מתן טיפול.
<שרי פייר: בתחום החינוך הבלתי פורמלי אנחנו בדרך כלל מטפלים בעולים עד עשר שנים, ביוצאי קווקז אנחנו מטפלים עד 15 שנים, כמו באוכלוסיות שאנחנו סבורים שצריכים יותר זמן.
יואל רזבוזוב: יש לנו כאלה?
<שרי פייר: עשינו פילוח, יש לנו כאלה.
<שרי פייר: התמיהה היא לא סתם כי בעצם הגרעין שיותר זקוק לסיוע הוא דור שני.
<שרי פייר: בימים אלה אנחנו בוחנים אפשרות להחרגה גם של דור שני יוצאי קווקז, בוכרה גיאורגיה ועוד.
אברהם נגוסה: לפני שאני נותן למשרד החינוך את רשות הדיבור אתה תציג לנו את הבעיות שאתה רואה.
אברהם נגוסה: ואז אני רוצה שמשרד החינוך יתייחסו וכמובן גם משרד הקליטה.
אברהם נגוסה: בינתיים היא בודקת את המידע שאנחנו רוצים אז היא גם תתייחס בסוף.
אברהם נגוסה: סטס מרדכי מעמותת "מדור לדור".
<סטס מרדכייב: תודה.
<סטס מרדכייב: קודם כל אני רוצה להודות לך חבר הכנסת אברהם נגוסה, והחברה היקרה שלנו טלי פלוסקוב ובוודאי יונה רוזנפלד, חבר, מורה שלנו ותודה לכל האורחים שבאו והם שותפים.
<סטס מרדכייב: שמי סטס מרדכי, אני לא נולדתי בארץ, אני עליתי ב- 1995, בפרויקט "נעל"ה" בטח שמעתם על הפרויקט הזה.
<סטס מרדכייב: אני אומר דברים על עצמי והעלייה שלי ואתייחס למה קורה בקהילה.
<סטס מרדכייב: העלייה שלי הייתה יותר קלה, אני לא קורא לעצמי מהגר, אני קורא לעצמי עולה חדש במדינת ישראל וזה בזכות זה שבאתי לפנימייה וחממה שנקראת ימין אורד ובזכות דוקטור חיים פרי שחינך אותנו וגידל אותנו וכבר מהיום הראשון אמר לנו "אתם לא מבטלים את הזהות שלכם ולא את המשפחה שלכם ולא השורשים שלכם אלא אתם מחזקים ואנחנו כישראלים חייבים להיות גאים בהורים שלכם ובזה ששמרתם על היהדות במשך מאות שנים באזור הקווקז".
<סטס מרדכייב: המשפט הזה נתן לי אפשרות להתחבר לחברה הישראלית.
<סטס מרדכייב: מהרגע הזה שהוא אמר לי שהייתי רק חודש ימים בישראל, מהרגע ה זה הפכתי להיות ישראלי אבל בלי לאבד את ה זהות שלי כיהודי הררי ובלי להתבייש בהורים שלי ומהרגע הזה האדם הזה עם מה שאמר לי, הייתי עושה בשבילו הכל.
<סטס מרדכייב: זאת אומרת הוא אמר לי ללמוד, למדתי, אמר לי להתגייס לצבא, התגייסתי.
<סטס מרדכייב: אמר לי להצליח ולהיות בתנופה ועם שאיפות גבוהות, עשיתי את זה.
<סטס מרדכייב: כי הוא כיבד את ההורים שלי.
<סטס מרדכייב: מה קורה בקהילה שלנו?
<סטס מרדכייב: בקהילה שלנו, אני לא יודע מה קורה עם שאר קהילות המהגרים או העולים, בקהילה שלנו קרה דבר מאוד אבסורדי.
<סטס מרדכייב: קהילה ששמרה במשך מאות שנים על היהדות הופכת להיות פה פרימיטיבית בחברה הישראלית בזה שהיא שמרה על היהדות.
<סטס מרדכייב: זה שהם יהודים ויש להם מנהגים יהודיים ומסורת יהודית פתאום חברה ישראלית שרוצה להיות פרו אמריקאית, פרו אירופאית, אני לא יודע מאיפה זה הגיע, אומרת שהקהילה הזאת פרימיטיבית ולא מקובלת פה בחברה וצריך לשנות אותה, צריך לשנות את הסטטוס קוו במשפחה, צריך לשנות את המנטליות של הקהילה וצריך להתייחס אליה כאוכלוסייה מיוחדת ולראות על אמא ואבא וההורים, אבא, לא יודע, שמעתי באחת הוועדות במשרד ממשלתי שאפיינו את הקהילה כשוביניסטית פרימיטיבית ואבא מכה את אמא וכך הלאה, כאשר אף אחד לא בדק, שמעתם מהגברת שהיא לא יודעת אפילו לאתר אותם.
<שרי פייר: אני יודעת לאתר אותם אבל לא יודעת לומר לך כרגע.
<סטס מרדכייב: אפילו לא יודעים איפה הם נמצאים ומה המאפיין של הקהילה, מאיפה הם מגיעים.
<סטס מרדכייב: אני אם אשאל כל מיני אנשי מקצוע ממשרדים ממשלתיים לפתוח מפה ולזהות מאיפה מגיעים ה יהודים ההרריים הם לא יודעים לעשות את זה.
<סטס מרדכייב: אתם אמרתם עכשיו.
<סטס מרדכייב: אנחנו לא מגיעים מגיאורגיה, אנחנו גם לא מגיעים מארמניה, אנחנו מגיעים מאזרבייג'ן וצפון קווקז.
<סטס מרדכייב: או ברית המועצות לשעבר.
<סטס מרדכייב: ככה רשום אצלנו.
<סטס מרדכייב: עד עכשיו משרדים ממשלתיים לא יודעים לזהות אותנו.
<סטס מרדכייב: אנחנו כצעירים בלי לבטל את המבוגרים וההנהגה המבוגרת, יושב פה חנוך שמייצג את אחד הארגונים החשובים ההתאחדות לעולי קווקז, אנחנו אומרים שאחד הערכים שלנו של הקהילה זה לכבד את המבוגר וכשאנחנו רואים פה בחברה הישראלית שזה מתפקשש איפה שהוא, הנוער גדל על ערכים לא תקינים, הנוער קורא לעצמו קווקזי אבל קווקזי עם קונוטציה שלילית, אנחנו חושבים שזו הטעות שלנו קודם כל ובוודאי ממסד שלא הכיר אותנו, שאנחנו לא שומרים על הערכים האלה כי כתוצאה מהערכים הקטנים האלה, הכבוד למבוגר, תרומה למדינה, עזרה לזולת ושאיפות גבוהות אנחנו איבדנו את עצמנו.
<סטס מרדכייב: אנחנו מדברים על דור שגודל פה במדינת ישראל שהתחנך במדינת ישראל, שנולד במדינת ישראל, שאין לו שום ערך למשפחה שלו ולחברה וכשאנחנו שומעים כצעירים שהם רוצים לעזוב את מדינת ישראל, בשבילנו זה אסון.
<סטס מרדכייב: אנחנו חלמנו על מדינת ישראל, דורות שלמים חלמו, ההורים שלנו והאבות שלנו והסבים והסבתות, לעלות לארץ ישראל ופה אנחנו שומעים את הדור הצעיר שרוצה לעזוב את מדינת ישראל וחולם על איזה שהוא קווקז שהוא לא יודע לפתוח מפה ולזהות את זה, והקונוטציה שהם שמים על הקווקזיות שלהם היא שלילית לגמרי, היא סטיגמה שהחברה הישראלית מטילה עליהם.
<סטס מרדכייב: אנחנו כצעירים החלטנו שהדרך הנכונה זה לא לבטל את הממסד, בשום פנים ואופן אלא ליצור שיתוף פעולה עם הממסד.
<סטס מרדכייב: אבל במקביל הכרה בארגונים שיש בתוך הקהילה ובעוצמה שיש בתוך הקהילה.
<סטס מרדכייב: הקהילה יש לה עוצמה אדירה.
<סטס מרדכייב: היא קהילה מאוד קהילתית, היא יודעת להתארגן מהר, היא יודעת לשתף פעולה גם עם גורמים חיצוניים, ואנחנו כצעירים בתוך ארגון "מדור לדור" ועוד ארגונים שקיימים במדינת ישראל שעושים עבודה נפלאה החלטנו שאנחנו לוקחים אחריות על הקהילה שלנו והדרך הנכונה שאנחנו רואים היא לקחת ולהוביל את הצעירים כמונו שיושבים פה סביב השולחן והגיעו לפה, בארגון "מדור לדור" יש מאות צעירים כאלה שהחליטו לקחת את האחריות על הקהילה באותם 15-20 ישובים שיש ריכוז של הקהילה, ולהוות דוגמה אישית לאותם בני נוער.
<סטס מרדכייב: המטרה שלנו זה לא להתבדל, בשום פנים ואופן.
<סטס מרדכייב: אבל אנחנו מאמינים בזה שאם אנחנו נתחזק פנימה ונכיר בפני אותם בפני נוער, לא להפוך אותם לישראלים בלי לדעת מי הם בכלל, קודם כל אנחנו רוצים שהם ידעו מי הם.
<סטס מרדכייב: מה ההורים שלהם.
<סטס מרדכייב: אם אנחנו שואלים פה את ההורים לילדים שלהם האם הילדים שלכם מכירים את הרקע שלכם ומה עשיתם ומה הצלחתם בחיים, אתם בטח תגידו "כן".
<סטס מרדכייב: לנו זה כואב לראות שהילדים שלנו לא מכירים את ההורים שלהם, הם חושבים שהם פרימיטיביים, סוג ב', סוג ג', סוג ד', עובדים בעבודות קשות בשביל לגדל אותם ולא מכירים אותם בכלל.
<סטס מרדכייב: לא מכירים את השורשים שלהם, את הערכים שלהם, שהקהילה מאוד ציונית הייתה במשך דורות, קהילה ששמרה על יהדות באזור מאוד הטרוגני ומסובך שלא מעט מוסלמים גרים באזור, וידעה לשתף פעולה גם עם מקומיים ולהיות בכבוד הדדי בתוך אזור קווקז ופה אנחנו רואים שההורים שלנו מושפלים, ואני לא מקצין את זה, מושפלים על ידי החברה שלא מקבלת אותם, וילדים להורים שלא מקבלים אותם בוודאי שלא ירצו להשתלב בשום חברה ובשום מקום.
<סטס מרדכייב: אנחנו מקבלים את אותו מצב שמצד אחד הם לא כל כך מעריכים את ההורים שלהם, מצד שני הם לא מכבדים את המערכות ולא רוצים לשתף פעולה עם שום ממסד, וזה מתחיל מגיל אפס.
<סטס מרדכייב: הצבא לא אשם פה.
<סטס מרדכייב: בוודאי שהוא לא אשם.
<סטס מרדכייב: זה תוצר מוגמר.